title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/788 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.32833 (2011/C) (ex 2011/NN), ktorú poskytlo Nemecko v súvislosti s mechanizmom financovania letiska Frankfurt Hahn zavedeným v rokoch 2009 až 2011 [oznámené pod číslom C(2014) 6850] (Text s významom pre EHP)

text:
                  24.5.2016

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 134/1

            ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/788
      z 1. októbra 2014
      o štátnej pomoci SA.32833 (2011/C) (ex 2011/NN), ktorú poskytlo Nemecko v súvislosti s mechanizmom financovania letiska Frankfurt Hahn zavedeným v rokoch 2009 až 2011

            [oznámené pod číslom C(2014) 6850]

      (Iba anglické znenie je autentické)
      (Text s významom pre EHP)
      EURÓPSKA KOMISIA,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 (1) prvý pododsek,
      so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
      po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,
      keďže:
      1.   POSTUP

                  (1)

                  Listom zo 17. júna 2008 Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o financovanie spoločnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (ďalej len „FFHG“), ktorá je prevádzkovateľom letiska Frankfurt Hahn, a o jej finančné vzťahy so spoločnosťou Ryanair. Formálne vyšetrovacie konanie bolo zaevidované ako vec SA.21121 (C 29/08).

                  (2)

                  Listom zo 4. marca 2011 spoločnosť Deutsche Lufthansa AG (ďalej len „Lufthansa“) poskytla ďalšie informácie v súvislosti s aktuálnym formálnym vyšetrovacím konaním vo veci SA.21121 (C 29/08), pričom poukázala na nové údajné opatrenia štátnej pomoci v prospech spoločnosti FFHG.

                  (3)

                  Listom z 18. marca 2011 Komisia poslala Nemecku tento príspevok od spoločnosti Lufthansa a požiadala o ďalšie informácie o nových údajných opatreniach štátnej pomoci. Listom z 5. apríla 2011 Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty na poskytnutie príslušných informácií do 15. júla 2011. Listom z 11. apríla 2011 Komisia schválila predĺženie lehoty na zaslanie odpovedí na niektoré z otázok do 18. mája 2011 a na zvyšnú časť otázok do 31. mája 2011. Nemecko odpovedalo listami z 19. mája 2011 a 23. mája 2011.

                  (4)

                  Tieto odpovede však neboli úplné. Preto Komisia listom zo 6. júna 2011 poslala upomienku podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (3). Nemecko odpovedalo listami zo 14. júna 2011 a 16. júna 2011.

                  (5)

                  Listom z 13. júla 2011 Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o úverovú linku poskytnutú spoločnosti FFHG prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, o úver Investičnej a štrukturálnej banky spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (ďalej len „ISB“) poskytnutý spoločnosti FFHG a o záruku za úver ISB, ktorú spoločnosti FFHG poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Formálne vyšetrovacie konanie týkajúce sa týchto hľadísk bolo zaevidované ako vec SA.32833 (11/C).

                  (6)

                  Listom z 22. júla 2011 Nemecko podalo žiadosť o predĺženie lehoty na zaslanie odpovede na rozhodnutie o začatí konania, ktorej Komisia vyhovela 26. júla 2011. Komisii boli doručené pripomienky Nemecka k tomuto rozhodnutiu o začatí konania 31. augusta 2011.

                  (7)

                  Listom z 22. decembra 2011 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Listom z 18. januára 2012 Nemecko podalo žiadosť o predĺženie lehoty na zaslanie odpovede, ktorej Komisia vyhovela v ten istý deň. Nemecko odpovedalo na žiadosť o ďalšie informácie z 22. decembra 2011 listom z 22. februára 2012.

                  (8)

                  Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
                      (4)21. júla 2012. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky týkajúce sa daných opatrení do jedného mesiaca od dátumu zverejnenia.

                  (9)

                  Listom zo 4. septembra 2012 bol Komisii doručený príspevok od tretej strany, ktorou bola spolková krajina Porýnie-Falcko. Komisia poslala tento príspevok Nemecku listom zo 7. septembra 2012. Nemecku sa poskytla možnosť pripomienkovania príspevku tretej strany v lehote jedného mesiaca. Nemecko nepredložilo žiadne pripomienky.

                  (10)

                  Listom z 10. apríla 2013 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listom zo 17. júna 2013.

                  (11)

                  Listom z 25. februára 2014 Komisia oznámila Nemecku, že 20. februára 2014 prijala usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 (5), že tieto usmernenia sa začnú uplatňovať na danú vec od dátumu ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, a poskytla Nemecku možnosť predložiť pripomienky k týmto usmerneniam a ich uplatňovaniu v lehote do 20 pracovných dní od ich uverejnenia v úradnom vestníku.

                  (12)

                  Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014. Nahradili sa nimi usmernenia o leteckej doprave z roku 1994 (6), a zároveň aj usmernenia o leteckej doprave z roku 2005 (7).

                  (13)

                  Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie, v ktorom sa členské štáty a zainteresované strany vyzývali, aby do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení o leteckej doprave z roku 2014 v tejto veci (8). Spoločnosť Lufthansa a Transport & Environment predložili pripomienky. Listom z 21. augusta 2014 Komisia poslala tieto pripomienky Nemecku. Listom z 29. augusta 2014 Nemecko oznámilo Komisii, že nemá žiadne pripomienky.

                  (14)

                  V listoch z 23. marca 2014 a 4. apríla 2014 si Komisia od Nemecka vyžiadala ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listami zo 17. apríla 2014, 24. apríla 2014 a 9. mája 2014.

                  (15)

                  Nemecko 17. júna 2014 informovalo Komisiu, že výnimočne súhlasí s tým, aby sa toto rozhodnutie prijalo len v anglickom jazyku.

            2.   KONTEXT VYŠETROVANIA

      2.1.   Prebudovanie letiska a jeho vlastníckej štruktúry

                  (16)

                  Letisko Frankfurt Hahn sa nachádza v spolkovej krajine Porýnie-Falcko, približne 120 km na západ od mesta Frankfurt nad Mohanom. Letisko Frankfurt Hahn slúžilo do roku 1992 ako vojenská letecká základňa USA. Následne bolo prebudované na civilné letisko. Je držiteľom licencie na 24-hodinovú prevádzku.

                  (17)

                  Podnik Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (ďalej len „Holding Hahn“), ktorý je verejno-súkromným partnerstvom medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko, 1. apríla 1995 prevzal od Nemecka vlastníctvo infraštruktúry letiska Frankfurt Hahn. V rokoch 1995 až 1998 sa prostredníctvom tohto verejno-súkromného partnerstva letisko rozvíjalo s cieľom vytvoriť z neho priemyselnú a komerčnú zónu. Podľa Nemecka, keď sa ukázalo, že partnerstvo medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko nie je úspešné, 1. januára 1998 sa do projektu zapojila spoločnosť Flughafen Frankfurt/Main GmbH (ďalej len „Fraport“) (*), ktorá napokon prevzala prevádzku letiska.

                  (18)

                  Spoločnosť Fraport odkúpila 64,90 % akcií prevádzkovateľa Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) za cenu […] (9). Úhrada časti nákupnej ceny ([…] EUR) sa mala uskutočniť do 31. decembra 2007 a podliehala určitým podmienkam (10). V auguste 1999 spoločnosť Fraport nadobudla 73,37 % akcií podniku Holding Hahn a 74,90 % akcií jeho všeobecného partnera Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH za cenu […] EUR. Spoločnosť Fraport sa tak s plnou účinnosťou stala novým partnerom spolkovej krajiny Porýnie-Falcko.

                  (19)

                  Spoločnosť Fraport sa na letisku Frankfurt Hahn zameriavala na systematický rozvoj podnikateľskej činnosti letiska v oblasti osobnej a nákladnej dopravy. V tomto smere bola spoločnosť Fraport jedným z prvých podnikov, ktoré uplatnili podnikateľský model osobitne zameraný na prilákanie nízkonákladových leteckých spoločností. Na tomto základe spoločnosť Fraport pristúpila k uzatvoreniu novej zmluvy o prevode ziskov a strát s podnikom Holding Hahn, keď sa tento podnik konvertoval na spoločnosť s ručením obmedzeným podľa nemeckého práva (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Ku konverzii a uzatvoreniu tejto zmluvy došlo 24. novembra 2000.

                  (20)

                  Následne sa podnik Holding Hahn a spoločnosť FFHG zlúčili a vytvorili spoločnosť Flughafen Hahn GmbH. Spolková krajina Porýnie-Falcko vlastnila 26,93 % a spoločnosť Fraport 73,07 % akcií novej spoločnosti. V roku 2001 títo dvaja akcionári, teda Fraport a spolková krajina Porýnie-Falcko, vložili do spoločnosti FFHG čerstvý kapitál.

                  (21)

                  Do 11. júna 2001 bolo 100 % akcií spoločnosti Fraport vo vlastníctve verejnoprávnych akcionárov. (11) Spoločnosť Fraport 11. júna vstúpila na burzu cenných papierov a 29,71 % jej akcií bolo predaných súkromným akcionárom, zvyšných 70,29 % akcií zostalo verejnoprávnym akcionárom.

                  (22)

                  V novembri 2002 spolková krajina Porýnie-Falcko, spolková krajina Hesensko, spoločnosť Fraport a spoločnosť FFHG uzavreli dohodu o ďalšom rozvoji letiska Frankfurt Hahn. V tejto dohode sa zabezpečilo druhé zvýšenie schváleného základného imania. Pri tejto príležitosti sa spolková krajina Hesensko pridružila k spoločnosti FFHG ako tretí akcionár. Spoločnosť Fraport potom vlastnila 65 % akcií a spolková krajina Hesensko a spolková krajina Porýnie-Falcko vlastnili individuálne 17,5 %. Táto vlastnícka štruktúra zostala nezmenená do roku 2009, keď spoločnosť Fraport predala všetky svoje akcie spolkovej krajine Porýnie-Falcko, ktorá má odvtedy 82,5 % väčšinový podiel. Zvyšných 17,5 % aj naďalej vlastní spolková krajina Hesensko.

            2.2.   Vývoj toku cestujúcich a prepravy nákladu a letiská v blízkom okolí

                  (23)

                  Tok cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn sa zvýšil z 29 289 v roku 1998 na 4 milióny v roku 2007 a následne sa v roku 2013 znížil na 2,7 milióna (pozri tabuľku 1). Na letisku v súčasnosti pôsobí spoločnosť Ryanair (12), spoločnosť Wizz Air (13) a ďalší leteckí dopravcovia. Podiel spoločnosti Ryanair na preprave cestujúcich dosahuje približne [80 – 100 %].

                     Tabuľka 1

                     Vývoj toku cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 1998 až 2013

                              Rok

                              Počet cestujúcich

                              Počet cestujúcich spoločnosti Ryanair

                              1998

                              29 289

                              0

                              1999

                              140 706

                              89 129

                              2000

                              380 284

                              318 664

                              2001

                              447 142

                              397 593

                              2002

                              1 457 527

                              1 231 790

                              2003

                              2 431 783

                              2 341 784

                              2004

                              2 760 379

                              2 668 713

                              2005

                              3 079 528

                              2 856 109

                              2006

                              3 705 088

                              3 319 772

                              2007

                              4 015 155

                              3 808 062

                              2008

                              3 940 585

                              3 821 850

                              2009

                              3 793 958

                              3 682 050

                              2010

                              3 493 629

                              [2 794 903  – 3 493 629 ]

                              2011

                              2 894 363

                              [2 315 490  – 2 894 363 ]

                              2012

                              2 791 185

                              [2 232 948  – 2 791 185 ]

                              2013

                              2 667 529

                              [2 134 023  – 2 667 529 ]

                  (24)

                  Na letisku Frankfurt Hahn bol takisto zaznamenaný výrazný nárast prepravy tovaru. Letecká nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn sa zvýšila zo 16 020 ton v roku 1998 na 286 416 ton v roku 2007 a následne sa v roku 2013 znížila na 152 503 ton (pozri tabuľku 2). Celková nákladná doprava vrátane nákladných dopravcov odbavená na letisku v roku 2013 dosahovala 446 608 ton.

