title: 2008/507/ES: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 24. apríla 2007 o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania za rozpočtový rok 2005

text:
               15.7.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 187/78

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 24. apríla 2007
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania za rozpočtový rok 2005
   (2008/507/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania za rozpočtový rok 2005 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania za rozpočtový rok 2005 spolu s odpoveďami strediska (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 27. februára 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 337/75 z 10. februára 1975, ktorým sa zriaďuje Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania (4), a najmä na jeho článok 12a,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A6-0097/2007),

               1.

               udeľuje riaditeľovi Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania absolutórium za plnenie rozpočtu strediska za rozpočtový rok 2005;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, riaditeľovi Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            predseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            generálny tajomník

         Harald RØMER

      (1)  Ú. v. EÚ C 266, 31.10.2006, s. 28.

      (2)  Ú. v. EÚ C 312, 19.12.2006, s. 60.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Ú. v. ES L 39, 13.2.1975, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2051/2004 (Ú. v. EÚ L 355, 1.12.2004, s. 1).

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 187/79

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 24. apríla 2007
   s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania za rozpočtový rok 2005
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania za rozpočtový rok 2005 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskeho strediska pre rozvoj odborného vzdelávania za rozpočtový rok 2005 spolu s odpoveďami strediska (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 27. februára 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 337/75 z 10. februára 1975, ktorým sa zriaďuje Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania (4), a najmä na jeho článok 12a,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A6-0097/2007),

               A.

               keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal primeranú istotu o tom, že účtovná závierka za rozpočtový rok, ktorý sa skončil 31. decembra 2005, poskytuje spoľahlivé informácie a že príslušné transakcie boli okrem výhrady zákonné a správne,

               B.

               keďže Európsky parlament udelil riaditeľovi 27. apríla 2006 absolutórium za plnenie rozpočtu strediska za rozpočtový rok 2004 (6) a v uznesení, ktoré je súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, Európsky parlament okrem iného:

                           —

                           vyzval stredisko, aby zabezpečilo úplnosť účtov a aby sa všetky činnosti vrátane nákupov a príjmov v oblasti stravovacích služieb zamestnancom riadne kontrolovali,

                           —

                           vyslovil znepokojenie nad nezrovnalosťami, na ktoré upozornil Dvor audítorov pri postupe verejného obstarávania; vzal na vedomie opatrenia, ktoré stredisko prijalo s cieľom zabezpečiť, aby sa takéto nezrovnalosti v budúcnosti neopakovali; požiadal stredisko, aby zabezpečilo prísne uplatňovanie podmienok obstarávania a pravidiel súťaže,

                           —

                           zdôraznil potrebu spravodlivosti, otvorenosti a prehľadnosti prijímania zamestnancov,

         Všeobecné poznámky týkajúce sa väčšiny agentúr EÚ, ktorým sa udeľuje absolutórium samostatne

               1.

               domnieva sa, že stále rastúci počet agentúr Spoločenstva a činnosti niektorých z nich zrejme nezapadajú do všeobecného rámca politiky a že úlohy niektorých agentúr nie sú vždy odrazom skutočných potrieb EÚ ani očakávaní občanov, a konštatuje, že vo všeobecnosti agentúry nemajú vždy dobrý imidž ani dobrý obraz v tlači;

               2.

               vyzýva preto Komisiu, aby definovala všeobecný rámec usmernení pre vytváranie nových agentúr Spoločenstva; aby pred vytvorením akejkoľvek novej agentúry predložila analýzu nákladov a prínosov a zároveň dbala na to, aby nedošlo k zdvojeniu činností medzi agentúrami alebo vzhľadom na úlohy iných európskych organizácií;

               3.

               vyzýva Dvor audítorov, aby predložil svoje stanovisko k analýze nákladov a prínosov pred tým, ako Európsky parlament prijme rozhodnutie;

               4.

               vyzýva Komisiu, aby každých päť rokov predkladala štúdiu o pridanej hodnote, ktorú prináša každá existujúca agentúra; vyzýva všetky dotknuté inštitúcie, aby v prípade negatívneho hodnotenia prínosu určitej agentúry prijali potrebné kroky a upravili pôsobnosť takejto agentúry alebo ju zrušili;

               5.

               vzhľadom na rastúci počet regulačných agentúr považuje za poľutovaniahodné, že rokovania o návrhu medziinštitucionálnej dohody o prevádzkovom rámci pre tieto európske regulačné agentúry sa ešte neskončili, a vyzýva príslušné oddelenia Komisie, aby v spolupráci s Dvorom audítorov podnikli všetky kroky potrebné na rýchle dosiahnutie dohody;

               6.

               konštatuje, že zo zodpovednosti Komisie v oblasti rozpočtu vyplýva nevyhnutnosť tesnejšej spätosti agentúr s Komisiou; vyzýva Komisiu a Radu, aby prijali všetky potrebné kroky, na základe ktorých sa Komisii do 31. decembra 2007 prizná blokujúca menšina v dozorných orgánoch regulačných agentúr, pričom pri zriaďovaní nových agentúr sa s týmto nástrojom bude od začiatku počítať;

               7.

               vyzýva Dvor audítorov, aby do svojej výročnej správy doplnil novú kapitolu venovanú všetkým agentúram, ktorým sa udeľuje absolutórium v rámci účtov Komisie, s cieľom poskytnúť oveľa jasnejší obraz o tom, ako agentúry využívajú finančné prostriedky EÚ;

               8.

               pripomína zásadu, podľa ktorej všetky agentúry Spoločenstva bez ohľadu na to, či dostávajú dotácie, podliehajú udeleniu absolutória Európskym parlamentom, a to aj v prípadoch, keď je podľa ich zakladajúceho textu do tohto procesu zapojený iný orgán, ktorý udeľuje absolutórium;

               9.

               vyzýva Dvor audítorov, aby vykonal audity výkonnosti všetkých agentúr a podal o nich správu príslušným výborom Európskeho parlamentu vrátane Výboru pre kontrolu rozpočtu;

               10.

               poznamenáva, že počet agentúr neustále rastie a že v súlade s politickou zodpovednosťou Komisie za fungovanie agentúr, ktorá v značnej miere presahuje obyčajnú logistickú podporu, je stále viac potrebné, aby generálne riaditeľstvá Komisie poverené zriaďovaním a kontrolou agentúr vytvorili spoločný postup pre všetky agentúry; domnieva sa, že vytvorenie podobnej štruktúry, akú agentúry vytvorili na koordináciu s príslušnými generálnymi riaditeľstvami, by bolo pragmatickým krokom k zjednoteniu postupu Komisie vo všetkých otázkach týkajúcich sa agentúr;

               11.

               vyzýva Komisiu, aby zlepšila administratívnu a technickú podporu agentúr, pričom zohľadní rastúcu komplexnosť administratívnych pravidiel Spoločenstva a technických problémov;

               12.

               konštatuje, že v žiadnej agentúre Spoločenstva neexistuje disciplinárny orgán, a vyzýva oddelenia Komisie, aby podnikli potrebné opatrenia na rýchle zavedenie takéhoto mechanizmu;

               13.

               víta podstatné zlepšenie koordinácie medzi agentúrami EÚ, ktoré im umožňuje riešiť opakujúce sa problémy a zefektívňuje ich spoluprácu s Komisiou a Európskym parlamentom;

               14.

               domnieva sa, že vytvorenie spoločného podporného oddelenia viacerými agentúrami s cieľom zosúladiť informačné systémy finančného riadenia so systémami Komisie je opatrením, v ktorom treba pokračovať a ktoré treba rozšíriť;

               15.

               vyzýva agentúry, aby zlepšili spoluprácu a porovnávanie so subjektmi v príslušných sektoroch; podporuje Komisiu, aby prijala opatrenia, ktoré uzná za vhodné, na pomoc agentúram pri vylepšovaní ich imidžu a zvyšovaní prehľadnosti ich činností;

               16.

               žiada Komisiu, aby predložila návrh na zjednotenie spôsobu podávania výročných správ agentúrami a aby stanovila ukazovatele výkonnosti, ktoré by umožňovali porovnať efektívnosť práce jednotlivých agentúr;

               17.

               vyzýva agentúry, aby na začiatku každého roka oznámili ukazovatele výkonnosti, podľa ktorých by sa dala hodnotiť ich činnosť;

               18.

               vyzýva všetky agentúry, aby viac využívali ciele SMART, čo by malo viesť k reálnejšiemu plánovaniu a plneniu cieľov;

               19.

               súhlasí s Dvorom audítorov, že Komisia tiež nesie zodpovednosť za (finančné) hospodárenie agentúr; nalieha preto na Komisiu, aby monitorovala a v prípade potreby usmernila a pomáhala manažmentu rôznych agentúr, najmä pokiaľ ide o správne uplatňovanie postupov verejného obstarávania, transparentnosť postupov prijímania zamestnancov, riadne finančné hospodárenie (nedostatočné využívanie prostriedkov a prekročenie rozpočtu) a predovšetkým správne uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa rámca vnútornej kontroly;

               20.

               domnieva sa, že program práce agentúr by mal vyjadrovať ich príspevok z funkčného a merateľného hľadiska a mali by sa plne zohľadňovať normy vnútornej kontroly Komisie;

         Osobitné poznámky

               21.

               vyzýva stredisko, aby zabránilo zopakovaniu situácie, ku ktorej došlo v rozpočtovom roku 2005, keď bola miera čerpania viazaných rozpočtových prostriedkov 90 % a výdavkových rozpočtových prostriedkov približne 85 %; pripomína, že rozpočtové prostriedky na prevádzkové činnosti však neboli čerpané dostatočne (asi 15 % viazaných rozpočtových prostriedkov a 20 % výdavkových rozpočtových prostriedkov bolo zrušených a 15 % rozpočtových prostriedkov bolo prenesených), najmä po reorganizácii postupov zadávania zákaziek;

               22.

               vyzýva stredisko, aby vylepšilo plánovanie svojej práce a zlepšilo celoročné monitorovanie; pripomína, že Dvor audítorov v tejto súvislosti zaznamenal, že hoci sa to stanovuje v rozpočtových pravidlách strediska, nebolo zavedené riadenie podľa činností, ktorého cieľom je zlepšiť monitorovanie výkonnosti;

               23.

               vyzýva stredisko, aby odstránilo nedostatky účtovného softvéru FIBUS, ktorý používa a v ktorom nie je možné blokovať staré záväzky, keďže postup elektronického podpisovania platobných príkazov nie je v súlade s platnými ustanoveniami a nie je v ňom možné jednoducho vysledovať operácie;

               24.