                     Tabuľka 2

                     Vývoj nákladnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 1998 až 2010

                              Rok

                              Celková letecká nákladná doprava v tonách

                              Celková nákladná doprava vrátane nákladných dopravcov v tonách

                              1998

                              16 020

                              134 920

                              1999

                              43 676

                              168 437

                              2000

                              75 547

                              191 001

                              2001

                              25 053

                              133 743

                              2002

                              23 736

                              138 131

                              2003

                              37 065

                              158 873

                              2004

                              66 097

                              191 117

                              2005

                              107 305

                              228 921

                              2006

                              123 165

                              266 174

                              2007

                              125 049

                              289 404

                              2008

                              179 375

                              338 490

                              2009

                              174 664

                              322 170

                              2010

                              228 547

                              466 429

                              2011

                              286 416

                              565 344

                              2012

                              207 520

                              503 995

                              2013

                              152 503

                              446 608

                  (25)

                  V blízkosti letiska Frankfurt Hahn sa nachádzajú tieto letiská:

                              i)

                              Letisko Frankfurt nad Mohanom (~115 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 15 minút) je medzinárodný letecký uzol so širokou škálou destinácií na krátke aj dlhé vzdialenosti. Prevažne na ňom pôsobia leteckí sieťoví dopravcovia, ktorí ponúkajú prípojné lety, letisko však ponúka aj priame spojenia a charterové lety. Letisko Frankfurt nad Mohanom okrem toku cestujúcich (asi 58 miliónov v roku 2013) vybavuje aj leteckú nákladnú dopravu (asi 2 milióny ton v roku 2013). Na obrázku 1 je znázornený vývoj dopravy na letisku Frankfurt nad Mohanom a letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2012.

                              ii)

                              Letisko Luxemburg (~111 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 30 minút) je medzinárodné letisko, ktoré ponúka širokú škálu destinácií. Okrem toku cestujúcich (asi 2,2 milióna) sa na tomto letisku v roku 2013 odbavilo aj 673 500 ton leteckého nákladu.

                              iii)

                              Letisko Zweibrücken (~128 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 35 minút).

                              iv)

                              Letisko Saarbrücken (~128 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 35 minút).

                              v)

                              Letisko Kolín-Bonn (~175 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 44 minút).

                     Obrázok 1

                     Vývoj toku cestujúcich na letisku Frankfurt nad Mohanom a letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2012

            2.3.   Finančné výsledky letísk a prehľad vykonaných investícií

                  (26)

                  V tabuľke 3 je uvedený prehľad investícií, ktoré vykonala spoločnosť FFHG od roku 2001 do roku 2012, a ktorých celková výška je zhruba 216 miliónov EUR.

                     Tabuľka 3

                     Prehľad investícií vykonaných od roku 2001 do roku 2012

                                 v 1 000  EUR

                                 2001

                                 2002

                                 2003

                                 2004

                                 2005

                                 2006

                                 2007

                                 2008

                                 2009

                                 2010

                                 2011

                                 2012

                                 Spolu za roky 2001 – 2012

                              Investície do infraštruktúry a vybavenia

                              Prírastky investičného majektu vrátane preúčtovania

                              Spolková krajina

                              3 174,00

                              6 488

                              2 994

                              4 284

                              3 086

                              8 613

                              593

                              […]

                              Terminál

                              2 519

                              3 310

                              251

                              Hangár nákladnej dopravy

                              3 850

                              3 222

                              Administratívna budova

                              2 428

                              […]

                              Investície do inej infraštruktúry

                              10 194

                              1 152

                              13 275

                              […]

                              […]

                              […]

                              Odbavovacia plocha

                              1 008,30

                              5 684

                              3 394

                              10 224

                              2 848

                              […]

                              […]

                              Iná infraštruktúra

                              1 502,20

                              3 848

                              2 071

                              2 692

                              3 911

                              1 761

                              1 558

                              2 608

                              384

                              […]

                              […]

                              […]

                              Nehmotný majetok (napr. IT)

                              6,1

                              14,50

                              28

                              219

                              487

                              45

                              170

                              121

                              20

                              […]

                              […]

                              […]

                                 7 108

                              Vybavenie

                              8 208,89

                              1 097,09

                              12 308,42

                              1 814,00

                              2 294,54

                              20 232

                              7 550

                              3 823

                              359

                              […]

                              […]

                              […]

                                 75 550

                                 Spolu

                                 13 899

                                 19 650

                                 31 761

                                 8 871

                                 17 592

                                 25 123

                                 41 390

                                 12 673

                                 763

                                 17 289

                                 19 346

                                 7 930

                                 216 287

                  (27)

                  V tabuľke 4 je uvedený prehľad ročných finančných výsledkov spoločnosti FFHG v rokoch 2001 až 2012.

                     Tabuľka 4

                     Ročné finančné výsledky spoločnosti FFHG v rokoch 2001 až 2012

                                 v 1 000  EUR

                                 2001

                                 2002

                                 2003

                                 2004

                                 2005

                                 2006

                                 2007

                                 2008

                                 2009

                                 2010

                                 2011

                                 2012

                              Výkaz ziskov a strát

                              Výnosy

                              10 077,61

                              14 908,11

                              22 574,22

                              29 564,18

                              36 859,08

                              43 479,85

                              41 296,34

                              45 383,60

                              42 036,70

                              43 281,58

                              43 658,38

                              40 983,45

                              Iné príjmy (vrátane kompenzácie v súvislosti s pôsobnosťou verejnej politiky a predajom pozemkov)

                              7 771,31

                              5 514,63

                              3 686,87

                              3 039,35

                              3 618,93

                              6 097,29

                              5 436,58

                              4 858,16

                              11 540,36

                              14 554,55

                              9 313,99

                              21 390,92

                                 Obrat

                                 17 848,92

                                 20 422,75

                                 26 261,09

                                 32 603,53

                                 40 478,01

                                 49 577,14

                                 46 732,92

                                 50 241,76

                                 53 577,06

                                 57 836,14

                                 52 972,37

                                 62 374,37

                              Náklady na materiál

                              – 7 092,39

                              – 10 211,13

                              – 12 560,46

                              – 14 601,17

                              – 17 895,97

                              – 24 062,81

                              – 22 491,85

                              – 25 133,61

                              – 24 979,59

                              – 27 650,17

                              – 20 017,99

                              – 21 871,65

                              Náklady na personál

                              – 9 185,12

                              – 9 672,37

                              – 10 734,62

                              – 11 217,21

                              – 12 101,84

                              – 13 337,28

                              – 14 433,17

                              – 15 758,34

                              – 15 883,08

                              – 17 893,60

                              – 18 228,23

                              – 18 349,10

                              Iné náklady (vrátane marketingu)

                              – 5 692,81

                              – 11 434,31

                              – 10 521,27

                              – 11 454,36

                              – 14 058,15

                              – 12 885,28

                              – 9 897,46

                              – 9 630,21

                              – 7 796,81

                              – 8 029,40

                              – 6 760,92

                              – 6 643,00

                                 EBITDA

                                 – 4 121,41

                                 – 10 895,06

                                 – 7 555,27

                                 – 4 669,21

                                 – 3 577,94

                                 – 708,22

                                 – 89,56

                                 – 280,39

                                 – 4 917,58

                                 – 4 262,96

                                 – 7 965,23

                                 – 15 510,62

                                 EBIDTA (bez započítania iných príjmov)

                                 – 11 892,72

                                 – 16 409,69

                                 – 11 242,13

                                 – 7 708,56

                                 – 7 196,87

                                 – 6 805,51

                                 – 5 526,13

                                 – 5 138,56

                                 – 6 622,78

                                 – 10 291,59

                                 – 1 348,76

                                 – 5 880,30

                              Odpisovanie

                              – 5 325,63

                              – 5 674,68

                              – 6 045,39

                              – 7 699,33

                              – 7 973,46

                              – 10 527,90

                              – 10 191,89

                              – 11 855,19

                              – 12 482,28

                              – 11 827,19

                              – 13 297,31

                              – 12 733,48

                              Finančné výsledky (získané úroky – splatené úroky)

                              – 2 896,64

                              – 3 013,42

                              – 4 006,57

                              – 4 105,53

                              – 4 548,42

                              – 4 588,16

                              – 5 235,30

                              – 5 693,02

                              – 4 915,39

                              – 2 778,06

                              – 5 063,04

                              – 8 177,54

                              Mimoriadne príjmy a náklady

                              – 431,54

                              – 206,00

                              – 10,46

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              0,00

                              – 272,55

                              0,00

                              0,00

                              Dane

                              – 580,13

                              – 204,74

                              – 215,18

                              – 323,82

                              – 228,44

                              – 242,33

                              – 245,00

                              – 238,66

                              – 257,45

                              – 240,85

                              – 231,03

                              – 277,52

                                    Pokrytie strát spoločnosťou Fraport prostredníctvom prevodu ziskov a strát

                                    13 355,35

                                    19 993,90

                                    17 832,87

                                    16 797,89

                                    16 328,26

                                    16 066,61

                                    15 761,75

                                    18 067,26

                                    5 621,37

                                    0,00

                                    0,00

                                    0,00

                                 Ročná bilancia (zisky/straty)

                                 0,00

                                 0,00

                                 0,00

                                 0,00

                                 0,00

                                 0,00

                                 0,00

                                 0,00

                                 – 7 114,17

                                 – 10 855,69

                                 – 10 626,14

                                 – 5 677,92

            3.   OPIS SKUTOČNOSTÍ A DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

                  (28)

                  Rozhodnutie o začatí konania sa vzťahuje na mechanizmus financovania zavedený v rokoch 2009 až 2011 a vyplynuli z neho tieto otázky:

                              i)

                              po prvé, či úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko bola poskytnutá za trhových podmienok, a teda nepredstavuje štátnu pomoc, alebo ak predstavuje štátnu pomoc, či takúto štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom;

                              ii)

                              po druhé, či úvery, ktoré spoločnosti FFHG poskytla banka ISB a súvisiaca záruka, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko, boli poskytnuté za trhových podmienok, a teda nepredstavujú štátnu pomoc, alebo ak predstavujú štátnu pomoc, či takúto štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

            3.1.   Úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

                  (29)

                  Od 19. februára 2009 bola spoločnosť FFHG zahrnutá do konsolidácie zostatkov (t. j. konsolidácia zostatkov) spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Cieľom tejto konsolidácie zostatkov je optimalizovať využitie likvidity rôznych holdingov, nadácií a verejných podnikov spolkovej krajiny.

                  (30)

                  Účasť rôznych podnikov a nadácií na konsolidácii zostatkov sa zakladá na memorande o porozumení medzi príslušnými podnikmi/nadáciami a ministerstvom financií spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. V prípade, že dopyt po likvidite prekročí finančné prostriedky dostupné v rámci konsolidácie zostatkov, je tento nedostatok likvidity krátkodobo financovaný na kapitálovom trhu.

                  (31)

                  Aktuálna úverová linka pre spoločnosť FFHG v rámci konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko je 45 miliónov EUR. Do 25. marca 2013 spoločnosť FFHG musela využiť 100 % (45 miliónov EUR) svojej úverovej linky.

            3.2.   Refinancovanie úverov pre FFHG prostredníctvom Investičnej a štrukturálnej banky spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

                  (32)

                  Po tom, ako sa spolková krajina Porýnie-Falcko stala väčšinovým akcionárom spoločnosti FFHG, jej dlhodobé úvery boli v roku 2009 refinancované prostredníctvom ISB. Tri z týchto úverov, konkrétne úvery č. 1, 3 a 4 (pozri tabuľku 5) boli poskytnuté s uplatnením pevnej úrokovej sadzby počas celého obdobia splatnosti príslušných úverov, zatiaľ čo úvery č. 2 a 5 mali premenlivú úrokovú sadzbu. V tabuľke 5 sú zhrnuté podmienky, za ktorých ISB poskytla úvery.

                     Tabuľka 5

                     Úvery pre FFHG, ktoré poskytla ISB

                              Č.

                              Banka

                              Výška úveru v miliónoch EUR

                              Obdobie splatnosti

                              Úroková sadzba

                              Úrokový swap

                              1

                              ISB

                              18,4

                              [približne 8 rokov]

                              [> 3 %; < 4,5 %]

                              2

                              ISB

                              20,0

                              [približne 5 rokov]

                              [< 12] mesiacov sadzba EURIBOR plus [< 1 %]

                              […]

                              3

                              ISB

                              2,5

                              [približne 2 roky]

                              [> 3 %; < 4,5 %]

                              4

                              ISB

                              25,9

                              [približne 7 rokov]

                              [> 3 %; < 4,5 %]

                              5

                              ISB

                              6,8

                              [približne 3 roky]

                              [< 12] mesiacov sadzba EURIBOR plus [< 1 %]

                              […]

                  (33)

                  Spoločnosť FFHG zároveň uzatvorila dve dohody o úrokovom swape so spoločnosťou IKB Corporate Lab. Dohody zabezpečujú ochranu pred výkyvmi variabilnej zložky úrokovej sadzby v rámci úverov č. 2 a 5 (pozri tabuľku 5), najmä pokiaľ ide o šesťmesačnú (úver č. 2) a trojmesačnú (úver č. 5) sadzbu EURIBOR. Dohody o úverovom swape boli uzatvorené v roku 2004 a 2005 (v súvislosti s úvermi poskytnutými v tom čase, ktoré boli nahradené súčasným financovaním).

                  (34)

                  Podmienky splácania jednotlivých úverov, ktoré poskytla banka ISB, sa rôznia. Úvery č. 1, 3, 4 a 5 sú úvery s postupným splácaním, zatiaľ čo úver č. 2 je úver s jednorazovou splátkou v stanovený dátum splatnosti. V tabuľke 6 sú zhrnuté podmienky splácania týchto úverov.

                     Tabuľka 6

                     Podmienky splácania úverov ISB

                              Č.

                              Banka

                              Výška úveru v miliónoch EUR

                              Podmienky splácania/dátum splatnosti

                              1

                              ISB

                              18,4

                              polročná splátka 30. júna a 30. decembra každého roka, výška poslednej splátky s úhradou dňa […]

                              2

                              ISB

                              20,0

                              jednorazová splátka s úhradou dňa […]

                              3

                              ISB

                              2,5

                              polročná splátka 30. apríla a 30. októbra každého roka, výška poslednej splátky s úhradou dňa […]

                              4

                              ISB

                              25,9

                              polročná splátka 30. júna a 30. decembra každého roka, výška poslednej splátky s úhradou dňa […]

                              5

                              ISB

                              6,8

                              štvrťročná splátka vo výške […], výška poslednej splátky s úhradou dňa […]

                  (35)

                  Za všetky úvery 100 % ručí spolková krajina Porýnie-Falcko. Za poskytovanie záruk spoločnosť FFHG ručiteľovi ročne platí prirážku za záruku vo výške [0,5 % až 1,5 %].

            3.3.   Zlučiteľnosť možnej štátnej pomoci pre FFHG

                  (36)

                  V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko uvedená v oddiele 3.1 a úvery a záruky uvedené v oddiele 3.2 by boli zlučiteľné s vnútorným trhom, ak by sa neuplatňovali podmienky zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005, a ak by predstavovali štátnu pomoc.

            4.   PRIPOMIENKY NEMECKA

                  (37)

                  Nemecko vo všeobecnosti tvrdí, že ani jedno z dvoch opatrení prešetrovaných v tomto konaní nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, pretože ak sa zohľadnia všetky príslušné okolnosti, spoločnosti FFHG nebola udelená žiadna hospodárska výhoda. Nemecko na druhej strane uviedlo, že ak by sa Komisia domnievala, že tieto opatrenia predstavujú pomoc v zmysle zmluvy, potom by sa takáto pomoc mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

            4.1.   Osobitná situácia letiska Frankfurt Hahn v roku 2009

                  (38)

                  Nemecko sa domnievalo, že pri posudzovaní príslušných finančných opatrení sa musí zohľadňovať osobitná situácia letiska a kontext týchto príslušných finančných opatrení. V tejto súvislosti Nemecko vyzdvihlo tieto tri okolnosti:

                  (39)

                  Po prvé, pokiaľ ide o kontext týchto opatrení, Nemecko poukázalo na to, že spoločnosť FFHG prostredníctvom úverov financovala väčšinu svojich investícií počas prebudovania z vojenského letiska na komerčné letisko a po nej. Podľa Nemecka spoločnosť FFHG tak na rozdiel od iných letísk mala veľké množstvo finančných záväzkov.

                  (40)

                  Po druhé, Nemecko tvrdilo, že refinancovaniu úverov spoločnosti FFHG sa nebolo možné vyhnúť, pretože spoločnosť Fraport 1. januára 2009 predala svoje akcie spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Na základe dohody o prevode ziskov a strát (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag, ďalej len „zmluva o prevode“) bola spoločnosť Fraport pred predajom povinná zabezpečiť financovanie dlhodobých dlhov spoločnosti FFHG a pokryť jej možné straty. Nemecko ďalej vysvetlilo, že po tom ako spolková krajina Porýnie-Falcko nadobudla akcie, skončila sa platnosť tejto zmluvy o prevode, takže refinancovanie záväzkov spoločnosti FFHG bolo nevyhnutné. Nemecko tvrdí, že cieľom týchto opatrení spolkovej krajiny Porýnie-Falcko bolo len zachovať finančnú situáciu spoločnosti FFHG.

                  (41)

                  Po tretie, Nemecko zdôraznilo predovšetkým skutočnosť, že súkromný podnik by financoval spoločnosť FFHG za rovnakých podmienok, aké uplatnila spolková krajina Porýnie-Falcko, a že tieto podmienky sú v súlade so zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve. Nemecko uviedlo, že Komisia musí zohľadniť obchodnú transakciu ako celok a všetky okolnosti tejto predmetnej veci, a najmä skutočnosť, že spolková krajina vlastní prevažnú väčšinu akcií.

            4.2.   Povaha pomoci úverovej linky poskytnutej prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

      4.2.1.   Financovanie konsolidácie zostatkov

                  (42)

                  Nemecko uviedlo, že konsolidácia zostatkov je finančný nástroj, ktorý v roku 2002 zriadila spolková krajina. Do konsolidácie zostatkov sa môžu zapojiť inštitúcie a nadácie a všetky podniky prevádzkované podľa súkromného práva, v ktorých má spolková krajina viac ako 50 % podiel. Nemecko vysvetlilo, že denný zostatok účtu konsolidácie zostatkov spravuje „Landeshauptkasse“ spolkovej krajiny.

                  (43)

                  Nemecko uviedlo, že konsolidácia zostatkov nie je financovaný priamo z rozpočtu spolkovej krajiny, ale z nadbytočnej hotovosti účastníkov. Ďalej vysvetlilo, že nadbytočná hotovosť v konsolidácii zostatkov sa investovala na kapitálových trhoch, a v rovnakom duchu sa deficit vyrovnáva prostredníctvom finančných prostriedkov získaných na kapitálovom trhu. Nemecko preto tvrdí, že akákoľvek finančná podpora z konsolidácie zostatkov by sa neposkytla zo štátnych zdrojov a ani by nebola pripísateľná štátu.

                  (44)

                  Nemecko zároveň predložilo údaje s cieľom vytvoriť obraz o celkovom zostatku (vklady zúčastnených podnikov a čerpané úverové linky) konsolidácie zostatkov, ktorý je zhrnutý na obrázku 2.

                     Obrázok 2

                     Celkový vývoj financovania konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny v rokoch 2009 – 2013 (v miliónoch EUR)

            4.2.2.   Hospodárska výhoda

                  (45)

                  Nemecko tvrdilo, že spoločnosť FFHG nezískala hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy na základe toho, že bola zahrnutá do konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny. Podľa Nemecka by sa nemalo prísne uplatňovať oznámenie o referenčných sadzbách
                      (14), pretože sa ním nezohľadňuje to, že spolková krajina Porýnie-Falcko vlastní prevažnú väčšinu akcií spoločnosti FFHG.

                  (46)

                  Nemecko vysvetlilo, že napriek tomu, že úverová linka bola poskytnutá na dlhšie obdobie, v zásade sú úvery splatné každý deň. Nemecko preto tvrdilo, že čerpaná úverová linka zodpovedá krátkodobému úveru. Na obrázku 3 je znázornené využívanie úverovej linky spoločnosťou FFHG.

                     Obrázok 3

                     Prehľad čerpania úverovej linky v rámci konsolidácie zostatkov spoločnosťou FFHG od marca 2009 do augusta 2013 (v EUR)

                  (47)

                  Pokiaľ ide o poradie a zabezpečenie záväzkov konsolidácie zostatkov kolaterálom, Nemecko uviedlo, že záväzky konsolidácie zostatkov spoločnosti FFHG sú v poradí na rovnakom mieste ako všetky jej ostatné záväzky. Nemecko vyzdvihlo, že napriek tomu, že od podnikov využívajúcich konsolidáciu zostatkov sa nevyžadujú žiadne kolaterály, sú pod priamym dohľadom spolkovej krajiny, pričom spolková krajina by ako väčšinový akcionár mohla v každom prípade požiadať spoločnosť FFHG, aby čerpané úvery zabezpečila kolaterálom. Nemecko ďalej poukázalo na to, že nástroje konsolidácie zostatkov sú zvyčajnou a veľmi bežnou trhovou praxou. Nemecko zastáva názor, že konsolidácia zostatkov sa zameriava na vyváženie likvidity medzi spoločnosťami, ktoré vlastní spolková krajina.

                  (48)

                  Predovšetkým v súvislosti s údajom uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého sa vzhľadom na neexistenciu ratingu mala riziková marža nastaviť na 1 000 bázických bodov, Nemecko uviedlo, že podľa jeho názoru by žiaden súkromný holding nepripočítal 1 000 bázických bodov k základnej úrokovej sadzbe akcionárskeho úveru poskytnutého dcérskej spoločnosti, pokiaľ sleduje hospodárske a štrukturálne záujmy holdingu. Nemecko ďalej uviedlo, že úroková sadzba pre spoločnosť FFHG sa približne rovnala sadzbe EONIA (European OverNight Index Average). Na obrázku 4 je znázornená úroková sadzba účtovaná spoločnosti FFHG za využívanie úverovej linky v roku 2012 a 2013.

                     Obrázok 4

                     Vývoj úrokovej sadzby účtovanej spoločnosti FFHG za čerpanie konsolidácie zostatkov od januára 2012 do augusta 2013

                  (49)

                  V súvislosti s údajom uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého by sa riziková marža bežne nastavila na základe posúdenia pravdepodobnosti zlyhania zo strany spoločnosti FFHG, Nemecko vyzdvihlo, že zahrnutím spoločnosti FFHG do konsolidácie zostatkov spolková krajina Porýnie-Falcko neposkytla úver tretej strane, ale poskytla akcionársky úver svojej vlastnej dcérskej spoločnosti. Nemecko ďalej uviedlo, že ako akcionár si bola spolková krajina dobre vedomá pravdepodobnosti zlyhania zo strany spoločnosti FFHG a nepožiadala o externé posúdenie, pretože mala všetky potrebné informácie.

                  (50)

                  Nemecko zároveň predložilo ratingy spoločnosti FFHG zostavené podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's (15) v rokoch 2009 až 2014, ktoré sú zhrnuté v tabuľke 7. Nemecko uviedlo, že tieto ratingy boli zostavené na základe finančných výkazov spoločnosti FFHG k 31. decembru predchádzajúceho roka a na základe dostupných podnikateľských plánov.

                     Tabuľka 7

                     Prehľad úverových ratingov spoločnosti FFHG v rokoch 2009 až 2014

                              Časové obdobie

                              Predpokladané trvanie (16)

                              Samostatný úverový rating spoločnosti FFHG
                              (ratingová stupnica agentúry Moody's)

                              Upravený úverový rating (17)

                              (ratingová stupnica agentúry Moody's)

                              1. januára 2009 – 31. decembra 2010

                              2 roky

                              [Ba1 – B3] (18)

                              [Baa3 – B2] (19)

                              1. januára 2011 – 31. decembra 2011

                              1 rok

                              [Ba1 – B3] (18)

                              [Baa3 – B2] (19)

                              1. januára 2012 – 31. decembra 2012

                              1 rok

                              [Ba1 – B3]

                              [Baa3 – B2]

                              1. januára 2013 – 31. decembra 2014

                              2 roky

                              [Ba1 – B3]

                              [Baa3 – B2]

                  (51)

                  Nemecko na základe uvedeného tvrdí, že vzhľadom na zahrnutie spoločnosti FFHG do konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny táto spoločnosť nezískala hospodársku výhodu, a teda prístup ku konsolidácii zostatkov nepredstavuje štátnu pomoc.

            4.3.   Povaha pomoci úverov a záruky, ktoré boli poskytnuté spoločnosti FFHG

      4.3.1.   Trhová zlučiteľnosť úverov ISB

                  (52)

                  Nemecko uviedlo, že spoločnosť FFHG nezískala žiadnu výhodu vyplývajúcu z refinancovania úverov ISB. Nemecko zastáva názor, že úvery ISB boli porovnateľné s úvermi, ktoré poskytla Nassauische Sparkasse v roku 2005. Podľa Nemecka bolo zabezpečenie úverov ISB kolaterálom takisto porovnateľné úverom od Naussausiche Sparkasse.