               žiada, aby sa v plnom rozsahu uplatnila zásada oddelenia funkcií povoľujúceho úradníka a účtovníka, čo by zabránilo opakovaniu situácie z roku 2005, keď niektoré povinnosti účtovníka vykonávali oddelenia, za ktoré zodpovedá povoľujúci úradník;

               25.

               konštatuje, že stredisko vo svojej odpovedi upozorňuje na to, že prijaté opatrenia zabezpečujú správnosť postupov, a preto si je istý, že stredisko vykonáva odporúčania Dvora audítorov, najmä keď vnútorná audítorská služba nezistila na jeseň roku 2006 už žiadne nezrovnalosti, a potvrdzuje, že opatrenia, ktoré stredisko prijalo, viedli k očakávaným výsledkom;

               26.

               vyzýva stredisko, aby bezodkladne vykonalo analýzu rizika, stanovilo charakter a opakovanie ex post kontrol a opísalo postupy riadenia a systémy vnútornej kontroly;

               27.

               vyzýva stredisko, aby urýchlene vymedzilo presnú pôsobnosť komisie, ktorá má riešiť sťažnosti zamestnancov a ktorá nesmie v žiadnom prípade prekročiť svoje právomoci;

               28.

               trvá na tom, že stredisko musí uplatňovať štandardné postupy prijímania zamestnancov, aby zabránilo zopakovaniu situácie z roku 2005, keď bola dôležitá riadiaca pozícia obsadená vnútorným výberovým postupom, pričom vonkajší postup by bol poskytol širší výber uchádzačov;

               29.

               vyjadruje znepokojenie nad veľmi vysokou mierou výskytu nezrovnalostí, ktoré Dvor audítorov zistil v skontrolovaných zmluvách, keď zo šiestich zmlúv boli všetky okrem jednej ovplyvnené nezrovnalosťami (7); trvá na tom, že stredisko musí napraviť nedostatky zistené v organizácii a postupoch verejných súťaží;

               30.

               zastáva názor, že stredisko by malo zjednotiť svoj prístup k problematike IT, najmä k vytváraniu internetových a intranetových stránok, pretože súčasná fragmentácia spôsobuje technické riziká a nadmerné náklady;

               31.

               povzbudzuje stredisko, aby pokračovalo v úsilí o ďalšie zlepšovanie spôsobu komunikácie na dosiahnutie lepšej informovanosti verejnosti o svojej činnosti.

      (1)  Ú. v. EÚ C 266, 31.10.2006, s. 28.

      (2)  Ú. v. EÚ C 312, 19.12.2006, s. 60.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Ú. v. ES L 39, 13.2.1975, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2051/2004 (Ú. v. EÚ L 355, 1.12.2004, s. 1).

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Ú. v. EÚ L 340, 6.12.2006, s. 63.

      (7)  Neschopnosť odôvodniť zvolený postup alebo výber účastníkov verejnej súťaže, ktorí boli vyzvaní na predloženie súťažných ponúk, a nedostatočná dokumentácia k verejným súťažiam.


title: Rozhodnutie Rady z 26. októbra 1992, o uzavretí Dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Albánskou republikou o obchode a o obchodnej a hospodárskej spolupráci

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31992D0535

Úradný vestník L 343 , 25/11/1992 S. 0001 - 0001

		Rozhodnutie Radyz 26. októbra 1992,o uzavretí Dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Albánskou republikou o obchode a o obchodnej a hospodárskej spolupráci(92/535/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, a najmä na jej články 113 a 235,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [1],keďže je s cieľom dosiahnutia cieľov spoločenstva v oblasti vonkajších vzťahov nevyhnutné uzavretie Dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Albánskou republikou o obchode a o obchodnej a hospodárskej spolupráci,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Dohoda medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Albánskou republikou o obchode a o obchodnej a hospodárskej spolupráci sa týmto schvaľuje v mene spoločenstva.Text dohody je priložený k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Predseda Rady vydá oznámenie stanovené v článku 21 dohody [2].Článok 3Komisia, s pomocou zástupcov členských štátov, bude zastupovať spoločenstvo v spoločnom výbore stanovenom v článku 18 dohody.V Luxemburgu 26. októbra 1992Za RadupredsedaJ. Gummer[1] Ú. v. ES C 284, 2.11.1992.[2] Ú. v. ES L 343, 25.11.1992, s. 10.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady z 30. novembra 1987, ktorým sa v mene spoločenstva prijíma príloha E.5 k Medzinárodnému dohovoru o zjednodušení a zladení colných režimov

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31987D0593

Úradný vestník L 362 , 22/12/1987 S. 0001 - 0007 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 11 Zväzok 13 S. 0095  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 11 Zväzok 13 S. 0095

		Rozhodnutie Radyz 30. novembra 1987,ktorým sa v mene spoločenstva prijíma príloha E.5 k Medzinárodnému dohovoru o zjednodušení a zladení colných režimov(87/593/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva a najmä na jej články 28, 43 a 235,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [1],keďže podľa rozhodnutia 75/199/EHS [2] spoločenstvo uzatvorilo Medzinárodný dohovor o zjednodušení a zladení colných režimov;keďže prijatie príloh k Medzinárodnému dohovoru o zjednodušení a zladení colných režimov efektívne prispieva k zjednodušeniu a rozvoju medzinárodného obchodu;keďže spoločenstvo môže prijať prílohu E.5 o dočasnom použití podliehajúcom spätnému vývozu v nezmenenom stave;keďže k tomuto prijatiu by však mali byť pripojené určité výhrady zohľadňujúce špecifické požiadavky colnej únie a etapu, ktorá je v súčasnosti dosiahnutá v harmonizácii colných právnych predpisov,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Príloha E.5 k Medzinárodnému dohovoru o zjednodušení a zladení colných režimov, ktorá sa týka dočasného použitia podliehajúceho spätnému vývozu v nezmenenom stave, sa týmto prijíma v mene spoločenstva so všeobecnou výhradou a výhradami k normám 14 a 23 a odporúčaným praxám 33, 37 a 38.Znenie uvedenej prílohy spolu s výhradami tvorí prílohu k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Predseda rady určí osobu poverenú informovať generálneho tajomníka Rady pre colnú spoluprácu o prijatí prílohy uvedenej v článku 1 spoločenstvom s výhradami uvedenými v danom článku.V Bruseli 30. novembra 1987Za RadupredsedaN. Wilhjelm[1] Ú. v. ES C 318, 30.11.1987.[2] Ú. v. ES L 100, 21.4.1975, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHAPRÍLOHA E.5PRÍLOHA O DOČASNOM POUŽITÍ PODLIEHAJÚCOM SPÄTNÉMU VÝVOZU V NEZMENENOM STAVEÚVODExistujú ekonomické, sociálne a kultúrne dôvody, ktoré môžu viesť krajinu k tomu, aby podporovala dočasné ponechanie tovaru.Okrem toho, ak tovar musí len dočasne zostať na colnom území štátu, požadovanie konečnej platby dovozných ciel a daní, ktoré sa naň vzťahujú, by spravidla bolo neodôvodnené, pretože by viedlo k tomu, že tovar by podliehal platbe dovozných ciel a daní vždy, keď sa dočasne dovezie do niektorej krajiny.Národné právne predpisy väčšiny krajín v uvedenom zmysle obsahujú ustanovenia, ktoré umožňujú podmienečné oslobodenie od ciel a daní pre určité kategórie dočasne dovezeného tovaru.Colný režim, pri ktorom sa môže poskytnúť podmienečné oslobodenie od dovozných ciel a daní pre tovar dovezený za konkrétnym účelom a určený na spätný vývoz v nezmenenom stave, je režim dočasného použitia.Platí všeobecné pravidlo, že dočasné použitie zahŕňa celkové podmienečné oslobodenie od dovozných ciel a daní. V určitých osobitných prípadoch, napríklad, ak sa tovar používa na účely ako je výroba, pracovné projekty alebo vnútorná doprava, udelené podmienečné oslobodenie môže však byť len čiastočné.Táto príloha sa neuplatňuje pre predmety dočasne dovezené cestujúcimi na ich osobné použitie ani na súkromnú dopravu.DEFINÍCIENa účely tejto prílohy:a) "dočasné použitie" je colný režim, v ktorom sa určitý tovar môže doviezť na colné územie a môže byť podmienečne oslobodený od platenia dovozných ciel a daní; tento tovar musí byť dovezený na konkrétny účel a musí byť určený na spätný vývoz v určenej lehote bez toho, aby na ňom bola vykonaná akákoľvek zmena okrem bežného znehodnotenia v dôsledku použitia tovaru;b) "dovozné clá a dane" sú clá a všetky ďalšie platby, dane a poplatky, ktoré sa vyberajú pri dovoze tovaru alebo v súvislosti s ním, pričom nezahŕňajú poplatky a platby, ktorých výška je obmedzená približnou cenou za poskytnuté služby;c) "colná kontrola" sú opatrenia uplatňované s cieľom zabezpečiť súlad so zákonmi a inými právnymi predpismi, za ktorých vykonávanie sú colné orgány zodpovedné;d) "záruka" je prostriedok, ktorý zaručuje vo vzťahu k colným orgánom, že povinnosť voči nim bude splnená. Záruka sa nazýva "celková", ak zaručuje, že budú splnené povinnosti vyplývajúce z viacerých operácií;e) "osoba" je tak fyzická osoba, ako aj právnická osoba, ak zo súvislostí nevyplýva niečo iné.PRINCÍP1. NormaDočasné použitie sa riadi ustanoveniami tejto prílohy.OBLASŤ PÔSOBNOSTI2. NormaNárodné právne predpisy určia prípady, v ktorých sa môže poskytnúť dočasné použitie a ustanovia požiadavky, ktoré musia byť splnené.3. NormaNa tovar v dočasnom použití sa poskytne úplné podmienečné oslobodenie od dovozných ciel a daní. Podmienečné oslobodenie od dovozných ciel a daní však môže byť len čiastočné v prípadoch uvedených v odporúčanej praxi 38.4. NormaDočasné použitie sa neobmedzuje na tovar dovezený priamo zo zahraničia, ale sa povolí aj pre tovar z colného tranzitu, colného skladu alebo slobodného prístavu alebo slobodného colného pásma.5. Odporúčaná praxDočasné použitie by sa malo poskytnúť bez ohľadu na krajinu pôvodu tovaru, krajinu, z ktorej bol privezený alebo krajinu určenia.POVOLENIE DOČASNÉHO POUŽITIAa) Formality pred povolením dočasného použitia6. NormaNárodné právne predpisy určia prípady, v ktorých sa vyžaduje predchádzajúce povolenie na dočasné použitie a orgány oprávnené udeliť toto povolenie.7. Odporúčaný postupPrípadov, v ktorých sa vyžaduje predchádzajúce povolenie na dočasné prijatie, by malo byť čo najmenej.b) Vyhlásenie pre dočasné použitie8. NormaNárodné právne predpisy určia podmienky, za ktorých sa tovar v režime dočasného použitia predloží príslušnému colnému úradu a podá sa colné vyhlásenie.9. Odporúčaný postupNárodné tlačivá používané na dočasné použitie by sa mali zosúladiť s tlačivami používanými na colné vyhlásenie tovaru pre domáce použitie.c) Záruka10. NormaForma, v ktorej sa má poskytnúť záruka pri dočasnom použití, sa ustanovuje v národných právnych predpisoch alebo ju určia colné orgány v súlade s národnými právnymi predpismi.11. Odporúčaný postupVýber z rôznych prijateľných foriem záruky by sa mal ponechať na deklaranta.12. NormaColné orgány v súlade s národnými právnymi predpismi určia výšku záruky, ktorá sa má poskytnúť pri dočasnom použití.13. Odporúčaný postupVýška záruky, ktorá sa má poskytnúť pri dočasnom prijatí, by nemala prekročiť výšku dovozných ciel a daní, od ktorých je tovar podmienečne oslobodený.PoznámkaTáto odporúčaná prax nebráni tomu, aby sa výška záruky určila na základe jednotnej sadzby, ak tovar patrí pod široký okruh tarifných položiek.14. NormaOsoby, ktoré pravidelne využívajú režim dočasného použitia na jednom alebo viacerých colných úradoch na danom colnom území, sú oprávnené poskytnúť celkovú záruku.15. Odporúčaný postupColné orgány by mali upustiť od požiadavky poskytnúť záruku, ak sa uistia, že platbu akýchkoľvek súm, ktoré môžu byť splatné, možno zabezpečiť inými prostriedkami.d) Karnety ATA16. Odporúčaný postupZmluvné strany by mali starostlivo uvážiť možnosť pristúpenia k Colnému dohovoru o karnete ATA pre dovozný colný záznam tovaru, uzatvorenému v Bruseli 6. decembra 1961, a tým prijať karnety ATA namiesto národných colných dokladov, ako aj záruku pre dovozné clá a dane z tovaru, ktorému bolo povolené dočasné použitie s úplným podmienečným oslobodením od dovozných ciel a daní.e) Kontrola tovaru17. Odporúčaný postupNa žiadosť dovozcu a z dôvodov, ktoré sa považujú za oprávnené, colné orgány by mali podľa možnosti povoliť kontrolu tovaru určeného na dočasné použitie v súkromných priestoroch, pričom náklady na túto kontrolu znáša dovozca.f) Identifikačné opatrenia18. Odporúčaný postupS cieľom stotožnenia tovaru v dočasnom použití by mali mať colné orgány možnosť pripojiť colné značky (pečate, pečiatky, perforácie atď.) len vtedy, ak tovar nemožno okamžite stotožniť na základe zahraničných uzáver, značiek, čísel alebo iných neodnímateľných označení, opisom, alebo odoberaním vzoriek.ZOTRVANIE TOVARU NA COLNOM ÚZEMÍ19. NormaLehota na dočasné použitie sa určí pri každom druhu prípadu podľa času potrebného na dočasné použitie, a to najviac do lehoty, ktorá je prípadne ustanovená v národných colných predpisoch.20. Odporúčaný postupNa žiadosť príslušnej osoby a z dôvodov, ktoré sa považujú za oprávnené, colné orgány by mali predĺžiť pôvodne určenú lehotu.UKONČENIE DOČASNÉHO POUŽITIA21. NormaNárodné právne predpisy určia podmienky, za ktorých sa tovar v režime dočasného použitia predloží príslušnému colnému úradu a podá sa colné vyhlásenie.a) Spätný vývoz22. NormaPrijme sa ustanovenie, aby bol povolený spätný vývoz tovaru v dočasnom použití v jednej alebo viacerých zásielkach.23. NormaPrijme sa ustanovenie, aby sa dočasné použitie ukončilo umiestnením tovaru do slobodného prístavu alebo slobodného colného pásma.24. NormaPrijme sa ustanovenie, aby bol povolený spätný vývoz tovaru v dočasnom použití cez iný colný úrad, ako cez ktorý bol dovezený.25. Odporúčaný postupNa žiadosť vývozcu a z dôvodov, ktoré sa považujú za oprávnené, colné orgány by mali podľa možnosti povoliť kontrolu tovaru určeného na spätný vývoz v súkromných priestoroch, pričom náklady na túto kontrolu znáša vývozca.b) Iné metódy nakladania26. NormaPrijme sa ustanovenie, aby sa dočasné použitie ukončilo navrhnutím na prepustenie tovaru do voľného obehu, ak sa dodržia podmienky a formality platné v tomto prípade.27. NormaNárodné právne predpisy určia okamih, na ktorý sa prihliadne s cieľom určenia hodnoty a množstva tovaru navrhnutého na prepustenie do voľného obehu a sadzby dovozných ciel a daní, ktoré sa naň vzťahujú.28. Odporúčaný postupMalo by sa prijať ustanovenie, aby sa dočasné použitie ukončilo uložením tovaru v colnom sklade s cieľom následného vývozu alebo iného povoleného nakladania.29. Odporúčaný postupMalo by sa prijať ustanovenie, aby sa dočasné použitie ukončilo prepustením tovaru do režimu colného tranzitu s cieľom následného vývozu.30. NormaPrijme sa ustanovenie, aby sa dočasné použitie ukončilo, ak sa na žiadosť príslušnej osoby tovar prenechá v prospech štátu alebo zničí alebo obchodne znehodnotí pod colným dohľadom podľa rozhodnutia colných orgánov. Z tohto prenechania alebo zničenia nesmú vzniknúť žiadne náklady pre štát.Ak akýkoľvek odpad alebo zvyšky, ktoré zostanú po zničení, budú prepustené do voľného obehu, podliehajú dovozným clám a daniam, ktoré by sa uplatňovali pre tento odpad a zvyšky dovezené v tomto stave.31. NormaTovar v dočasnom použití, ktorý bol poškodený alebo nenávratne stratený v dôsledku nehody alebo vyššej moci, nepodlieha dovozným clám a daniam za predpokladu, že toto poškodenie alebo strata sa náležite preukáže colným orgánom.Ak akýkoľvek odpad alebo zvyšky, ktoré zostanú po zničení, budú prepustené do voľného obehu, podliehajú dovozným clám a daniam, ktoré by sa uplatňovali pre tento odpad a zvyšky dovezené v tomto stave.PoznámkaV prípade čiastočného podmienečného oslobodenia od dovozných ciel a daní sa uplatňujú Normy 30 a 31 za predpokladu, že sa zaplatí časť dovozných ciel a daní splatná v čase prenechania, zničenia alebo straty tovaru.UVOĽNENIE ZÁRUKY32. NormaAkákoľvek zložená záruka sa uvoľní čo najskôr po ukončení dočasného použitia.33. Odporúčaný postupAk bola záruka zložená vo forme zloženia hotovosti, malo by sa prijať ustanovenie, aby bola vrátená na úrade spätného vývozu, aj keď tovar nebol dovezený cez tento úrad.INFORMÁCIE O DOČASNOM POUŽITÍ34. NormaColné orgány zabezpečia, aby všetky príslušné informácie o dočasnom použití boli k dispozícii akejkoľvek zainteresovanej osobe.PÔSOBNOSŤa) Dočasné použitie s celkovým podmienečným oslobodením od dovozných ciel a daní35. Odporúčaný postupDočasné použitie by sa malo povoliť pre tento tovar:(1) "Obaly" uvedené v článku 2 Colného dohovoru o dočasnom dovoze obalov (Brusel 6. októbra 1960).(2) "Tovar na vystavovanie alebo použitie na výstavách, veľtrhoch, zasadnutiach alebo podobných podujatiach" uvedený v článku 2, odsek 1 Colného dohovoru o uľahčení dovozu tovaru určeného na vystavovanie alebo použitie na výstavách, veľtrhoch, zasadnutiach alebo pri podobných podujatiach (Brusel 8. júna 1961).(3) "Zariadenie potrebné na výkon povolania" uvedené v prílohách A až C Colného dohovoru o dočasnom dovoze zariadenia potrebného na výkon povolania (Brusel 8. júna 1961).(4) "Materiál na uspokojovanie potrieb námorníkov" uvedený v článku 1, odsek a) Colného dohovoru týkajúceho sa materiálu na uspokojovanie potrieb námorníkov (Brusel 1. decembra 1964).(5) "Zariadenia na vedecké účely" uvedené v článku 1, odsek a) Colného dohovoru týkajúceho sa dočasného dovozu zariadenia na vedecké účely (Brusel 11. júna 1968).(6) "Pedagogický materiál" uvedený v článku 1, odsek a) Colného dohovoru týkajúceho sa dočasného dovozu pedagogického materiálu (Brusel 8. júna 1970).(7) "Vzorky" a "reklamné filmy" uvedené v článkoch III a V Medzinárodného dohovoru o umožnení dovozu obchodných vzoriek a reklamného materiálu (Ženeva 7. november 1952).(8) "Turistický propagačný materiál" uvedený v článku 3 Dodatkového protokolu k Dohovoru týkajúcemu sa colných výhod pre turistický ruch, vzťahujúceho sa na dovoz turistických propagačných dokumentov a materiálu (New York 4. júna 1954).(9) "Kontajnery" uvedené v článku 1 c) Colného dohovoru o kontajneroch (Ženeva 2. decembra 1972).(10) "Palety" uvedené v článku 1 Európskeho dohovoru o colnom prejednaní paliet používaných v medzinárodnej doprave (Ženeva 9. decembra 1960).(11) "Cestné vozidlá na obchodné účely" uvedené v článku 1 Colného dohovoru týkajúceho sa dočasného dovozu cestných vozidiel na obchodné účely (Ženeva 18. mája 1956).Zmluvné strany sa vyzývajú, aby posúdili možnosť pristúpenia k uvedeným medzinárodným inštrumentom.36. Odporúčaný postupColné orgány by mali upustiť od požiadavky na písomné colné vyhlásenie a záruku v prípadoch dočasného použitia uvedeného v bodoch 1, 9, 10 a 11 odporúčanej praxe 35.37. Odporúčaný postupDočasné použitie by sa malo povoliť pre nasledujúci tovar, aj keď nespĺňa podmienky pre priame bezcolné prepustenie podľa národných právnych predpisov:(1) Použité hnuteľné predmety patriace osobe, ktorá si zariaďuje miesto prechodného pobytu v krajine dovozu.(2) Predmety (vrátane vozidiel), ktoré vzhľadom na svoj charakter nie sú vhodné na akýkoľvek iný účel ako na propagáciu konkrétnych predmetov alebo propagáciu na konkrétnym účel.(3) Nosiče dát na použitie pri automatizovanom spracovaní údajov.(4) Výkresy, plány a modely, ktoré sa majú použiť pri výrobe tovaru.(5) Matrice, bloky, doštičky a podobné predmety, vypožičané alebo prenajaté, na tlačenie ilustrácií v periodikách alebo knihách.(6) Matrice, bloky, doštičky, formy a podobné predmety, vypožičané alebo prenajaté, ktoré sa majú použiť pri výrobe predmetov určených na dodanie do zahraničia.(7) Nástroje, prístroje a stroje, ktoré sa majú testovať alebo kontrolovať.(8) Nástroje, prístroje a stroje, ktoré sú poskytnuté zdarma zákazníkovi dodávateľom alebo opravárom, priamo alebo ich prostredníctvom, pred dodaním alebo opravou podobného tovaru.(9) Kostýmy a scénické predmety odoslané na vypožičanie alebo prenajatie spoločnostiam dramatického umenia alebo divadlám.(10) Tovar, na ktorom sa musí vykonať zmena obalu pred jeho dodaním do zahraničia.(11) Tovar ako odevy, klenoty a koberce zaslané za podmienok "predaja alebo vrátenia" osobám, ktoré neobchodujú s týmto tovarom.(12) Zvieratá, športové potreby a iné predmety patriace osobe s bydliskom alebo sídlom v zahraničí, na použitie touto osobou pri športových súťažiach alebo predvedeniach.(13) Umelecké diela, zberateľské predmety a starožitnosti na predvedenie na výstavách, vrátane výstav organizovaných samotnými umelcami.(14) Knihy zaslané na výpožičku osobám s bydliskom alebo sídlom v krajine dovozu.(15) Fotografie, diapozitívy a filmy určené na vystavenie na výstavách alebo súťaži statických fotografov alebo kinematografov.(16) Ťažné zvieratá a zariadenia na obrábanie pôdy susediacej s hranicou osobami, ktoré majú bydlisko alebo sídlo v zahraničí.(17) Zvieratá privezené na pasenie na pozemkoch susediacich s hranicou, ktoré obrábajú osoby s bydliskom alebo sídlom v zahraničí.(18) Kone a iné zvieratá dovezené na podkúvanie alebo váženie, alebo na liečenie alebo iné veterinárne účely.(19) Špecializované zariadenia privezené loďou a používané na pobreží v prístavoch, v ktorých má loď obvyklú zastávku, na nakládku, vykládku a manipuláciu s nákladom.b) Dočasné použitie s čiastočným podmienečným oslobodením od dovozných ciel a daní38. Odporúčaná praxTovaru, okrem tovaru uvedeného v odporúčanej praxi 35 a 37, ktorý sa má dočasne používať na účely ako napríklad výroba, pracovné projekty alebo vnútorná doprava, by sa malo povoliť dočasné použitie s čiastočným podmienečným oslobodením od dovozných ciel a daní.PoznámkaNárodné právne predpisy môžu ustanoviť, že na účely výpočtu výšky akýchkoľvek ciel a daní, ktoré sa majú platiť za tento tovar, sa má zohľadňovať dĺžka ich zotrvania na colnom území, opotrebenie vyplývajúce z jeho používania alebo platby platené za jeho nájom.--------------------------------------------------Výhrady, ktoré spoločenstvo uplatní k prílohe E.5 k Medzinárodnému dohovoru o zjednodušení a zladení colných režimov1. Výhrada všeobecného charakteru (pripomienka všeobecného charakteru)"Právne predpisy spoločenstva len čiastočne upravujú ustanovenia tejto prílohy. V oblastiach, ktoré neupravujú právne predpisy spoločenstva, členské štáty v prípade potreby uvedú vlastné výhrady."2. Norma 14"Táto norma sa neuplatňuje vtedy, ak sa režim vykonáva na colných úradoch, ktoré sa nachádzajú v rôznych členských štátoch."3. Norma 23"V členských štátoch, v ktorých existujú slobodné pásma, sa táto norma uplatňuje len vtedy, ak sa príslušný tovar umiestni do slobodného pásma s cieľom následného vývozu z colného územia spoločenstva."4. Odporúčaná prax 33"Táto odporúčaná prax sa neuplatňuje vo všetkých prípadoch, predovšetkým ak sa režim vykonáva v colných úradoch, ktoré sa nachádzajú v rôznych členských štátoch, okrem určitých prípadov týkajúcich sa Hospodárskej únie Beneluxu."5. Odporúčaná prax 37"Tovar, na ktorý sa vzťahuje bod 3, sa prepustí do dočasného použitia, ak je evidovaný a poskytnutý zdarma osobe, bez ohľadu na to, či má bydlisko alebo sídlo na colnom území spoločenstva.Pokiaľ ide o tovar uvedený v bodoch 4 a 5 odporúčanej praxe, právne predpisy spoločenstva ustanovujú dočasné použitie s celkovým oslobodením od dovozných ciel, ak sa aspoň 75 % výroby vyplývajúcej z jeho použitia vyvezie z colného územia spoločenstva.Testy a kontroly uvedené v bode 7 nesmú predstavovať zárobkovú činnosť.Činnosť uvedená v bode 10 nie je ustanovená v právnych predpisoch spoločenstva pri úprave o oslobodení pri dočasnom použití. Môže sa však vykonať (napríklad) ako bežná forma manipulácie v colnom sklade alebo v slobodnom colnom pásme alebo na základe úpravy o oslobodení pri režime aktívneho zušľachťovacieho styku.Právne predpisy spoločenstva neustanovujú činnosť uvedenú v bode 19."6. Odporúčaná prax 38"Čiastočné oslobodenie sa neuplatňuje na účely dane z pridanej hodnoty. Dočasné použitie s čiastočným oslobodením od dovozných ciel sa neuplatňuje pre tovar, ktorého používanie by mohlo poškodiť ekonomiku spoločenstva, najmä z dôvodu vzťahu medzi jeho ekonomickou životnosťou a predpokladanou dĺžkou zotrvania."--------------------------------------------------