                  (53)

                  Nemecko uviedlo, že podľa judikatúry Súdneho dvora (20) sa pomoc definuje ako zásahy, ktorými sa zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku. Nemecko tvrdilo, že ak sa úroveň týchto nákladov nemení, nemôžu predstavovať žiadnu pomoc. Nemecko zdôraznilo, že úrok zaplatený v rámci úverov refinancovaných bankou ISB bol celkovo o [80 000 EUR až 130 000 EUR] vyšší v porovnaní s predchádzajúcim spôsobom financovania. Nemecko ďalej vyzdvihlo, že spoločnosť FFHG musela zaplatiť prirážku vo výške [300 – 340] a [340 – 410] bázických bodov doplnkovo k základnej úrokovej sadzbe. Nemecko uviedlo, že podľa oznámenia o referenčných sadzbách takéto sadzby zodpovedajú podniku s uspokojivým ratingovým hodnotením ([BB+ až BB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard and Poor's) a nízkej úrovni zabezpečenia kolaterálom alebo nízkemu ratingovému hodnoteniu ([B+ až B-] na ratingovej stupnici Standard and Poor's) a bežnej úrovni zabezpečenia kolaterálom.

                  (54)

                  Nemecko vysvetlilo, že v roku 2009 pri príprave nového financovania spoločnosť FFHG poverila Deutsche Bank, aby jej poskytla orientačné údaje o rizikovej marži na refinancovanie jej existujúcich úverov. Nemecko predložilo posúdenie Deutsche Bank (21), ktoré bolo vypracované na základe troch najaktuálnejších výročných správ spoločnosti FFHG (2006 – 2008). Nemecko ďalej spresnilo, že v tomto posúdení sa nezohľadňoval podnikateľský plán spoločnosti FFHG, pretože v tom čase sa preskúmaval. V súvislosti s posúdením Deutsche Bank Nemecko uviedlo, že na základe svojej analýzy Deutsche Bank umiestňuje spoločnosť FFHG do ratingovej kategórie [<BBB+] (22), neuvádza sa však presný rating spoločnosti.

                  (55)

                  Nemecko vysvetlilo, že v analýze Deutsche Bank sa zohľadnili osobitné vlastnícke podmienky spoločnosti FFHG (napr. to, že ju vlastnia verejné orgány, ako aj veľký význam spoločnosti pre miestne hospodárstvo). Nemecko poukázalo na to, že podľa Deutsche Bank by akýkoľvek veriteľ prihliadal na tieto okolnosti, keby poskytoval úver spoločnosti FFHG. Podľa Nemecka to znamená, že napriek tomu, že samostatný rating spoločnosti FFHG bol [<BBB+], jej upravený rating (zohľadňujúci osobitné vlastnícke podmienky) by bol vyšší (23).

                  (56)

                  Nemecko v tejto súvislosti ďalej vysvetlilo, že Deutsche Bank poskytla orientačné údaje o rizikovej marži uplatniteľnej na dve alternatívne štruktúry financovania – jedna sa zakladá na upravenom ratingovom hodnotení spoločnosti FFHG (bez kolaterálu, t. j. v situácii bez výslovnej štátnej záruky poskytnutej hlavným akcionárom spoločnosti FFHG – spolkovou krajinou Porýnie-Falcko) a druhá zahŕňa 100 % záruku poskytnutú spolkovou krajinou Porýnie-Falcko. Nemecko vyzdvihlo, že podľa analýzy Deutsche Bank by sa riziková marža uplatniteľná na päťročný úver v prvom prípade (bez kolaterálu, na základe upraveného úverového ratingového hodnotenia) pohybovala v rozmedzí [1,3 % až 2,05 %] ročne. Nemecko tvrdí, že v druhom prípade (so zárukou, ktorá pokrýva 100 % úverov) by sa uplatniteľná riziková marža pohybovala v rozmedzí [0,25 % až 0,7 %] ročne (24).

                  (57)

                  Na podloženie analýz vypracovaných Deutsche Bank Nemecko takisto poskytlo ratingové hodnotenie z roku 2010 vypracované bankou Volksbank, ktorá pridelila spoločnosti FFHG rating […] na základe internej ratingovej stupnice (25). Nemecko ďalej vysvetlilo, že v roku 2011 banka Kreisspaarkasse Birkenfeld pridelila spoločnosti FFHG rating […] na základe svojej ratingovej stupnice (26).

                  (58)

                  Nemecko zároveň predložilo ratingy spoločnosti FFHG zostavené podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's v čase poskytnutia úverov ISB (pozri tabuľku 8).

                     Tabuľka 8

                     Prehľad úverových ratingov spoločnosti FFHG v čase poskytnutia úverov ISB

                              Banka

                              Obdobie splatnosti

                              Obdobie splatnosti v rokoch

                              Samostatný úverový rating spoločnosti FFHG
                              (Ratingová stupnica agentúry Moody's)

                              Upravený úverový rating (27)

                              (Ratingová stupnica agentúry Moody's)

                              ISB

                              [približne 8 rokov]

                              [približne 8 rokov]

                              [B2 – Baa3]

                              [B1 – Baa2]

                              ISB

                              [približne 5 rokov]

                              [približne 5 rokov]

                              [B2 – Baa3]

                              [B1 – Baa2]

                              ISB

                              [približne 2 roky]

                              [približne 2 roky]

                              [B2 – Baa3]

                              [B1 – Baa2]

                              ISB

                              [približne 7 rokov]

                              [približne 7 rokov]

                              [B2 – Baa3]

                              [B1 – Baa2]

                              ISB

                              [približne 3 roky]

                              [približne 3 roky]

                              [B2 – Baa3]

                              [B1 – Baa2]

                  (59)

                  Nemecko tvrdilo, že spoločnosť FFHG sa má považovať za podnik s dobrým ratingom, pretože je vo veľkej miere zabezpečená kolaterálom (všetky aktíva spoločnosti FFHG by mohli byť použité ako kolaterál) a má dobrý podiel vlastných prostriedkov vo výške asi 30 %, a to napriek tomu, že spoločnosť FFHG bola stratová a vďaka tomu, že spolková krajina Porýnie-Falcko ako akcionár spoločnosti FFHG poskytla záruku za úver.

                  (60)

                  Nemecko ďalej zdôraznilo, že spoločnosť FFHG a banka ISB rokovali o podmienkach úverov, a že tieto rokovania neboli ovplyvnené spolkovou krajinou Porýnie-Falcko.

                  (61)

                  Nemecko preto vyjadrilo názor, že úvery ISB poskytnuté spoločnosti FFHG boli poskytnuté za trhových podmienok, a že tieto úvery preto nepredstavujú štátnu pomoc.

            4.3.2.   Zlučiteľnosť s trhom z hľadiska záruky, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko

                  (62)

                  Nemecko uviedlo, že holdingové spoločnosti veľmi často zaručujú finančné záväzky svojich dcérskych spoločností. Nemecko ďalej tvrdilo, že záruka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko spĺňa požiadavky oznámenia o zárukách (28). Nemecko síce uznalo, že záruka bola zabezpečená kolaterálom na 100 % namiesto 80 % sumy úveru (ako sa vyžaduje v oznámení o zárukách), no poukázalo na to, že to vyplýva zo skutočnosti, že spolková krajina Porýnie-Falcko prevzala záruky spoločnosti Fraport, ktoré rovnako dosahovali 100 %. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že vzhľadom na to, že zabezpečenie kolaterálom na 100 % existovalo už predtým, prevzatím zabezpečenia kolaterálom spolková krajina Porýnie-Falcko len zachovala súčasný stav. Nemecko sa preto domnieva, že spoločnosť FFHG nezískala žiadnu hospodársku výhodu.

                  (63)

                  Nemecko ďalej uviedlo, že spoločnosť FFHG mohla ponúknuť aj iné kolaterály (napr. pozemky, budovy a iný nehnuteľný majetok), ktoré neboli nutné, pretože spolková krajina vlastnila prevažnú väčšinu akcií spoločnosti FFHG. Nemecko preto tvrdilo, že podmienky úveru by sa nevyhnutne nezmenili, keby spolková krajina Porýnie-Falcko neposkytla záruku.

                  (64)

                  Nemecko poukázalo na to, že spoločnosť FFHG platí za záruku trhový poplatok. Na podloženie tohto tvrdenia sa Nemecko odvolalo na štúdiu Deutsche Bank, ktorá je citovaná v odôvodnení 56. V tejto súvislosti Nemecko spresnilo, že Deutsche Bank stanovila, že poplatok za záruku by sa pohyboval od [0,5 % do 1,5 %]. (29) Nemecko uviedlo, že keďže spoločnosť FFHG sa dobre vyvíjala v čase vydania záruky, poplatok bol stanovený na [0,5 % až 1,5 %]. Vzhľadom na tento kontext Nemecko vyzdvihlo, že keďže tento poplatok za záruku spadá do marže stanovenej podľa odborných znalostí Deutsche Bank, musí sa považovať za poplatok v súlade s trhom.

                  (65)

                  Nemecko na záver zdôraznilo, že spoločnosť FFHG nezískala žiadnu hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, či už prostredníctvom konsolidácie zostatkov alebo prostredníctvom úverov ISB alebo prostredníctvom pridruženej záruky.

            4.4.   Zlučiteľnosť opatrení s vnútorným trhom

      4.4.1.   Posúdenie zlučiteľnosti investičnej pomoci

                  (66)

                  Nemecko uviedlo, že aj keby financovanie poskytnuté spoločnosti FFHG predstavovalo pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

                  (67)

                  Najmä v súvislosti s úvermi ISB a pridruženou zárukou Nemecko tvrdilo, že úvermi ISB boli refinancované existujúce úverové zmluvy, ktoré boli uzatvorené s cieľom financovať infraštruktúrne opatrenia na letisku Frankfurt Hahn. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že úverom ISB č. 1 bol refinancovaný úver, ktorým sa mali financovať investície do vybavenia letiska Frankfurt Hahn z roku 2007 a 2008, zatiaľ čo úver ISB č. 2 bol určený na refinancovanie úveru, ktorým sa financovali investície uskutočnené na letisku v roku 2002. Nemecko uvádza, že úverom ISB č. 3 sa takisto refinancovali investície do transformácie nákladného hangáru na terminál pre cestujúcich a ďalších opatrení na rozšírenie infraštruktúry. Nemecko ďalej uviedlo, že úvermi ISB č. 4 a 5 sa tiež refinancovali úvery na financovanie investícií v rokoch 2004 až 2006. Nemecko preto tvrdilo, že úvery nepredstavujú prevádzkovú pomoc, ale investičnú pomoc, ktorá je v súlade s podmienkami zlučiteľnosti vymedzenými v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005. Nasledujúce odôvodnenia obsahujú analýzu zlučiteľnosti so všetkými jednotlivými podmienkami.

            a)   Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

                  (68)

                  Pokiaľ ide o podmienku, podľa ktorej musí opatrenie prispievať k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že cieľom financovania letiskovej infraštruktúry na letisku Frankfurt Hahn bolo vždy zlepšiť hospodársku štruktúru regiónu Hunsrück, ktorý je hospodársky nedostatočne rozvinutý a riedko obývaný.

                  (69)

                  V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že po prvé, hlavným cieľom podpory spoločnosti FFHG bolo pomôcť prekonať slabé štrukturálne hospodárstvo v regióne Hunsrück. Nemecko uviedlo, že v okolí letiska Frankfurt Hahn sa nachádza niekoľko oblastí, ktoré sa považujú za regióny vyžadujúce podporu v rámci Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“
                      (30), čo je úloha, o ktorú sa delí spolková vláda s miestnymi vládami. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že štyri regióny v okolí letiska, konkrétne Landkreis Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell a Rhein-Hunsrück-Kreis majú v priemere asi o polovicu nižšiu hustotu osídlenia ako zvyšok spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Nemecko poukázalo na to, že v okresoch s hospodárstvom, ktoré sa odvíja od malých a stredných podnikov, je zamestnanosť hlavnou zábranou pred ďalším spomaľovaním hospodárstva a letisko Frankfurt Hahn zohráva významnú úlohu ako zamestnávateľ a klient.

                  (70)

                  Nemecko po druhé tvrdilo, že letisko Frankfurt Hahn zohráva významnú úlohu pri strategickom vývoji prichádzajúceho cestovného ruchu (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchádzajúceho cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Nemecko uviedlo, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich prenocuje niekoľko nocí v regióne. Nemecko informovalo, že z turistov prichádzajúcich na letisko Frankfurt Hahn v roku 2005 prenocovalo približne 5,7 milióna. (31) Podľa Nemecka sa počet prenocovaní ďalej zvýšil, pričom v roku 2011 spolková krajina Porýnie-Falcko privítala 8,2 milióna návštevníkov, ktorí sa pretavili do 21,5 milióna prenocovaní. Nemecko poukázalo na to, že sa zvýšil najmä počet návštevníkov z krajín východnej a južnej Európy, a že z týchto krajín sa prevádzkuje veľký počet letov na letisko Frankfurt Hahn. Podľa Nemecka sa v Porýní-Falcku v dôsledku uvedeného vytvorilo zhruba 198 000 pracovných miest v cestovnom ruchu. Nemecko vysvetlilo, že takto vyvolané vplyvy na príjmy a zamestnanosť sa predovšetkým odvíjajú od prichádzajúceho cestovného ruchu, v ktorom letisko Frankfurt Hahn zohráva ústrednú úlohu ako brána pre turistov do regiónu Hunsrück, ale aj všeobecnejšie do Porýnia-Falcka. Nemecko uviedlo, že v rokoch 1990 až 2001 sa počet turistov zvýšil o 70 % v regióne Hunsrück a o 35 % v Porýní-Falcku. Podľa Nemecka sa v regióne Hunsrück počas toho istého obdobia počet turistov prichádzajúcich zo zahraničia zvýšil o 163 %. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt Hahn prenocuje aspoň jednu noc a viac ako 80 % z nich sa dokonca zdrží dva až desať dní, vytvárajú ročne celkový prínos vo výške približne 133,7 milióna EUR. Nemecko ďalej tvrdilo, že odchádzajúci cestovný ruch (67 %) takisto vytvára príjmy pre letisko Frankfurt Hahn prostredníctvom príjmov z neleteckých činností.