Dôležité právne oznámenie

|

2013/358/EÚ: Rozhodnutie Európskej centrálnej banky z  21. júna 2013 , ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie ECB/2010/29 o vydávaní eurobankoviek (ECB/2013/16)

Úradný vestník L 187 , 06/07/2013 S. 0013 - 0014

		Rozhodnutie Európskej centrálnej bankyz 21. júna 2013,ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie ECB/2010/29 o vydávaní eurobankoviek(ECB/2013/16)(2013/358/EÚ)RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 128 ods. 1,so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 16,keďže:(1) Vzhľadom na to, že 1. júla 2013 pristúpi Chorvátsko k Európskej únii a jeho národná centrálna banka (NCB) Hrvatska narodna banka, sa stane súčasťou Európskeho systému centrálnych bánk, v rozhodnutí ECB/2013/17 z 21. júna 2013 o percentuálnych podieloch národných centrálnych bánk v kľúči na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky [1], sa ustanovuje, že sa rozširuje kľúč na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky (ďalej len "kľúč základného imania") a s účinnosťou od 1. júla 2013 sa ustanovujú nové vážené podiely pridelené každej NCB v rámci rozšíreného kľúča základného imania (ďalej len "vážené podiely v kľúči základného imania").(2) V článku 1 písm. d) rozhodnutia ECB/2010/29 z 13. decembra 2010 o vydávaní eurobankoviek [2] sa vymedzuje "kľúč na prideľovanie bankoviek" a odkazuje sa na prílohu I k tomuto rozhodnutiu, v ktorej sa bližšie vymedzuje kľúč na prideľovanie bankoviek platný od 1. januára 2011. Keďže od 1. júla 2013 budú platiť nové vážené podiely v kľúči základného imania, je potrebné zmeniť a doplniť rozhodnutie ECB/2010/29 s cieľom určiť kľúč na prideľovanie bankoviek, ktorý bude platiť od 1. júla 2013,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Zmena1. V článku 1 písm. d) rozhodnutia ECB/2010/29 sa posledná veta nahrádza takto: "V prílohe I k tomuto rozhodnutiu sa bližšie vymedzuje kľúč na prideľovanie bankoviek uplatňovaný od 1. júla 2013."2. Príloha I k rozhodnutiu ECB/2010/29 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Nadobudnutie účinnostiToto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. júla 2013.Vo Frankfurte nad Mohanom 21. júna 2013Prezident ECBMario Draghi[1] Pozri stranu 15 tohto úradného vestníka.[2] Ú. v. EÚ L 35, 9.2.2011, s. 26.--------------------------------------------------PRÍLOHAKĽÚČ NA PRIDEĽOVANIE BANKOVIEK OD 1. JÚLA 2013Európska centrálna banka | 8,0000 % |Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 3,1975 % |Deutsche Bundesbank | 24,8130 % |Eesti Pank | 0,2355 % |Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland | 1,4695 % |Bank of Greece | 2,5770 % |Banco de España | 10,916 % |Banque de France | 18,6945 % |Banca d’Italia | 16,4760 % |Central Bank of Cyprus | 0,1765 % |Banque centrale du Luxembourg | 0,2300 % |Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta | 0,0840 % |De Nederlandsche Bank | 5,2460 % |Oesterreichische Nationalbank | 2,5620 % |Banco de Portugal | 2,3325 % |Banka Slovenije | 0,4325 % |Národná banka Slovenska | 0,9100 % |Suomen Pankki | 1,6475 % |CELKOM | 100,0000 % |--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady z  25. mája 2010 , ktorým sa vymenúva predseda, podpredseda, predseda odvolacích senátov a predsedovia troch jednotlivých odvolacích senátov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory)

text:
               11.6.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 152/1

         ROZHODNUTIE RADY
   z 25. mája 2010,
   ktorým sa vymenúva predseda, podpredseda, predseda odvolacích senátov a predsedovia troch jednotlivých odvolacích senátov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory)
   2010/C 152/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 207/2009 z 26. februára 2009 o ochrannej známke Spoločenstva (1), a najmä na jeho články 125 a 136,
   so zreteľom na zoznamy kandidátov, ktoré správna rada Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) predložila 12. apríla 2010,
   ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   António-Serge DE PINHO CAMPINOS, narodený 24. októbra 1968 v Poitiers (Francúzsko), sa týmto vymenúva za predsedu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) na obdobie piatich rokov.
   Christian L.L.G. ARCHAMBEAU, narodený 11. apríla 1960 vo Vielsalme (Belgicko), sa týmto vymenúva za podpredsedu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) na obdobie piatich rokov.
   Paul Alexandre MAIER, narodený 4. mája 1958 v Štrasburgu (Francúzsko), sa týmto vymenúva za predsedu odvolacích senátov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) na obdobie piatich rokov.
   Théophilos MARGELLOS, narodený 21. novembra 1953 v Aténach (Grécko), sa týmto vymenúva za predsedu jedného z odvolacích senátov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) na obdobie piatich rokov.
   Tomás DE LAS HERAS LORENZO, narodený 22. júla 1951 v Zamore (Španielsko), sa týmto vymenúva za predsedu jedného z odvolacích senátov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) na obdobie piatich rokov.
   Detlef Michael SCHENNEN, narodený 10. septembra 1956 v Münsteri (Nemecko), sa týmto vymenúva za predsedu jedného z odvolacích senátov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) na obdobie piatich rokov.
   Článok 2
   Začiatočné dátumy jednotlivých päťročných funkčných období uvedených v článku 1 určí správna rada Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory).
   Článok 3
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 25. mája 2010

            Za Radu

            predseda

         M. SEBASTIÁN

      (1)  Ú. v. EÚ L 78, 24.3.2009, s. 1.


title: 2013/13/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady z  12. decembra 2012 o použití Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen, Rakúsko)

text:
               12.1.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 8/12

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
   z 12. decembra 2012
   o použití Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2011/011 AT/Soziale Dienstleistungen, Rakúsko)
   (2013/13/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1), a najmä na jej bod 28,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (2), a najmä na jeho článok 12 ods. 3,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“) bol zriadený s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom prepusteným v dôsledku veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu spôsobených globalizáciou a pomôcť im pri opätovnom začleňovaní do trhu práce.