                  (71)

                  Nemecko po tretie uviedlo, že s prihliadnutím na všetky časti letiskových činností letisko Frankfurt Hahn vytvorilo v roku 2012 v regióne Hunsrück 3 063 pracovných miest, z ktorých 74 % tvorili miesta na plný pracovný úväzok. Podľa Nemecka 90 % týchto zamestnancov taktiež býva v tomto regióne. Nemecko tvrdilo, že letisko Frankfurt Hahn pomáha predchádzať presunu mladých kvalifikovaných zamestnancov do iných regiónov, ako aj hospodárskemu a sociálnemu úpadku regionálnych komunít a ich infraštruktúry. Nemecko ďalej poukázalo na to, že prítomnosť letiska Frankfurt Hahn nevytvára len uvedené priame vplyvy na pracovný trh, ale má aj obrovské nepriame, indukované a katalyzačné vplyvy prostredníctvom zvyšovania počtu hospodárskych činností a činností cestovného ruchu. V tejto súvislosti Nemecko podčiarklo kladné sekundárne vplyvy na región, konkrétne na menšiu nezamestnanosť a viac daňových poplatníkov, čím sa zabezpečuje viac finančných prostriedkov pre samosprávy v regiónoch v záujme podpory miestneho hospodárstva. Celkovo letisko vytvorilo asi 11 000 pracovných miest prostredníctvom prichádzajúceho cestovného ruchu v celom Porýní-Falcku.

                  (72)

                  Nemecko tvrdilo, že financovanie infraštruktúry na letisku Frankfurt Hahn takisto pomohlo pri dosahovaní dobre vymedzeného cieľa spoločného záujmu znižovať dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie. V tejto súvislosti Nemecko vyzdvihlo skutočnosť, že na letisku Frankfurt nad Mohanom sa neustále prekračujú kapacitné limity. Nemecko tvrdilo, že najmä vzhľadom na licenciu na 24-hodinovú prevádzku letisko Frankfurt Hahn zabezpečovalo dodatočnú kapacitu s cieľom znížiť preťaženie na letisku Frankfurt nad Mohanom.

                  (73)

                  Nemecko ďalej tvrdilo, že podpora letiska Frankfurt Hahn zároveň pomáha napĺňať cieľ spoločného záujmu zvyšovať mobilitu občanov Únie. V tejto súvislosti Nemecko poukázalo na to, že letisko Frankfurt Hahn ako jediné nemecké letisko ponúkalo priame lety do týchto destinácií: Kaunas (Lotyšsko), Kerry (Írsko), Kos (Grécko), Montpellier (Francúzsko), Nador (Maroko), Plovdiv (Bulharsko), Pula (Chorvátsko), Rodos (Grécko), Santiago de Compostela (Španielsko) a Volos (Grécko). Podľa Nemecka letisko Frankfurt Hahn okrem toho prispieva k profesijnej mobilite mladých ľudí, ktorí sa môžu dostať do regiónu Hunsrück a regiónu Porýnie-Falcko za nízke ceny. Nemecko v rovnakom duchu zdôraznilo, že v súčasnosti sú pre študentov z celej Únie jednoducho prístupné vysoko kvalitné univerzity a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v mestách Koblenz, Mainz, Kaiserslautern, Trier, Wiesbaden, Mannheim, Bonn atď., na ktorých sa väčšinou neúčtujú žiadne poplatky za štúdium.

                  (74)

                  Nemecko ďalej tvrdilo, že v spoločnom záujme je aj to, aby región Hunsrück a okolité regióny v Porýní-Falcku boli prepojené s inými okrajovými regiónmi, ako je napr. Limerick, čo sa už prejavilo v podobe partnerstiev medzi mestami. Ako štvrté najväčšie národné hospodárstvo na svete sa Nemecko podľa vlastných slov nezameriava len na prepájanie hlavných európskych stredísk, ale aj na vzájomné prepájanie regiónov. Podľa Nemecka je pre Úniu dôležité, aby sa dosiahla väčšia nezávislosť od hlavných letísk, ako sú Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol alebo Frankfurt nad Mohanom, pretože sa to neprejaví len v priamejších spojeniach, ale aj vo väčšej spoľahlivosti, najmä v oblasti nákladnej dopravy, keďže na regionálnych letiskách v menšej miere dochádza k rušeniu letov v dôsledku počasia, štrajkov, terorizmu alebo k rušeniu letov v dôsledku rizík vyplývajúcich zo zrušenia.

                  (75)

                  Nemecko napokon vo všeobecnosti zdôraznilo, že blízkosť letiska Zweibrücken nespôsobuje duplicitu letísk v tej istej spádovej oblasti, pretože letisko Frankfurt Hahn je od letiska Zweibrücken vzdialené 127 km. Podľa Nemecka sa táto vzdialenosť premieta do času cestovania 1 hodina 27 minút autom alebo približne 4 hodiny vlakom. Nemecko preto tvrdilo, že žiadny rozumný pracovník, dopravná spoločnosť zameraná na nákladnú dopravu ani turista, ktorí vychádzajú z miesta v regióne Hunsrück by nešli na letisko Zweibrücken namiesto letiska Frankfurt Hahn, aby sa dopravili do svojej konečnej destinácie. Nemecko ďalej uviedlo, že z toku cestujúcich a prepravy nákladu v rokoch 2005 až 2012 nemožno vyčítať žiadny substitučný vzťah medzi týmito letiskami. Podľa Nemecka hlavné trhové podiely letiska Frankfurt Hahn pochádzajú z regiónu Hunsrück-Mosel-Nahe (pozri obrázok 5).

                     Obrázok 5

                     Trhové podiely letiska Frankfurt Hahn v oblasti leteckej dopravy cestujúcich v roku 2013
                      (**)

            b)   Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná cieľu

                  (76)

                  Nemecko sa domnieva, že financované investície sú nevyhnutné a primerané cieľu spoločného záujmu (pozri odôvodnenie 68 a nasl.). Podľa Nemecka boli investície vykonané v súlade s potrebami a vystavená infraštruktúra bola pre letisko nevyhnutná na zabezpečenie prepojenosti, umožnenie rozvoja regiónu a na zníženie preťaženosti letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko poukázalo na to, že infraštruktúra nebola neprimeraná ani príliš veľkolepá pre potreby používateľov letiska. Nemecko preto usúdilo, že táto podmienka zlučiteľnosti bola splnená.

            c)   Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

                  (77)

                  Nemecko tvrdilo, že pred prijatím rozhodnutia o rozšírení infraštruktúry letiska si spoločnosť Fraport objednala prognostické štúdie s cieľom identifikovať dopravný potenciál letiska Frankfurt Hahn. Nemecko zabezpečilo tieto štúdie, ktoré vypracovali odborníci na leteckú dopravu v mene spoločnosti Fraport. Na obrázku 6 a obrázku 8 sú zhrnuté výsledky jednej z týchto štúdií, ktoré sa týkajú očakávaného vývoja nákladnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 až 2011.

                     Obrázok 6

                     Celkový počet potenciálnych cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2010

                     Obrázok 7

                     Potenciálny tok cestujúcich v nízkonákladovej doprave (za predpokladu, že spoločnosť Ryanair tu zriadi svoju základňu, t. j. že by parkovala svoje lietadlá na letisku cez noc) na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2001 – 2011

                     Obrázok 8

                     Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2001 – 2010

            d)   Prístup k infraštruktúre rovnakým a nediskriminačným spôsobom

                  (78)

                  Podľa informácií predložených Nemeckom všetci potenciálni používatelia infraštruktúry majú prístup na letisko za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Nemecko tvrdilo, že letiskové poplatky, ktoré sa platia za používanie infraštruktúry, sú založené na komerčne odôvodnenom rozlíšení, a že rozvrh letiskových poplatkov je dostupný pre všetkých potenciálnych užívateľov transparentným a nediskriminačným spôsobom.

            e)   Obchod nie je ovplyvnený v protiklade so spoločným záujmom

                  (79)

                  Nemecko po prvé uviedlo, že medzi letiskom Frankfurt Hahn a ostatnými letiskami v spádovej oblasti, ako sú letisko Zweibrücken a letisko Frankfurt nad Mohanom, nie sú žiadne substitučné účinky. Podľa Nemecka neexistujú žiadne neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž s týmito letiskami v dôsledku pomoci poskytnutej spoločnosti FFHG, či už v súvislosti s tokom cestujúcich alebo s nákladnou dopravou. Nemecko uviedlo, že cestujúci pri využívaní letov nízkonákladových dopravcov práve naopak uprednostňujú hlavné letiská (ako sú letisko Kolín/Bonn alebo Letisko Frankfurt nad Mohanom) pred regionálnymi letiskami (ako je letisko Frankfurt Hahn). Nemecko tvrdilo, že v uplynulých rokoch museli nízkonákladoví dopravcovia čoraz viac zabezpečovať viac letov z hlavných letísk, pretože tradičné letecké spoločnosti znížili ceny a začali sa umiestňovať na trhu s letmi za nízke ceny. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že regionálne letiská, ako je letisko Frankfurt Hahn, sú v súčasnosti pod väčším tlakom, aby súťažili s hlavnými letiskami o cestujúcich rekreantov. Nemecko preto dospelo k záveru, že financovanie nespôsobilo žiadne neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž, ale naopak zabezpečilo primeraný prechod letiska smerom k stabilnému podnikateľskému modelu do budúcnosti.

                  (80)

                  Nemecko po druhé tvrdilo, že to, že spoločnosť Fraport bola už pred ustanovením na letisku Frankfurt Hahn prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, preukazuje, že sa neočakávali žiadne substitučné pohyby z letiska Frankfurt nad Mohanom na letisko Frankfurt Hahn. Spoločnosť Fraport naopak skúmala, ako by bolo možné znížiť preťaženie letiska Frankfurt nad Mohanom a využiť dodatočné, doplňujúce funkcie letiska Frankfurt Hahn, keďže na hlavnom letisku Frankfurt nad Mohanom sa do budúcnosti predpokladalo prekročenie kapacity. Podľa Nemecka zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom bol jeden z hlavných faktorov pri tomto uvažovaní, pretože letisko Frankfurt Hahn malo licenciu na 24-hodinovú prevádzku.

                  (81)

                  Nemecko napokon tvrdilo, že vplyvy financovania v prospech spoločnosti FFHG sa obmedzovali na pozitívne regionálne vplyvy pre región Hunsrück ako celok, pričom nevznikli žiadne neprimerané negatívne vplyvy v súvislosti s inými letiskami, keďže letisko Frankfurt Hahn sa využíva na zníženie preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko doplnilo, že okrem letiska Luxemburg, ktoré je od letiska Frankfurt Hahn vzdialené už 1 hodinu a 30 minút cesty (111 km), v tej istej spádovej oblasti si nekonkurujú žiadne iné zahraničné letiská. Dokonca aj pokiaľ ide o letisko Luxemburg, poskytnutá pomoc nemá podľa Nemecka žiadny negatívny rušivý vplyv na hospodársku súťaž.

            f)   Stimulačný účinok, nevyhnutnosť a primeranosť

                  (82)

                  Nemecko uviedlo, že bez investičnej pomoci by sa úroveň hospodárskej činnosti letiska výrazne znížila. Nemecko tvrdilo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo sa ňou kompenzovali náklady na financovanie a nižšia suma by viedla k nižším úrovniam investícií.