               (2)

               Rozsah pôsobnosti EGF bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009 do 30. decembra 2011, aby zahŕňal podporu pre pracovníkov, ktorí boli prepustení v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

               (3)

               Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 umožňuje použitie EGF v rámci ročného stropu vo výške 500 miliónov EUR.

               (4)

               Rakúsko podalo 21. decembra 2011 žiadosť o použitie EGF v súvislosti s prepúšťaním v 105 spoločnostiach, ktoré podľa klasifikácie NACE Revision 2 pôsobia v rámci divízie 88 (Sociálna práca bez ubytovania) v regióne Štajersko (AT22) na úrovni NUTS II, a túto žiadosť doplnilo do 25. júna 2012 o dodatočné informácie. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančných príspevkov podľa článku 10 nariadenia (ES) č. 1927/2006. Komisia preto navrhuje uvoľniť prostriedky vo výške 5 200 650 EUR.

               (5)

               EGF by sa mal preto použiť s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou Rakúska,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2012 sa použije Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom poskytnúť sumu 5 200 650 EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Štrasburgu 12. decembra 2012

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predseda

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/468 z  11. marca 2015 o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 13 Medziinštitucionálnej dohody z  2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) Belgicko)

text:
               20.3.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 76/52

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2015/468
   z 11. marca 2015
   o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 13 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2013/007 BE/Hainaut steel (Duferco-NLMK) Belgicko)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (1), a najmä na jeho článok 12 ods. 3,
   so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (2), a najmä na jej bod 13,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol zriadený s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom prepusteným v dôsledku veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu spôsobených globalizáciou a pomôcť im pri opätovnom začleňovaní do trhu práce.

               (2)

               EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011), ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (3).

               (3)

               Belgicko podalo 27. septembra 2013 žiadosť o mobilizáciu prostriedkov EGF v súvislosti s prepúšťaním v podnikoch Duferco Belgium SA a NLMK La Louvière SA a do 4. júla 2014 ju doplnilo o dodatočné informácie. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na určenie finančných príspevkov podľa článku 10 nariadenia (ES) č. 1927/2006.

               (4)

               EGF by sa preto mal mobilizovať s cieľom poskytnúť finančný príspevok vo výške 981 956 EUR v súvislosti so žiadosťou Belgicka,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2015 sa mobilizuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom poskytnúť sumu 981 956 EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Štrasburgu 11. marca 2015

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predsedníčka

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.


title: 2011/483/CFSP: Rozhodnutie Rady 2011/483/SZBP z  28. júla 2011 , ktorým sa mení, dopĺňa a predlžuje rozhodnutie 2010/96/SZBP o vojenskej misii Európskej únie na podporu výcviku bezpečnostných síl Somálska (EUTM Somalia)

text:
               30.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 198/37

         ROZHODNUTIE RADY 2011/483/SZBP
   z 28. júla 2011,
   ktorým sa mení, dopĺňa a predlžuje rozhodnutie 2010/96/SZBP o vojenskej misii Európskej únie na podporu výcviku bezpečnostných síl Somálska (EUTM Somalia)

      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28 a článok 43 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               Rada prijala 15. februára 2010 rozhodnutie 2010/96/SZBP o vojenskej misii Európskej únie na podporu výcviku bezpečnostných síl Somálska (1).

               (2)

               Rada prijala 31. marca 2010 rozhodnutie 2010/197/SZBP o začatí vojenskej misie Európskej únie na podporu výcviku bezpečnostných síl Somálska (EUTM Somalia) (2).

               (3)

               Rada schválila 20. júla 2011 revidovanú koncepciu krízového riadenia pre misiu EUTM v Somálsku.

               (4)

               Generálny tajomník Organizácie Spojených národov (ďalej len „GTOSN“) uviedol 28. apríla 2011 vo svojej správe S/2011/277 Bezpečnostnej rade teritoriálne prínosy a pokrok v oblasti posilňovania bezpečnosti a spomenul výcvik, ktorý poskytuje EÚ. GTOSN odporúča zamerať sa na ďalší inštitucionálny rozvoj somálskeho sektora bezpečnosti, a predovšetkým odporúča zlepšiť štruktúry velenia a riadenia národných bezpečnostných síl (National Security Forces, ďalej len „NSF“).

               (5)

               Predseda Komisie Africkej únie (ďalej len „AÚ“) predložil 21. apríla 2011 svoju správu o situácii v Somálsku Mierovej a bezpečnostnej rade AÚ. Podčiarkol prínosy v oblasti bezpečnosti a požiadal o pokračovanie v podpore výcviku.

               (6)

               Premiér Somálska vo svojom liste zo 4. mája 2011 adresovanom vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku uviedol, že dočasná federálna vláda Somálska (Transitional Federal Government's, ďalej len „TFG“) si podporu EÚ cení, a opätovne potvrdil pevný záväzok TFG voči budovaniu štruktúry velenia a riadenia pre NSF, ochrane civilného obyvateľstva, ako aj začleneniu rôznych milícií a klanových jednotiek do NSF.

               (7)

               Toto vyjadrenie uznania TFG sa znovu zopakovalo na zasadnutí Spoločného bezpečnostného výboru, ktoré sa uskutočnilo 23. júna 2011 v Kampale.

               (8)

               Na spoločnom poradnom zasadnutí PBV AÚ a PBV EÚ, ktoré sa uskutočnilo 10. mája 2011 v Addis Abebe, AÚ vyjadrila spokojnosť s podporou, ktorú misia EUTM Somalia poskytuje v záujme vybudovania profesionálnych a jednotných NSF Somálska.

               (9)

               Politické a vojenské orgány Ugandy vyjadrili spokojnosť s partnerstvom s EÚ a so Spojenými štátmi americkými, ako aj ochotu vo výcviku pokračovať.

               (10)

               V súlade s článkom 5 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami nezúčastňuje. Keďže sa Dánsko na vykonávaní tohto rozhodnutia nezúčastňuje, nezúčastňuje sa ani na financovaní tejto operácie.

               (11)

               Misia EUTM Somalia by sa mala predĺžiť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Rozhodnutie 2010/96/SZBP sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               V článku 1 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:
               1.   Vojenská misia EÚ na podporu výcviku (EUTM Somalia) s cieľom ďalej prispievať k posilneniu dočasnej federálnej vlády Somálska (ďalej len ‚TFG‘) ako fungujúcej vlády slúžiacej všetkým občanom Somálska prispieva k rozvoju somálskeho sektora bezpečnosti tak, že národným bezpečnostným silám (ďalej len ‚NSF‘) poskytuje vojenský výcvik. Výcvik sa zameriava na rozvoj velenia a riadenia, špecializované spôsobilosti a na schopnosť NSF Somálska organizovať vlastné výcvikové činnosti s cieľom preniesť odborné poznatky EÚ v oblasti výcviku na miestnych aktérov. Misia EUTM Somalia sa ďalej vykonáva v úzkej spolupráci a koordinácii s inými aktérmi medzinárodného spoločenstva, predovšetkým s Organizáciou Spojených národov, misiou AMISOM a Spojenými štátmi americkými a Ugandou, a to v súlade s dohodnutými požiadavkami TFG.
               2.   Vojenský výcvik EÚ sa na uvedený účel naďalej uskutočňuje hlavne v Ugande v súlade s politickým cieľom misie EÚ na podporu výcviku bezpečnostných síl Somálska vymedzeným v revidovanej koncepcii krízového riadenia, ktorú Rada schválila 20. júla 2011. Časti EUTM Somalia budú pôsobiť aj v Nairobi a Bruseli.“

               2.

               V článku 2 sa odsek 1 nahrádza takto:
               1.   Plukovník Michael BEARY sa týmto vymenúva za veliteľa misie EÚ s platnosťou od 9. augusta 2011.“

               3.

               Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:

                           a)

                           odsek 2 sa nahrádza takto:
                           2.   Referenčná suma na spoločné náklady vojenskej misie EÚ na obdobie do 9. augusta 2011 je 4,8 milióna EUR. Percentuálny podiel referenčnej sumy uvedený v článku 32 ods. 3 ATHENA je 60 %.“;

                           b)

                           dopĺňa sa tento odsek:
                           3.   Referenčná suma na spoločné náklady vojenskej misie EÚ na obdobie začínajúce sa 9. augusta 2011 je 4,8 milióna EUR. Percentuálny podiel tejto referenčnej sumy uvedený v článku 32 ods. 3 ATHENA je 30 %.“

               4.

               V článku 12 sa odsek 2 nahrádza takto:
               2.   Vojenská misia EÚ sa končí v roku 2012 po dvoch šesťmesačných výcvikových obdobiach a po návrate jednotiek a personálu EÚ do Európy.“

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 28. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Ú. v. EÚ L 44, 19.2.2010, s. 16.

      (2)  Ú. v. EÚ L 87, 7.4.2010, s. 33.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/684 z 5. apríla 2017 o ustanovení mechanizmu výmeny informácií, pokiaľ ide o medzivládne dohody a nezáväzné nástroje v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a tretími krajinami, a o zrušení rozhodnutia č. 994/2012/EÚ (Text s významom pre EHP )

text:
               12.4.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 99/1

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/684
   z 5. apríla 2017
   o ustanovení mechanizmu výmeny informácií, pokiaľ ide o medzivládne dohody a nezáväzné nástroje v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a tretími krajinami, a o zrušení rozhodnutia č. 994/2012/EÚ
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   po porade s Výborom regiónov,
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),
   keďže:

               (1)

               Riadne fungovanie vnútorného trhu s energiou si vyžaduje, aby energia dovážaná do Únie v plnej miere podliehala pravidlám, ktorými sa ustanovil vnútorný trh s energiou. Transparentnosť a súlad s právom Únie sú dôležitými prvkami zaručenia energetickej stability Únie. Vnútorný trh s energiou, ktorý nefunguje tak, ako má, stavia Úniu do zraniteľnej a znevýhodnenej pozície z hľadiska bezpečnosti dodávok energie a ohrozuje potenciálny prínos pre európskych spotrebiteľov a priemysel.

               (2)

               V záujme ochrany energetických dodávok do Únie je potrebné diverzifikovať energetické zdroje a vybudovať nové prepojenia medzi členskými štátmi. Zároveň má zásadný význam posilnenie spolupráce v oblasti energetickej bezpečnosti so susednými krajinami Únie a so strategickými partnermi.

               (3)

               Cieľom stratégie energetickej únie, ktorú prijala Komisia 25. februára 2015, je poskytnúť spotrebiteľom bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a cenovo dostupnú energiu. Vykonávanie energetickej, obchodnej a vonkajšej politiky súdržným a konzistentným spôsobom výrazne prispeje k dosiahnutiu uvedeného cieľa. V stratégii energetickej únie sa v nadväznosti na analýzu vykonanú v európskej stratégii energetickej bezpečnosti z 28. mája 2014 konkrétnejšie zdôrazňuje, že plný súlad dohôd o nákupe energie od tretích krajín s právom Únie je dôležitým prvkom pri zaisťovaní energetickej bezpečnosti. Európska rada v rovnakom duchu vo svojich záveroch z 19. marca 2015 vyzvala, aby sa zabezpečil plný súlad všetkých dohôd týkajúcich sa nákupu plynu od externých dodávateľov s právom Únie, a to najmä posilnením transparentnosti takýchto dohôd a ich zlučiteľnosti s ustanoveniami Únie v oblasti energetickej bezpečnosti.

               (4)

               Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. decembra 2015 s názvom Na ceste k európskej energetickej únii zdôraznil potrebu posilnenia súdržnosti vonkajších politík Únie v oblasti energetickej bezpečnosti a väčšej transparentnosti energetických dohôd.

               (5)

               Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 994/2012/EÚ (3) bolo užitočné pri získavaní informácií o existujúcich medzivládnych dohodách a pri identifikácii problémov, ktoré predstavujú z hľadiska ich zlučiteľnosti s právom Únie.

               (6)

               Rozhodnutie č. 994/2012/EÚ sa však ukázalo neúčinné pri zabezpečovaní súladu medzivládnych dohôd s právom Únie. Uvedené rozhodnutie sa opieralo najmä o posudzovanie medzivládnych dohôd Komisiou po tom, ako ich členské štáty uzavreli s tretími krajinami. Skúsenosti získané pri vykonávaní rozhodnutia č. 994/2012/EÚ ukázali, že takéto ex post posúdenie naplno nevyužíva potenciál, ktorý by viedol k zabezpečeniu súladu medzivládnych dohôd s právom Únie. Medzivládne dohody totiž často neobsahujú nijaké vhodné doložky o ukončení alebo úprave, ktoré by umožnili členským štátom v primeranej lehote odstrániť akýkoľvek nesúlad. Zmluvné strany si už okrem toho stanovili pozície, takže vzniká politický tlak ponechať všetky aspekty dohody nezmenené.

               (7)

               Vyššia úroveň transparentnosti, pokiaľ ide o dohody v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a tretími krajinami, bude prínosom pri dosahovaní užšej spolupráce v rámci Únie v oblasti vonkajších vzťahov v energetike, ako aj dlhodobých politických cieľov Únie týkajúcich sa energetiky, klímy a bezpečnosti dodávok energie.

               (8)

               S cieľom predísť akémukoľvek nesúladu s právom Únie a posilniť transparentnosť by členské štáty mali čo najskôr informovať Komisiu o ich zámere začať rokovania o nových medzivládnych dohodách alebo zmenách medzivládnych dohôd. Komisia by mala byť pravidelne informovaná o pokroku pri rokovaniach. Členské štáty by mali mať možnosť pozvať Komisiu, aby sa zúčastnila na rokovaniach ako pozorovateľ. Komisia by mala mať možnosť požiadať, aby bola pozvaná zúčastniť sa na rokovaniach ako pozorovateľ.

               (9)

               Komisia by počas rokovania o medzivládnej dohode mala mať možnosť poskytovať dotknutému členskému štátu usmernenia, ako predísť nezlučiteľnosti tejto dohody s právom Únie. V uvedenom rámci by zároveň Komisia mala mať možnosť upriamiť pozornosť dotknutého členského štátu na príslušné ciele energetickej politiky Únie, solidaritu medzi členskými štátmi a politické pozície Únie prijaté v záveroch Rady alebo Európskej rady. Nemalo by to však byť súčasťou právneho posúdenia návrhu medzivládnej dohody alebo zmeny Komisiou.

               (10)

               S cieľom zabezpečiť súlad s právom Únie a s primeraným ohľadom na skutočnosť, že medzivládne dohody a zmeny v oblasti plynu alebo ropy majú v súčasnosti najväčší relatívny vplyv na správne fungovanie vnútorného trhu s energiou a na bezpečnosť dodávok energie v Únii, by členské štáty mali na ex ante základe oznámiť návrh medzivládnych dohôd týkajúcich sa plynu alebo ropy Komisii pred tým, než sa pre zmluvné strany stanú právne záväzné. V duchu spolupráce by Komisia mala podporovať členské štáty pri identifikácii problémov so súladom návrhu medzivládnej dohody alebo jej zmeny. Dotknutý členský štát by tak bol lepšie pripravený na uzavretie dohody, ktorá je v súlade s právom Únie.

               (11)

               Komisia by mala mať dostatočný čas na takéto posúdenie, aby sa poskytla čo najväčšia právna istota a zároveň zabránilo zbytočným prieťahom. Komisia by prípadne mala zvážiť skrátenie lehôt, ktoré sú poskytnuté na vykonanie jej posúdenia, a to predovšetkým vtedy, ak o to požiada členský štát alebo ak Komisiu vo fáze rokovaní dostatočne podrobne informoval, pričom by sa malo zohľadniť to, do akej miery sa návrh medzivládnej dohody alebo zmeny zakladá na vzorových doložkách. Aby členské štáty mohli plne využiť podporu Komisie, nemali by uzavrieť medzivládnu dohodu týkajúcu sa plynu alebo ropy, alebo medzivládnu dohodu týkajúcu sa elektriny, ak sa členský štát rozhodol požiadať Komisiu o ex ante posúdenie, a to až dovtedy, kým ho Komisia neinformuje o výsledkoch svojho posúdenia. Členské štáty by mali prijať všetky kroky potrebné na dosiahnutie vhodného riešenia s cieľom odstrániť akúkoľvek zistenú nezlučiteľnosť.

               (12)

               V zmysle stratégie energetickej únie je transparentnosť minulých a budúcich medzivládnych dohôd aj naďalej mimoriadne dôležitá a je dôležitým prvkom pri zaručovaní energetickej stability Únie. Členské štáty by preto mali stále predkladať Komisii všetky existujúce a budúce medzivládne dohody bez ohľadu na to, či už nadobudli platnosť alebo či sa predbežne vykonávajú v zmysle článku 25 Viedenského dohovoru o zmluvnom práve, ako aj nové medzivládne dohody.

               (13)

               Komisia by mala posúdiť zlučiteľnosť medzivládnych dohôd, ktoré sú platné alebo ktoré sa predbežne vykonávajú ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia, s právom Únie a náležite informovať členské štáty. V prípade nezlučiteľnosti by členské štáty mali prijať všetky kroky potrebné na dosiahnutie vhodného riešenia s cieľom odstrániť zistenú nezlučiteľnosť.

               (14)

               Toto rozhodnutie by sa malo uplatňovať na medzivládne dohody. Medzivládne dohody vyjadrujú, najmä vo svojom obsahu, a bez ohľadu na ich formálne označenie, úmysel strán udeliť dohode záväzný charakter, a to v plnej miere alebo čiastočne. Oznamovať by sa mali len medzivládne dohody, ktoré sa týkajú nákupu energie, obchodovania s ňou, jej predaja, prepravy, skladovania alebo dodávky aspoň v jednom členskom štáte alebo aspoň do jedného členského štátu, alebo budovania či prevádzky energetickej infraštruktúry s fyzickým prepojením aspoň na jeden členský štát. Ak majú členské štáty pochybnosti, mali by sa bezodkladne poradiť s Komisiou. Toto rozhodnutie by sa v zásade nemalo vzťahovať na dohody, ktoré už nie sú v platnosti alebo ktoré sa už nevykonávajú.

               (15)

               Na účely tohto rozhodnutia ak má nástroj, alebo jeho časť, právne záväzný charakter, ide bez ohľadu na jeho formálne označenie o medzivládnu dohodu, alebo ak nástroj nemá právne záväzný charakter, ide o nezáväzný nástroj.

               (16)

               Členské štáty nadväzujú vzťahy s tretími krajinami nielen uzatváraním medzivládnych dohôd, ale aj vo forme nezáväzných nástrojov, ktoré sa často formálne označujú ako memorandá o porozumení, spoločné vyhlásenia, spoločné vyhlásenia ministrov, jednotné akcie, spoločné kódexy správania alebo podobnými termínmi. Keďže nie sú právne záväzné, nie je možné od členských štátov právne požadovať, aby vykonávali takéto nástroje vrátane prípadov, keď je takéto vykonávanie nezlučiteľné s právom Únie. Hoci aj nie sú právne záväzné, takéto nástroje sa môžu použiť na vypracovanie podrobného rámca energetickej infraštruktúry a zásobovania energiou. V záujme väčšej transparentnosti členské štáty by mali mať možnosť predložiť Komisii nezáväzné nástroje, a to dojednania medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ktoré nie sú právne záväzné a ktorými sa stanovujú podmienky pre dodávku energie alebo na rozvoj energetickej infraštruktúry, vrátane s tým súvisiaceho výkladu práva Únie, alebo zmeny takýchto nezáväzných nástrojov vrátane akýchkoľvek ich príloh. Ak sa v nezáväznom nástroji alebo v zmene výslovne odkazuje na iné texty, členské štáty by mali mať možnosť predložiť aj uvedené iné texty.

               (17)

               Toto rozhodnutie by sa nemalo vzťahovať na medzivládne dohody a nezáväzné nástroje, ktoré je potrebné oznámiť Komisii v celom rozsahu na základe iných aktov Únie, alebo ktoré sa týkajú otázok, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               (18)

               Toto rozhodnutie by nemalo vytvárať záväzky pri uzatváraní dohôd medzi podnikmi. To by však nemalo brániť členským štátom dobrovoľne oznamovať Komisii takéto obchodné dohody, na ktoré sa výslovne odkazuje v medzivládnych dohodách alebo nezáväzných nástrojoch.