            4.4.2.   Posúdenie zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci

                  (83)

                  Nemecko 17. apríla 2014 predložilo svoje postoje k zlučiteľnosti opatrení s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2014. Nemecko tvrdilo, že aj keby konsolidácia zostatkov, úvery a súvisiaca záruka predstavovali prevádzkovú pomoc pre spoločnosť FFHG, takáto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a oddielu 5.1.2 usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Nemecko podrobnejšie rozvinulo svoje tvrdenia v súvislosti s príslušnými podmienkami zlučiteľnosti.

            a)   Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

                  (84)

                  Pokiaľ ide o požiadavku, podľa ktorej musí pomoc prispievať k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že cieľom pokrytia prevádzkových nákladov spoločnosti FFHG bolo zlepšiť hospodársku štruktúru regiónu Hunsrück, ktorý je hospodársky nedostatočne rozvinutý a riedko obývaný. V tejto súvislosti Nemecko použilo rovnakú argumentáciu ako pri posúdení zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (pozri oddiel 4.4.1).

            b)   Potreba zásahu štátu

                  (85)

                  Nemecko vysvetlilo, prečo letisko Frankfurt Hahn vytvára prevádzkové straty, ktoré je potrebné kryť. Nemecko uviedlo, že pre letisko, ako je letisko Frankfurt Hahn s 1 – 3 miliónmi cestujúcich, je pomerne ambiciózny cieľ dosiahnuť ziskovosť a byť schopné pokryť svoje prevádzkové náklady. Podľa Nemecka v prvých rokoch začínajúceho podniku (ide o obdobie od začiatku komerčnej dopravy cestujúcich na letisku až do súčasnosti) nebolo možné dosiahnuť tento ambiciózny cieľ letiska Frankfurt Hahn, pretože letisko bolo zaťažené veľmi veľkými investíciami do infraštruktúry, ktoré financovalo samé na kapitálovom trhu, a za ktoré muselo platiť vysoké úroky. Nemecko dodalo, že od svetovej hospodárskej a finančnej krízy dochádza k stagnácii toku cestujúcich, a predovšetkým nákladnej dopravy.

                  (86)

                  Nemecko uviedlo, že vzhľadom na tieto okolnosti bol potrebný zásah štátu s cieľom pokryť prevádzkové straty, pretože spoločnosť FFHG by sa v opačnom prípade stala insolventnou. Ďalším dôsledkom by podľa Nemecka bolo odobratie licencie na 24-hodinovú prevádzku, čo by znamenalo, že spoločnosť FFHG by musela zrušiť prevádzku všetkých letov, a následne by prišla o klientov, ako sú letecké spoločnosti a leteckí nákladní dopravcovia. Nemecko poukázalo na to, že potom by bolo takisto veľmi ťažké nájsť nového prevádzkovateľa letiska.

            c)   Primeranosť opatrení pomoci ako politických nástrojov

                  (87)

                  Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov bolo primerané opatrenie na dosiahnutie plánovaného cieľa. Nemecko v tejto súvislosti tvrdilo, že ak by letisko Frankfurt Hahn bolo nútené zrušiť prevádzku a odišlo by z relevantných trhov, nedosiahli by sa ciele spoločného záujmu sledované v rámci rozvoja regiónu Hunsrück a investícií do prebudovania. Nemecko v tomto ohľade zdôraznilo, že na rozdiel od súkromného investora musí verejnoprávny investor zohľadňovať takéto ciele, keď zvažuje alternatívu zatvorenia letiska.

            d)   Existencia stimulačného účinku

                  (88)

                  Nemecko tvrdilo, že na zachovanie prevádzky letiska Frankfurt Hahn bolo nutné pokryť jeho prevádzkové náklady, pretože spoločnosť FFHG by sa v opačnom prípade stala insolventnou. Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov na oplátku slúžilo ako základ realizácie cieľov spoločného záujmu tak, ako sa to uvádza v odôvodnení 84 a nasledujúcich odôvodneniach. Nemecko ďalej tvrdilo, že bez tejto prevádzkovej pomoci by teraz nebola mysliteľná finančná konsolidácia letiska podľa plánov prevádzkovateľa, pretože letisko by si nazhromaždilo čoraz viac dlhov namiesto toho, aby sa z dlhov dostávalo. Podľa Nemecka stimulačný účinok opatrení preukazuje už tá skutočnosť, že spoločnosť FFHG sa neustále posúva smerom k ziskovosti.

            e)   Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

                  (89)

                  Nemecko tvrdilo, že všetky prvky pomoci zahrnuté v úveroch sa obmedzovali na prevádzkové straty letiska a predstavovali absolútne nutné minimum na zachovanie prevádzky na letisku Frankfurt Hahn a zabránenie jeho insolventnosti.

            f)   Zabránenie neprípustným negatívnym vplyvom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

                  (90)

                  Nemecko sa domnievalo, že nedošlo k žiadnym neprípustným negatívnym vplyvom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi V tejto súvislosti Nemecko použilo rovnakú argumentáciu ako pri posúdení zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (pozri oddiel 4.4.1).

            5.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

      5.1.   Spolková krajina Porýnie-Falcko

                  (91)

                  Komisii boli od spolkovej krajiny Porýnie-Falcko doručené len pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Tieto pripomienky boli plne v súlade s pripomienkami Nemecka.

                  (92)

                  Spolková krajina Porýnie-Falcko po prvé uviedla, že spoločnosti FFHG nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc, pretože nezískala žiadnu hospodársku výhodu. Spolková krajina tvrdila, že opatrenia prijaté spoločnosťou by prijal akýkoľvek súkromný investor v rovnakej situácii. Dôrazne podčiarkla, že postup Komisie obmedzuje rozvojový potenciál spoločnosti FFHG a jej podnikanie. Spolková krajina Porýnie-Falcko vyzdvihla význam letiska Frankfurt Hahn pre prichádzajúci cestovný ruch a hospodárstvo spolkovej krajiny.

                  (93)

                  Podľa spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, aj keby spoločnosti FFHG bola poskytnutá štátna pomoc, bola by zlučiteľná s vnútorným trhom. Spolková krajina zastáva názor, že financovanie bolo určené na rozvoj letiskovej infraštruktúry, ktorá má nesmierny hospodársky význam pre spolkovú krajinu.

                  (94)

                  Spolková krajina sa preto domnieva, že aj keby Komisia prijala stanovisko, podľa ktorého išlo o prípad štátnej pomoci, táto pomoc sa musí považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a musí sa považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

            5.2.   Pripomienky k uplatneniu usmernení o leteckej doprave z roku 2014 na otvorenú vec

      5.2.1.   Lufthansa

                  (95)

                  Spoločnosť Lufthansa tvrdila, že Komisia by v tejto veci mala uplatniť usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 (32). Podľa spoločnosti Lufthansa opatrenia zahŕňajú nepretržitú nezákonnú a nezlučiteľnú záchrannú pomoc, ktorú poskytovala spolková krajina Porýnie-Falcko spoločnosti FFHG. Spoločnosť Lufthansa uviedla, že letisku od daného času neustále vznikajú ročné straty a bez verejnej podpory by odišlo z trhu.

            5.2.2.   Transport & Environment

                  (96)

                  Táto mimovládna organizácia vo svojich pripomienkach kritizovala usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 a doterajšie rozhodnutia Komisie o odvetví leteckej dopravy, pretože majú údajne negatívne vplyvy na životné prostredie.

            6.   POSÚDENIE

                  (97)

                  Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

                  (98)

                  Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Preto aby bolo možné určiť, či opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, je potrebné splniť všetky tieto podmienky. Finančná podpora musí konkrétne:

                              a)

                              byť poskytovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov;

                              b)

                              zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru;

                              c)

                              narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

                              d)

                              ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

            6.1.   Povaha pomoci úverovej linky poskytnutej prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

      6.1.1.   Pojem podniku a hospodárskej činnosti

                  (99)

                  Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najskôr určiť, či je spoločnosť FFHG podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od jeho právneho postavenia a spôsobu jeho financovania. (33) Činnosť, ktorá pozostáva z ponuky tovaru alebo služieb na danom trhu, je hospodárskou činnosťou (34).

                  (100)

                  Všeobecný súd v rozsudku vo veci Flughafen Leipzig-Halle potvrdil, že prevádzka letiska na komerčné účely a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (35). Keď sa prevádzkovateľ letiska zapojí do hospodárskych činností ponúkaním letiskových služieb za odplatu, stáva sa podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob financovania, a pravidlá o štátnej pomoci stanovené v zmluve sa teda môžu uplatňovať na výhody poskytnuté tomuto prevádzkovateľovi letiska štátom alebo zo štátnych prostriedkov (36).

                  (101)

                  Pokiaľ ide o čas, kedy sa výstavba a prevádzkovanie letiska stali hospodárskou činnosťou, postupný vývoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje stanovenie presného dátumu. Všeobecný súd však uznal vývoj povahy letiskových činností a v rozsudku vo veci letisko Leipzig-Halle dospel k záveru, že od roku 2000 už nemožno vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry. Od vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) (37) sa preto prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musia považovať za hospodárske činnosti podliehajúce kontrole štátnej pomoci.

                  (102)

                  V tejto súvislosti letisko, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia, prevádzkuje spoločnosť FFHG, ktorá je prevádzkovateľom letiska na komerčnom základe. Prevádzkovateľ letiska FFHG účtuje používateľom poplatky za používanie tejto infraštruktúry. Spoločnosť FFHG je teda podnik na účely práva Únie v oblasti hospodárskej súťaže.

            6.1.2.   Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

                  (103)

                  Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu.

                  (104)

                  Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené. (38) Prostriedky miestnych orgánov sa na účely uplatňovania článku 107 zmluvy považujú za štátne prostriedky (39).

                  (105)

                  Nemecko najskôr uviedlo, že konsolidácia zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko nie je priamo financovaný z verejného rozpočtu spolkovej krajiny. Tvrdilo, že všetky finančné prostriedky konsolidácie zostatkov pochádzajú od zúčastnených podnikov alebo sa získavajú vo forme úverov na kapitálovom trhu. V neskoršom príspevku Nemecko uviedlo, že finančné prostriedky, ktoré z konsolidácie zostatkov čerpá spoločnosť FFHG, nie sú pokryté zárukou spolkovej krajiny, keďže tieto finančné prostriedky sa poskytujú priamo zo zdrojov spolkovej krajiny (40).

                  (106)

                  Komisia sa domnieva, že v predmetnej veci štát zakaždým vykonával priamu alebo nepriamu kontrolu nad zdrojmi konsolidácie zostatkov, a v dôsledku toho tieto zdroje predstavovali štátne zdroje. Po prvé, samotné Nemecko uviedlo, že úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov bola priamo financovaná zo zdrojov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Dotknuté opatrenie teda bolo financované zo štátnych zdrojov.

                  (107)

                  Po druhé, len podniky, ktoré má spolková krajina Porýnie-Falcko vo väčšinovom vlastníctve (najmenej 50 % vlastníctvo) sa môžu zúčastňovať na konsolidácii zostatkov. V dôsledku väčšinového verejného vlastníctva sú zúčastnené podniky jednoznačne verejné podniky v zmysle článku 2 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES (41). Keďže všetky zúčastnené podniky sú verejné podniky, ich zdroje predstavujú štátne zdroje. Už len táto skutočnosť znamená, že finančné prostriedky konsolidácie zostatkov predstavujú štátne prostriedky, v rozsahu, v akom sú tvorené vkladmi zúčastnených podnikov.

                  (108)

                  Po tretie, v prípade, že vklady zúčastnených podnikov do konsolidácie zostatkov nie sú dostatočné na uspokojenie potrieb likvidity niektorého z účastníkov, spolková krajina Porýnie-Falcko zabezpečí krátkodobé financovanie na finančných trhoch vo vlastnom mene a posunie tieto finančné prostriedky podnikom s účasťou na konsolidácii zostatkov. Keďže spolková krajina si berie potrebné úvery vo vlastnom mene, musí sa usudzovať, že takto získané finančné prostriedky takisto predstavujú aj štátne zdroje. Ako vyplýva z obrázku 2, v rokoch 2009 až 2013 (okrem augusta 2012 a septembra 2013) vklady podnikov s účasťou v konsolidácii zostatkov neboli dostatočné na uspokojenie potrieb likvidity všetkých účastníkov a spolková krajina si musela zobrať nevyhnutné úvery vo vlastnom mene.

                  (109)

                  Komisia sa preto domnieva, že finančné krytie poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov je financované zo štátnych zdrojov, keďže vklady zúčastnených podnikov aj úvery zabezpečené spolkovou krajinou na preklenutie likvidných medzier v konsolidácii zostatkov predstavujú štátne zdroje.