               (19)

               Komisia by mala získané informácie týkajúce sa medzivládnych dohôd sprístupniť všetkým ostatným členským štátom v zabezpečenej elektronickej podobe, aby sa zvýšila koordinácia a transparentnosť medzi členskými štátmi, a tým sa vyvážila ich vyjednávacia pozícia vo vzťahu k tretím krajinám. Komisia by mala rešpektovať žiadosti členských štátov, aby sa s poskytnutými informáciami zaobchádzalo ako s dôvernými. Žiadosťami o dôverné zaobchádzanie by sa však nemal obmedziť prístup samotnej Komisie k dôverným informáciám, keďže na posúdenia potrebuje komplexné informácie. Komisia by mala zodpovedať za zabezpečenie uplatňovania doložky o dôvernom charaktere. Žiadosťami o dôverné zaobchádzanie nie je dotknuté právo na prístup k dokumentom stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (4).

               (20)

               Ak členský štát považuje medzivládnu dohodu za dôvernú, mal by Komisii poskytnúť zhrnutie, ktoré by obsahovalo jej predmet, cieľ, rozsah, trvanie, zmluvné strany dohody a informácie o jej hlavných prvkoch na účely sprístupnenia uvedeného zhrnutia iným členským štátom.

               (21)

               Neustálou výmenou informácií o medzivládnych dohodách na úrovni Únie by sa malo umožniť vypracovanie najlepších postupov. Komisia by mala na základe uvedených najlepších postupov v spolupráci s členskými štátmi a prípadne s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť, pokiaľ ide o vonkajšie politiky Únie, vypracovať nepovinné vzorové doložky, ktoré by sa mohli používať v medzivládnych dohodách medzi členskými štátmi a tretími krajinami, ako aj usmernenia vrátane zoznamu príkladov doložiek, ktoré nie sú v súlade s právom Únie, a preto by sa nemali používať. Cieľom používania takýchto vzorových doložiek by malo byť predchádzanie konfliktom medzi medzivládnymi dohodami a právom Únie, najmä v súvislosti s pravidlami vnútorného trhu s energiou a právom Únie v oblasti hospodárskej súťaže, ako aj konfliktom s medzinárodnými dohodami uzavretými Úniou. Takéto vzorové doložky alebo usmernenia by mali príslušným orgánom slúžiť ako referenčný nástroj, čím sa zvýši transparentnosť a zlučiteľnosť s právom Únie. Používanie takýchto vzorových doložiek by malo byť nepovinné a ich obsah by sa mal dať prispôsobiť akýmkoľvek konkrétnym okolnostiam.

               (22)

               Lepšie vzájomné vedomosti o existujúcich a nových medzivládnych dohodách by mali umožniť lepšiu transparentnosť a koordináciu v otázkach energetiky medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a Komisiou. Takáto zlepšená koordinácia by mala umožniť členským štátom, aby v plnej miere využívali politický a hospodársky vplyv Únie, a Komisii, aby mohla navrhovať riešenia problémov identifikovaných v oblasti medzivládnych dohôd.

               (23)

               Komisia by mala uľahčovať a podporovať koordináciu medzi členskými štátmi s cieľom posilniť celkovú strategickú úlohu Únie v oblasti energetiky prostredníctvom dobre vymedzeného a efektívneho koordinovaného prístupu k producentským, tranzitným a spotrebiteľským krajinám.

               (24)

               Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to výmenu informácií o medzivládnych dohodách v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a Komisiou, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu účinkov tohto rozhodnutia, ktoré sa uplatňuje vo všetkých členských štátoch, ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

               (25)

               Ustanoveniami tohto rozhodnutia by nemalo byť dotknuté uplatňovanie pravidiel Únie v oblasti porušovania právnych noriem, štátnej pomoci a hospodárskej súťaže. Komisia má teda právo začať konanie o nesplnení povinnosti v súlade s článkom 258 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ak sa domnieva, že členský štát si nesplnil povinnosti vyplývajúce zo ZFEÚ.

               (26)

               Komisia by mala posúdiť, či je toto rozhodnutie dostatočným a efektívnym nástrojom pri zabezpečovaní súladu medzivládnych dohôd s právom Únie a vysokej úrovne koordinácie medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o medzivládne dohody v oblasti energetiky.

               (27)

               Rozhodnutie č. 994/2012/EÚ by sa preto malo zrušiť,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
   1.   Týmto rozhodnutím sa ustanovuje mechanizmus výmeny informácií medzi členskými štátmi a Komisiou, pokiaľ ide o medzivládne dohody v oblasti energetiky, ako sú vymedzené v článku 2, s cieľom zaručiť fungovanie vnútorného trhu s energiou a zvýšiť bezpečnosť dodávok energie v Únii.
   2.   Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na medzivládne dohody, ktoré sú už v celom svojom rozsahu predmetom iných osobitných oznamovacích postupov podľa práva Únie.
   Článok 2
   Vymedzenia pojmov
   Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

               1.

               „medzivládna dohoda“ je bez ohľadu na svoje formálne označenie akákoľvek právne záväzná dohoda, medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a medzinárodnou organizáciou, ktorá sa týka:

                           a)

                           nákupu energie, obchodovania s ňou, jej predaja, prepravy, skladovania alebo dodávky aspoň v jednom členskom štáte alebo aspoň do jedného členského štátu, alebo

                           b)

                           budovania či prevádzky energetickej infraštruktúry s fyzickým prepojením aspoň na jeden členský štát;

                     ak sa však takáto právne záväzná dohoda vzťahuje aj na iné otázky ako sú tie, ktoré sú uvedené v písmenách a) a b), za medzivládnu dohodu sa považujú len tie ustanovenia, ktoré sa týkajú uvedených písmen, a všeobecné ustanovenia uplatniteľné na uvedené ustanovenia týkajúce sa energie;

               2.

               „existujúca medzivládna dohoda“ je medzivládna dohoda, ktorá je platná alebo sa predbežne vykonáva už k 2. máju 2017;

               3.

               „nezáväzný nástroj“ je dojednanie medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ktoré je právne nezáväzné, ako napríklad memorandum o porozumení, spoločné vyhlásenie, spoločné vyhlásenie ministrov, jednotná akcia alebo spoločný kódex správania, a ktoré stanovuje podmienky dodávok energie, ako napríklad objemy a ceny, alebo podmienky rozvoja energetických infraštruktúr;

               4.

               „existujúci nezáväzný nástroj“ je nezáväzný nástroj podpísaný alebo inak dohodnutý pred 2. májom 2017.