                  (110)

                  Okrem toho je zrejmé, že spolková krajina mala ďalekosiahlu kontrolu nad prevádzkou konsolidácie zostatkov, v dôsledku čoho financovanie poskytnuté zúčastneným podnikom je pripísateľné štátu. Dohoda o účasti na konsolidácii zostatkov je uzatvorená medzi spolkovou krajinou a zúčastnenými podnikmi. Rozhodnutie o povolení účasti podniku na konsolidácii zostatkov teda priamo prijíma spolková krajina. Spolková krajina taktiež rozhoduje o maximálnej sume, ktorú si môžu vybrať z konsolidácie zostatkov zúčastnené podniky vo forme úverovej linky. Spolková krajina Porýnie-Falcko navyše priamo spravuje bežné operácie konsolidácie zostatkov prostredníctvom Landeshauptkasse, čo je inštitúcia ministerstva financií spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Landeshauptkasse zároveň oficiálne zastupuje spolkovú krajinu pri získavaní finančných prostriedkov na trhu s cieľom preklenúť likvidné medzery v konsolidácii zostatkov.

                  (111)

                  Na základe týchto skutočností sa Komisia domnieva, že štát je schopný priamo kontrolovať činnosti konsolidácie zostatkov, a čo je najhlavnejšie má kontrolu nad tým, ktorý podnik sa môže zúčastniť a aké jednotlivé úverové linky sa poskytnú jednotlivým zúčastneným podnikom. Rozhodnutia o účasti v konsolidácii zostatkov a o rozsahu účasti sú teda pripísateľné štátu.

            6.1.3.   Hospodárska výhoda

                  (112)

                  Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu. (42) Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu. (43)

                  (113)

                  O výhodu ide vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku. Naopak, „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytol podniku za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nemôže považovať za štátnu pomoc“ (44).

                  (114)

                  S cieľom overiť, či podnik profitoval z hospodárskej výhody vyplývajúcej z poskytnutia úveru alebo akejkoľvek inej formy dlhového financovania, Komisia uplatňuje kritérium zásada veriteľa v trhovom hospodárstve. Komisia teda musí posúdiť, či podmienky konsolidácie zostatkov poskytnutého spoločnosti FFHG predstavujú hospodársku výhodu, ktorú by prijímajúci podnik nebol získal za bežných trhových podmienok.

                  (115)

                  Nemecko uviedlo, že zásada veriteľa v trhovom hospodárstve bola v plnej miere dodržaná, keďže konsolidácia zostatkov poskytuje financovanie za trhových podmienok. Pokiaľ ide o účasť spoločnosti FFHG na konsolidácii zostatkov, Nemecko vysvetlilo, že konsolidácia zostatkov funguje takto: Spoločnosť FFHG požiada o finančné prostriedky z poolingu na zabezpečenie svojej likvidity a spolková krajina poskytne tieto finančné prostriedky z konsolidácie zostatkov. Úrokové sadzby účtované spoločnosti FFHG sa zakladajú na sadzbách „call money“ (pohotových peňazí) vyplývajúcich z trhu (45) na úrovni, ktorú má k dispozícii samotná spolková krajina, ako je znázornené na obrázku 4.

                  (116)

                  Ak sú vklady zúčastnených podnikov nedostatočné na pokrytie požiadaviek, spolková krajina doplní konsolidáciu zostatkov tak, že si zoberie úvery vo vlastnom mene. Nemecko ďalej vysvetlilo, že spolková krajina v zásade posúva podmienky, ktoré získa na kapitálovom trhu, účastníkom konsolidácie zostatkov, a účastníkom (podniky spolkovej krajiny, v ktorých spolková krajina vlastní väčšinu akcií) tak umožní refinancovať sa za rovnakých podmienok ako samotná spolková krajina bez akéhokoľvek posúdenia ich úverovej bonity. Financovanie je okrem toho dostupné pre podniky na neobmedzené časové obdobie.

                  (117)

                  Vzhľadom na tento mechanizmus sa spoločnosti FFHG poskytuje výhoda, keď sú podmienky, za ktorých spolková krajina poskytuje úvery z konsolidácie zostatkov, priaznivejšie ako podmienky, ktoré by v inom prípade mala spoločnosť k dispozícii na trhu. Podmienky získania úverov z konsolidácie zostatkov sú rovnaké ako podmienky, ktoré má k dispozícii spolková krajina na vlastné refinancovanie. S prihliadnutím na to, že spolková krajina ako verejný orgán je schopná vziať si úvery s veľmi výhodnými sadzbami (keďže v podstate neexistuje žiadne riziko zlyhania a úverový rating spolkovej krajiny zodpovedá ratingu AAA (46)), Komisia sa domnieva, že sadzba, za ktorú môže spoločnosť FFHG získať úver z konsolidácie zostatkov je priaznivejšia ako sadzba, ktorú by mala v inom prípade k dispozícii. Túto skutočnosť navyše podporujú úverové ratingy spoločnosti FFHG v rokoch 2009 až 2014 poskytnuté Nemeckom a zhrnuté v tabuľke 7, ktorá preukazuje, že úverový rating spoločnosti FFHG sa pohybuje v rozpätí […]. Úvery z konsolidácie zostatkov teda boli k dispozícii za lepších podmienok ako by oprávňovala úverová bonita spoločnosti FFHG. Spoločnosť FFHG navyše nemusela poskytnúť kolaterál za tieto úvery. Umožnením účasti spoločnosti FFHG na konsolidácii zostatkov a poskytnutím úverov v rámci úverovej linky teda spolková krajina poskytla hospodársku výhodu (47).

            6.1.4.   Selektivita

                  (118)

                  Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje opatrenie štátnu pomoc vtedy, keď zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“.

                  (119)

                  Keďže právo zúčastniť sa na konsolidácii zostatkov bolo udelené len spoločnosti FFHG (a ďalším podnikom, v ktorých spolková krajina vlastní väčšinu akcií), opatrenie je selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

            6.1.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

                  (120)

                  Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými si konkurujú pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (48) na to, aby nejaké opatrenie narúšalo hospodársku súťaž, stačí, že príjemca pomoci je v konkurencii s ostatnými podnikmi na trhoch otvorených hospodárskej súťaži.

                  (121)

                  Podľa posúdenia v odôvodnení 102 a nasl. je prevádzkovanie letiska hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž existuje na jednej strane medzi letiskami, ktoré sa snažia prilákať leteckých dopravcov a zodpovedajúcu leteckú prevádzku (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu súťažiť medzi sebou, aby im bolo zverené prevádzkovanie daného letiska. Najmä v súvislosti s nízkonákladovými leteckými spoločnosťami a prevádzkovateľmi charterových letov môžu okrem toho letiská, ktoré sa nachádzajú v rôznych spádových oblastiach, a dokonca aj v rôznych členských štátoch, medzi sebou súťažiť, aby tieto letecké spoločnosti prilákali.

                  (122)

                  Na základe veľkosti letiska Frankfurt Hahn (2,7 až 3,8 milióna cestujúcich počas posudzovaného obdobia, pozri tabuľku 1) a jeho blízkosti k iným letiskám Únie, a najmä k letisku Frankfurt nad Mohanom, letisku Luxemburg, letisku Zweibrücken, letisku Saarbrücken a letisku Kolín-Bonn, (49) možno konštatovať, že financovanie môže narušiť hospodársku súťaž a má vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Z letiska Frankfurt Hahn sa uskutočňujú medzinárodné lety do mnohých medzinárodných destinácií, ktoré sú uvedené v odôvodnení 73. Vzletová a pristávacia dráha na letisku Frankfurt Hahn je dostatočne dlhá (3 800 m) na to, aby ju mohli využívať väčšie lietadlá a umožňuje leteckým spoločnostiam odbavovať lety na stredné, a dokonca dlhé vzdialenosti do medzinárodných destinácií.

                  (123)

                  Letisko Frankfurt Hahn ďalej slúži ako nákladné letisko a ročne vybaví približne 200 000 ton leteckého nákladu a celkovo 500 000 ton nákladu vrátane nákladu prepravovaného cestnou nákladnou dopravou (pozri tabuľku 2). V súvislosti s hospodárskou súťažou v oblasti leteckej nákladnej dopravy Komisia poznamenáva, že nákladná doprava je zvyčajne mobilnejšia ako preprava cestujúcich. (50) Vo všeobecnosti sa spádová oblasť nákladných letísk vymedzuje v okruhu najmenej 200 kilometrov a 2 hodín času cestovania. Z informácií Komisie vyplýva, že odvetvoví aktéri sa vo všeobecnosti domnievajú, že spádová oblasť leteckej nákladnej dopravy môže byť ešte väčšia, keďže cestovanie kamiónom nepresahujúce pol dňa (tzn. do 12 hodín cestovania kamiónom) by pre nákladných dopravcov bolo vo všeobecnosti prijateľné s cieľom využiť letisko na dopravu nákladu (51). Keďže nákladné letiská sú zameniteľnejšie ako letiská pre osobnú dopravu, pretože stačí, aby sa letecký náklad dopravil do určitej oblasti a potom sa dopravoval prostredníctvom cestných a železničných nákladných dopravcov do konečného miesta určenia, Komisia sa domnieva, že existuje väčšie riziko narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi členskými štátmi.

                  (124)

                  Z argumentov uvedených v odôvodneniach 120 až 123 vyplýva, že hospodárskou výhodou poskytnutou spoločnosti FFHG sa posilňuje jej postavenie voči konkurentom na trhu poskytovateľov letiskových služieb v rámci Únie. Na tomto pozadí sa výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG prostredníctvom jej účasti na konsolidácii zostatkov spolkovej krajiny musí považovať za schopnú narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

            6.1.6.   Záver

                  (125)

                  Vzhľadom na odôvodnenia 99 až 124 sa Komisia domnieva, že úverová linka, ktorú spoločnosti FFHG prostredníctvom konsolidácie zostatkov poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

            6.2.   Povaha pomoci 100 % záruky za úvery ISB, ktorú spoločnosti FFHG poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko

                  (126)

                  Za úvery ISB posudzované v oddiele 6.3 sa zaručila spolková krajina Porýnie-Falcko (ručiteľ), ktorá je zároveň hlavným akcionárom spoločnosti FFHG (82,5 %). Každý z piatich úverov ISB bol zabezpečený kolaterálom so zárukou pokrývajúcou 100 % pohľadávok banky. Za poskytovanie záruk spoločnosť FFHG ručiteľovi ročne platí prirážku za záruku vo výške [0,5 % až 1,5 %].

            6.2.1.   Uplatnenie predpisov o štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry

                  (127)

                  Z dôvodov uvedených v odôvodnení 99 a nasl. sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy.

            6.2.2.   Štátne zdroje a pripísateľnosť

                  (128)

                  Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych zdrojov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu.

                  (129)

                  Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (52). Prostriedky miestnych orgánov sa na účely uplatňovania článku 107 zmluvy považujú za štátne prostriedky (53).

                  (130)

                  Akýkoľvek verejný ručiteľ sa spája s možnou stratou štátnych zdrojov. Keďže 100 % štátna záruka bola vydaná priamo spolkovou krajinou Porýnie-Falcko, bola poskytnutá zo štátnych zdrojov a takisto je pripísateľná štátu.

            6.2.3.   Hospodárska výhoda

                  (131)

                  Podľa odseku 3.2 oznámenia o zárukách jednotlivá štátna záruka nie je pomoc, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: „a) Dlžník nemá finančné problémy […], b) Rozsah záruky možno správne stanoviť, keď sa poskytuje. […] c) Záruka nekryje viac ako 80 % nesplatenej pôžičky alebo iného finančného záväzku […], d) Za záruku sa platí trhovo orientovaná cena […]“.

                  (132)

                  V tejto veci spolková krajina Porýnie-Falcko poskytla 100 % záruku, aby sa zabezpečili kolaterálom úvery poskytnuté bankou ISB v prospech spoločnosti FFHG. Záruka teda presahuje 80 % nesplateného úveru.

                  (133)

                  Nemecko uviedlo, že napriek zabezpečeniu úverov kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky spoločnosť FFHG platí trhovú cenu za záruku, a preto nezískala žiadnu výhodu. Na podporu tohto tvrdenia Nemecko poskytlo posúdenie vypracované Deutsche Bank. Ako sa uvádza v odôvodnení 153, Deutsche Bank pridelila spoločnosti FFHG ratingové hodnotenie [<BBB+]. Toto posúdenie potvrdili ďalšie dve banky a ratingové hodnotenie podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's (pozri odôvodnenia 157 a 158). Deutsche Bank však odhadla, že riziková marža uplatniteľná na päťročný úver by sa pohybovala v rozmedzí [1,30 % až 2,05 %] ročne. Ako bolo vysvetlené v oddiele 6.3.2, riziková marža uplatniteľná na úver zabezpečený kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky by sa pohybovala v rozmedzí [0,25 % až 0,7 %] ročne. Podľa Nemecka, rozdiel medzi maržami v týchto dvoch situáciách poskytuje orientačné informácie o cene 100 % štátnej záruky. Podľa odhadov Deutsche Bank sa tento rozdiel pohybuje v rozpätí [0,6 % až 1,8 %] ročne (54).