         Článok 3
   Oznamovacie povinnosti, pokiaľ ide o medzivládne dohody
   1.   Ak členský štát zamýšľa začať rokovania s treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou s cieľom zmeniť medzivládnu dohodu alebo uzavrieť novú medzivládnu dohodu, písomne oznámi svoj úmysel Komisii čo najskôr pred predpokladaným otvorením rokovaní.
   Dotknutý členský štát by mal Komisiu pravidelne informovať o pokroku pri rokovaniach. Medzi informácie, ktoré poskytne Komisii, patrí uvedenie ustanovení, ktoré majú byť predmetom rokovaní, a ciele rokovaní v súlade s článkom 8.
   2.   Len čo sa zmluvné strany dohodnú na všetkých hlavných prvkoch návrhu medzivládnej dohody týkajúcej sa plynu alebo ropy alebo zmeny medzivládnej dohody týkajúcej sa plynu alebo ropy, ale ešte pred uzavretím formálnych rokovaní, dotknutý členský štát predloží Komisii návrh dohody alebo zmeny vrátane všetkých príloh na ex ante posúdenie v súlade s článkom 5.
   Ak sa v uvedenom návrhu dohody alebo zmeny výslovne odkazuje na iné texty, dotknutý členský štát predloží aj uvedené iné texty, pokiaľ obsahujú prvky, ktoré sa týkajú nákupu plynu alebo ropy, obchodovania s nimi, ich predaja, skladovania alebo dodávky aspoň v jednom členskom štáte alebo aspoň do jedného členského štátu, alebo budovania či prevádzky plynovej alebo ropnej infraštruktúry s fyzickým prepojením aspoň na jeden členský štát.
   3.   Ak členský štát rokuje o medzivládnej dohode alebo zmene týkajúcej sa elektriny a nedokáže dospieť na základe vlastného posúdenia k jednoznačnému záveru o zlučiteľnosti prerokúvanej medzivládnej dohody alebo zmeny s právom Únie, návrh alebo zmenu vrátane všetkých ich príloh oznámi Komisii na účely ex ante posúdenia v súlade s článkom 5, a to hneď po tom, ako strany dosiahnu dohodu o všetkých hlavných prvkoch uvedeného návrhu, ale pred uzavretím formálnych rokovaní.
   4.   Členské štáty môžu využiť odsek 2 prvý a druhý pododsek v prípade medzivládnych dohôd alebo zmien týkajúcich sa elektriny.
   5.   Po ratifikácii medzivládnej dohody alebo zmeny medzivládnej dohody dotknutý členský štát oznámi Komisii medzivládnu dohodu alebo zmenu vrátane akýchkoľvek ich príloh. Ak Komisia vydá stanovisko podľa článku 5 ods. 2 a dotknutý členský štát sa odchýli od tohto stanoviska, tento členský štát by mal bezodkladne poskytnúť Komisii písomné vysvetlenie svojho rozhodnutia.
   Ak sa v ratifikovanej medzivládnej dohode alebo zmene medzivládnej dohody výslovne odkazuje na iné texty, dotknutý členský štát predloží aj tieto iné texty, pokiaľ obsahujú prvky, ktoré sa týkajú nákupu energie, obchodovania s ňou, jej predaja, prepravy, skladovania alebo dodávky aspoň v jednom členskom štáte alebo aspoň do jedného členského štátu, alebo budovania či prevádzky energetickej infraštruktúry s fyzickým prepojením aspoň na jeden členský štát.
   6.   Povinnosť oznamovať Komisii podľa odsekov 2, 3 a 5 sa nevzťahuje na dohody medzi podnikmi.
   Ak má členský štát pochybnosti o tom, či dohoda predstavuje medzivládnu dohodu, a teda či ju má oznámiť v súlade s týmto článkom a článkom 6, bezodkladne konzultuje s Komisiou.
   7.   Všetky oznámenia podľa odsekov 1 až 5 tohto článku a podľa článku 6 ods. 1 a 2 sa zasielajú cez webovú aplikáciu, ktorú poskytne Komisia. Lehoty uvedené v článku 5 ods. 1 a 2 a článku 6 ods. 3 začínajú plynúť dňom, keď bol v tejto aplikácii zaregistrovaný úplný súbor s oznámením.
   Článok 4
   Pomoc Komisie
   1.   Ak členský štát podá Komisii oznámenie o rokovaniach podľa článku 3 ods. 1, útvary Komisie ho môžu usmerniť, ako predísť nezlučiteľnosti prerokúvanej medzivládnej dohody alebo zmeny medzivládnej dohody s právom Únie. Súčasťou takéhoto usmernenia môžu byť príslušné nepovinné vzorové doložky a usmernenia, ktoré Komisia vypracuje po konzultácii s členskými štátmi v súlade s článkom 9 ods. 2.
   Útvary Komisie môžu tiež upriamiť pozornosť dotknutého členského štátu na príslušné ciele energetickej politiky Únie vrátane energetickej únie.
   Uvedený členský štát môže požiadať Komisiu o pomoc aj pri uvedených rokovaniach.
   2.   Komisia sa môže na žiadosť dotknutého členského štátu zúčastniť na rokovaniach ako pozorovateľ. Komisia môže v prípade, že to považuje za nevyhnutné, požiadať o účasť na rokovaniach ako pozorovateľ. Účasť Komisie podlieha písomnému schváleniu dotknutého členského štátu.
   3.   Ak sa Komisia zúčastňuje na rokovaniach ako pozorovateľ, môže dotknutý členský štát usmerniť, ako predísť nezlučiteľnosti prerokúvanej medzivládnej dohody alebo zmeny s právom Únie.
   Článok 5
   Posúdenie Komisiou
   1.   Komisia do piatich týždňov odo dňa oznámenia úplného návrhu medzivládnej dohody alebo zmeny vrátane všetkých jej príloh podľa článku 3 ods. 2 informuje dotknutý členský štát o akýchkoľvek pochybnostiach o zlučiteľnosti návrhu medzivládnej dohody alebo zmeny s právom Únie. Ak Komisia v uvedenej lehote neodpovie, predpokladá sa, že nemá žiadne takéto pochybnosti.
   2.   Ak Komisia informuje dotknutý členský štát podľa odseku 1, že má pochybnosti, poskytne do 12 týždňov odo dňa oznámenia uvedeného v odseku 1 dotknutému členskému štátu svoje stanovisko o zlučiteľnosti návrhu predmetnej medzivládnej dohody alebo zmeny s právom Únie, najmä s pravidlami vnútorného trhu s energiou a s právom Únie v oblasti hospodárskej súťaže. Ak Komisia v rámci uvedenej lehoty nevydá žiadne stanovisko, predpokladá sa, že nevznáša žiadne námietky.
   3.   Lehoty uvedené v odsekoch 1 a 2 sa môžu so súhlasom dotknutého členského štátu predĺžiť. Lehoty uvedené v odsekoch 1 a 2 sa môžu po dohode s Komisiou skrátiť, ak si to vyžadujú okolnosti s cieľom zabezpečiť, aby sa rokovania uzavreli včas.
   4.   Členský štát nesmie podpísať, ratifikovať ani schváliť návrh medzivládnej dohody alebo zmeny, kým ho Komisia neinformuje o prípadných pochybnostiach v súlade s odsekom 1, prípadne kým nevydá svoje stanovisko v súlade s odsekom 2, alebo, ak Komisia nereaguje ani nevydá stanovisko, kým neuplynie lehota uvedená v odseku 1, prípadne lehota uvedená v odseku 2.
   Dotknutý členský štát pred podpisom, ratifikáciou alebo schválením medzivládnej dohody alebo zmeny v najväčšej možnej miere zohľadní stanovisko Komisie uvedené v odseku 2.
   Článok 6
   Oznamovacie povinnosti a posúdenie Komisiou, pokiaľ ide o existujúce medzivládne dohody a nové medzivládne dohody týkajúce sa elektriny
   1.   Členské štáty do 3. augusta 2017 oznámia Komisii všetky existujúce medzivládne dohody vrátane príloh a zmien.
   Ak sa v existujúcej medzivládnej dohode výslovne odkazuje na iné texty, dotknutý členský štát predloží aj uvedené iné texty, pokiaľ obsahujú prvky, ktoré sa týkajú nákupu energie, obchodovania s ňou, jej predaja, prepravy, skladovania alebo dodávky aspoň v jednom členskom štáte alebo aspoň do jedného členského štátu, alebo budovania či prevádzky energetickej infraštruktúry s fyzickým prepojením aspoň na jeden členský štát.
   Povinnosť oznamovať Komisii stanovená v tomto odseku sa nevzťahuje na dohody medzi podnikmi.
   2.   Existujúce medzivládne dohody, ktoré sa k 2. máju 2017 už Komisii oznámili v súlade s článkom 3 ods. 1 alebo 5 rozhodnutia č. 994/2012/EÚ alebo s článkom 13 ods. 6 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 994/2010 (5), sa na účely odseku 1 tohto článku považujú za oznámené, ak toto oznámenie spĺňa požiadavky uvedeného odseku.
   3.   Komisia posúdi medzivládne dohody oznámené v súlade s odsekom 1 alebo 2 tohto článku, ako aj medzivládne dohody týkajúce sa elektriny oznámené v súlade s článkom 3 ods. 5. Ak má Komisia po prvom posúdení pochybnosti o zlučiteľnosti uvedených dohôd s právom Únie, najmä s pravidlami vnútorného trhu s energiou a právom Únie v oblasti hospodárskej súťaže, náležite o tom informuje dotknuté členské štáty do deviatich mesiacov od oznámenia uvedených dohôd.
   Článok 7
   Oznamovanie v súvislosti s nezáväznými nástrojmi
   1.   Pred prijatím nezáväzného nástroja alebo zmeny nezáväzného nástroja alebo po tomto prijatí alebo zmene ich členské štáty môžu oznámiť Komisii vrátane všetkých príloh.
   2.   Členské štáty môžu Komisii oznámiť aj všetky existujúce nezáväzné nástroje vrátane všetkých ich príloh a zmien.
   3.   Ak sa v nezáväznom nástroji alebo zmene nezáväzného nástroja výslovne odkazuje na iné texty, dotknutý členský štát môže predložiť aj uvedené iné texty, pokiaľ obsahujú prvky, ktoré stanovujú podmienky pre dodávky energie, ako napríklad objemy a ceny, alebo pre rozvoj energetických infraštruktúr.
   Článok 8
   Transparentnosť a dôvernosť
   1.   Pri poskytovaní informácií Komisii v súlade s článkom 3 ods. 1 až 5, s článkom 6 ods. 1 a s článkom 7 môže členský štát uviesť, či sa niektorá časť týchto informácií, či už ide o obchodnú, alebo inú informáciu, má považovať za dôvernú, keďže jej zverejnenie by mohlo poškodiť činnosť zainteresovaných strán, a či sa poskytnuté informácie môžu zdieľať s ostatnými členskými štátmi.
   Členský štát sa takto vyjadrí aj o existujúcich dohodách uvedených v článku 6 ods. 2 do 3. augusta 2017.
   2.   Ak členský štát neoznačil informácie za dôverné v súlade s odsekom 1, Komisia umožní prístup k nim v zabezpečenej elektronickej forme všetkým ostatným členským štátom.
   3.   Ak členský štát označil existujúcu medzivládnu dohodu, jej zmenu alebo novú medzivládnu dohodu za dôvernú podľa odseku 1, sprístupní súhrn poskytnutých informácií.
   Uvedený súhrn obsahuje aspoň tieto informácie o medzivládnej dohode alebo zmene:

               a)

               jej predmet;

               b)

               jej cieľ a rozsah pôsobnosti;

               c)

               jej trvanie;

               d)

               jej zmluvné strany;

               e)

               informácie o jej hlavných prvkoch.

         Tento odsek sa nevzťahuje na informácie predložené v súlade s článkom 3 ods. 1 až 4.
   4.   Komisia umožní prístup k súhrnom uvedeným v odseku 3 všetkým ostatným členským štátom v elektronickej forme.
   5.   Žiadosťami o dôverné zaobchádzanie podľa tohto článku sa však neobmedzuje prístup samotnej Komisie k dôverným informáciám. Komisia zabezpečí, aby bol prístup k dôverným informáciám prísne obmedzený na útvary Komisie, pre ktoré sú tieto informácie absolútne nevyhnutné. S citlivými informáciami, ktoré sa týkajú rokovaní o medzivládnych dohodách a ktoré boli získané počas takýchto rokovaní v súlade s článkami 3 a 4, nakladajú zástupcovia Komisie s primeranou dôvernosťou.
   Článok 9
   Koordinácia medzi členskými štátmi
   1.   Komisia uľahčuje a podporuje koordináciu medzi členskými štátmi s cieľom:

               a)

               preskúmať vývoj v oblasti medzivládnych dohôd a usilovať sa o konzistentnosť a súdržnosť vonkajších vzťahov Únie v oblasti energetiky s producentskými, tranzitnými a spotrebiteľskými krajinami;

               b)

               identifikovať spoločné problémy v oblasti medzivládnych dohôd, zvážiť primerané opatrenia na ich riešenie a v prípade potreby navrhnúť usmernenia a riešenia;

               c)

               v prípade potreby podporovať vypracovanie mnohostranných medzivládnych dohôd, do ktorých by boli zapojené viaceré členské štáty alebo Únia ako celok.

         2.   Komisia do 3. mája 2018 vypracuje na základe najlepších postupov a po konzultácii s členskými štátmi nepovinné vzorové doložky a usmernenia vrátane zoznamu príkladov doložiek, ktoré nie sú v súlade s právom Únie, a preto by sa nemali používať. Takéto nepovinné vzorové doložky a usmernenia by v prípade, že by sa uplatňovali správne, výrazne zlepšili súlad budúcich medzivládnych dohôd s právom Únie.
   Článok 10
   Podávanie správ a preskúmanie
   1.   Komisia do 1. januára 2020 predloží správu o uplatňovaní tohto rozhodnutia Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
   2.   V správe sa predovšetkým posúdi rozsah, v akom sa týmto rozhodnutím podporuje súlad medzivládnych dohôd s právom Únie vrátane dohôd v oblasti elektriny, a vysoká úroveň koordinácie medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o medzivládne dohody. Posúdi sa v nej aj vplyv tohto rozhodnutia na rokovania členských štátov s tretími krajinami a tiež primeranosť rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia a postupov, ktoré sa v ňom stanovujú. K správe sa prípadne pripojí návrh na revíziu tohto rozhodnutia.
   Článok 11
   Zrušenie
   Rozhodnutie č. 994/2012/EÚ sa zrušuje s účinnosťou od 2. mája 2017.
   Článok 12
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 13
   Adresáti
   Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

      V Štrasburgu 5. apríla 2017

            Za Európsky parlament

            predseda

         A. TAJANI

            Za Radu

            predseda

         I. BORG

      (1)  Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 81.

      (2)  Pozícia Európskeho parlamentu z 2. marca 2017 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 21. marca 2017.

      (3)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 994/2012/EÚ z 25. októbra 2012, ktorým sa ustanovuje mechanizmus výmeny informácií, pokiaľ ide o medzivládne dohody v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a tretími krajinami (Ú. v. EÚ L 299, 27.10.2012, s. 13).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 994/2010 z 20. októbra 2010 o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávky plynu, ktorým sa zrušuje smernica Rady 2004/67/ES (Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 1).