                  (134)

                  Podľa odseku 4.2 druhého pododseku oznámenia o zárukách sa výhoda môže vypočítať ako rozdiel medzi špecifickou trhovou úrokovou sadzbou, ktorú by spoločnosť FFHG znášala bez záruky, a úrokovou sadzbou, ktorú získala prostredníctvom štátnej záruky po zohľadnení všetkých zaplatených prirážok.

                  (135)

                  Podľa oznámenia o referenčných sadzbách by sa na spoločnosť v ratingovej kategórii so slabým zabezpečením kolaterálom (B) a s bežným zabezpečením kolaterálom (55) uplatňovala riziková marža 4 % ročne. Rozdiel medzi uplatniteľnou rizikovou maržou podľa oznámenia o referenčných sadzbách a rizikovou maržou účtovanou za úvery ISB spolu s mierou záruky, ktorú skutočne účtovala spolková krajina, poskytuje orientačné informácie o výhode, ktorú získala spoločnosť FFHG v dôsledku 100 % štátnej záruky. Tento rozdiel sa rovná v prípade úveru č. 2 [1,5 % až 3,5 %] ročne (56) a v prípade úveru č. 5 [1,5 % až 3,5 %] ročne (57), a v prípade úverov č. 1, č. 3 a č. 4 [1,5 % až 3,5 %] ročne (58). Spoločnosť FFHG navyše nezaplatila žiadny bankový poplatok (ktorý sa typicky pohybuje v rozmedzí [5 až 30] bázických bodov (59)). Je zrejmé, že za bežných trhových podmienok by spoločnosť FFHG musela zaplatiť takúto prirážku za záruku (t. j. [0,5 % až 1,5 %] ročne) s cieľom získať záruku za svoje úvery od tretej strany. Záruka teda jednoznačne zahŕňa výhodu.

                  (136)

                  Keďže záruka vydaná spolkovou krajinou pokrýva 100 % nesplateného úveru a spoločnosť FFHG platí prirážku pod trhovou cenou, získala hospodársku výhodu, ktorú by inak nemala na trhu k dispozícii. Suma tejto výhody sa rovná rozdielu medzi uplatniteľnou rizikovou maržou podľa oznámenia o referenčných sadzbách a rizikovou maržou účtovanou za úvery ISB spolu s mierou záruky, ktorú skutočne účtovala spolková krajina, a bankovým poplatkom.

            6.2.4.   Selektivita

                  (137)

                  Keďže 100 % štátna záruka bola poskytnutá len spoločnosti FFHG, opatrenie sa musí kvalifikovať ako opatrenie selektívnej povahy.

            6.2.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

                  (138)

                  Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 120 a nasl. sa Komisia domnieva, že akákoľvek selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

            6.2.6.   Záver

                  (139)

                  Vzhľadom na údaje v odôvodneniach 127 až 138 sa Komisia domnieva, že štátna záruka, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko na zaistenie 100 % splatných úverov ISB, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

            6.3.   Povaha pomoci úverov, ktoré spoločnosti FFHG poskytla ISB

      6.3.1.   Uplatnenie predpisov o štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry

                  (140)

                  Z dôvodov uvedených v odôvodnení 99 a nasl. sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy.

            6.3.2.   Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

                  (141)

                  ISB je v 100 % vlastníctve spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Z tohto dôvodu predstavuje verejný podnik v zmysle článku 2 písm. b) smernice 2006/111/ES a úvery, ktoré poskytuje, sa môžu považovať za financované zo štátnych zdrojov.

                  (142)

                  Je zrejmé, že spolková krajina mala ďalekosiahlu kontrolu nad prevádzkou ISB, v dôsledku čoho sú úvery poskytnuté bankou pripísateľné štátu. ISB je rozvojová banka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a zohráva zásadnú úlohu v oblasti politiky regionálneho rozvoja. Podľa §3 ods. 1 stanov banky je úlohou ISB podporovať spolkovú krajinu v rámci jej finančnej, hospodárskej, regionálnej, dopravnej, environmentálnej politiky a politiky zamestnanosti. V tejto veci sa úvermi ISB refinancovali predchádzajúce úvery poskytnuté spoločnosti FFHG na financovanie infraštruktúrnych opatrení na letisku.

                  (143)

                  Navyše okrem dvoch zástupcov v Remeselnej komore, ako aj v Priemyselnej a obchodnej komore správna rada ISB („Verwaltungsrat“) pozostáva z piatich zástupcov verejných orgánov (vrátane dvoch štátnych tajomníkov ministerstva financií spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a ministerstva hospodárstva, dopravy, poľnohospodárstva a vinárstva spolkovej krajiny Porýnie-Falcko), čím sa zabezpečuje dohľad štátu nad činnosťami ISB. Aj poradný orgán banky („Beirat“) pozostáva zo zástupcov verejných orgánov.

                  (144)

                  Úvery ISB boli navyše zabezpečené 100 % štátnou zárukou, ktorú poskytla spolková krajina (pozri oddiel 6.2).

                  (145)

                  Na základe týchto skutočností sa Komisia domnieva, že štát bol schopný kontrolovať činnosti ISB a nemožno predpokladať, že nebol zapojený do dôležitého rozhodovania o financovaní letiskovej infraštruktúry. Komisia preto zastáva názor, že rozhodnutie o refinancovaní predchádzajúcich úverov spoločnosti FFHG prostredníctvom úverov ISB je pripísateľné verejným orgánom.

            6.3.3.   Hospodárska výhoda

                  (146)

                  S cieľom overiť, či podnik profitoval z hospodárskej výhody vyplývajúcej z poskytnutia úveru, Komisia uplatňuje kritérium „zásada veriteľa v trhovom hospodárstve“. Podľa tejto zásady by sa dlhový kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo dá k dispozícii spoločnosti za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, nemal označovať za štátnu pomoc (60).

                  (147)

                  Zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve sa stanovuje, čo by urobila súkromná spoločnosť porovnateľnej veľkosti v podobnej situácii. Jej cieľom je identifikovať a oddeliť finančné opatrenia prijaté štátom, ktoré by neprijal súkromný investor od tých, ktoré sú finančne opodstatnené, a teda by ich súkromný investor prijal, s cieľom stanoviť, či existuje hospodárska výhoda.

                  (148)

                  V súlade so svojou rozhodovacou praxou (61) a s cieľom zistiť, či posudzované finančné prostriedky boli udelené za zvýhodnených podmienok, môže Komisia, pokiaľ neexistujú iné orientačné hodnoty, porovnať úrokovú sadzbu predmetného úveru so sadzbou stanovenou v oznámení o referenčných sadzbách.

                  (149)

                  Oznámením o referenčných sadzbách sa zavádza metóda na stanovenie referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Keďže však referenčné sadzby z oznámenia o referenčných sadzbách fungujú ako orientačné hodnoty, ak má Komisia iné ukazovatele v konkrétnom prípade úrokovej sadzby, ktorú mohol dlžník získať na trhu, svoje posúdenie môže založiť na týchto ukazovateľoch.

                  (150)

                  V tejto veci musí Komisia posúdiť, či podmienky úverov ISB (zhrnuté v tabuľke 5), ktoré sú zabezpečené kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky predstavujú akúkoľvek dodatočnú hospodársku výhodu pre spoločnosť FFHG, ktorú by prijímajúci podnik nebol získal za bežných trhových podmienok. Zlučiteľnosť podmienok 100 % štátnej záruky, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko, s trhom bola posúdená v oddiele 6.2.

                  (151)

                  Nemecko uviedlo, že úvery ISB boli uzatvorené za trhových podmienok, ktoré boli porovnateľné podmienkam úverov, ktoré sa nimi refinancovali (pozri odôvodnenie 52 a nasl.). V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že podmienky úverov ISB boli porovnateľné s podmienkami úverov, ktoré poskytla Nassauische Sparkasse v roku 2005, a ktoré boli zabezpečené kolaterálom podobne ako úvery ISB. Podľa tvrdení Nemecka, keďže splatný úrok z úverov ISB bol na rovnakej úrovni ako úrok z úverov, ktoré sa refinancovali úvermi ISB, nemôže ísť o žiadnu výhodu v prospech spoločnosti FFHG.

                  (152)

                  Nemecko vysvetlilo, že v roku 2009 pri príprave nového financovania spoločnosť FFHG poverila Deutsche Bank, aby jej poskytla orientačné údaje o rizikovej marži na refinancovanie jej existujúcich úverov so zohľadnením 100 % záruky poskytnutej spolkovou krajinou Porýnie-Falcko.

                  (153)

                  V súlade s metodikou, ktorá je základom oznámenia o referenčných sadzbách, Komisia zastáva názor, že úrokové sadzby úverov možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami, keď sa úvery oceňujú pri sadzbe rovnajúcej sa referenčnej sadzbe alebo vyššej ako referenčná sadzba, ktorá je definovaná týmto vzorcom:
                  Referenčná sadzba = základná sadzba + riziková marža + poplatok

                  (154)

                  Základná sadzba predstavuje náklady bánk na poskytovanie likvidity (náklady na financovanie). V prípade financovania s pevne stanovenou úrokovou sadzbou (teda ak je úroková sadzba úveru fixná počas celého trvania úveru), je vhodné stanoviť základnú sadzbu na základe swapových sadzieb (62), ktorých splatnosť a mena zodpovedajú splatnosti a mene dlhu. Riziková marža je kompenzáciou pre veriteľa za riziká spojené so špecifickým dlhovým financovaním, najmä za úverové riziko. Riziková marža môže byť odvodená z vhodnej vzorky rozpätí CDS (63), ktoré sa týkajú referenčných subjektov s podobným ratingovým hodnotením. Nakoniec sa zdá vhodné pridať 10 – 20 bázických bodov ako aproximáciu bankových poplatkov, ktoré musia spoločnosti zvyčajne zaplatiť (64).

            Vhodnosť rizikových marží v závislosti od ratingového hodnotenia

                  (155)

                  S cieľom určiť, či bola k základnej sadzbe pripočítaná vhodná riziková prirážka, je nutné stanoviť ratingové hodnotenie podniku. Spoločnosť FFHG nie je hodnotená ratingovými agentúrami. Nemecko však uviedlo, že v rámci orientačných údajov o rizikovej marži Deutsche Bank takisto posúdilo úverovú bonitu spoločnosti FFHG. Na základe analýzy finančných správ z rokov 2006 až 2008, ktorú vykonala Deutsche Bank, sa spoločnosť FFHG zaraďuje do ratingovej kategórie [<BBB+]. Neuvádza sa však presné ratingové hodnotenie spoločnosti.

                  (156)

                  Komisia poznamenáva, že do ratingovej kategórie [<BBB+] patria všetky ratingové hodnotenia pod [BBB+]. Znamená to, že ratingové hodnotenie [<BBB+] pre spoločnosť FFHG podľa Deutsche Bank by sa mohlo vykladať ako akékoľvek ratingové hodnotenie pod [BBB+] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's.

                  (157)

                  Okrem analýzy Deutsche Bank Nemecko poskytlo aj ratingové orientačné údaje pre spoločnosť FFHG, ktoré vypracovali ďalšie dve banky. Komisia poznamenáva, že tieto banky takisto zaradili spoločnosť FFHG do ratingovej kategórie [<BBB+]. V roku 2010 Volksbank pridelila spoločnosti FFHG ratingové hodnotenie […] podľa svojej vnútornej ratingovej stupnice (ktorá zodpovedá ratingovému hodnoteniu [B až BB] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's). V roku 2011 Kreissparkasse Birkenfeld pridelila spoločnosti FFHG ratingové hodnotenie […] podľa svojej ratingovej stupnice (ktorá zodpovedá ratingovému hodnoteniu [B- až BB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's).

                  (158)

                  Nemecko napokon predložilo ratingové hodnotenia spoločnosti FFHG zostavené podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's založeného na údajoch dostupných v čase poskytnutia úverov ISB (pozri tabuľku 8). Týmito ratingovými hodnoteniami sa potvrdzuje ratingové hodnotenie [<BBB+] pridelené bankou Deutsche Bank, pričom sa pohybujú od [B2] na ratingovej stupnici agentúry Moody's (čo je [B] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's) do [Baa3] na ratingovej stupnici agentúry Moody's (čo je [BBB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's).

                  (159)

                  S prihliadnutím na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 153 až 158 sa Komisia domnieva, že ratingové hodnotenie spoločnosti FFHG zodpovedá prinajlepšom hodnoteniu [BBB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's.

                  (160)

                  S cieľom určiť, či okrem akejkoľvek možnej výhody poskytnutej prostredníctvom 100 % štátnej záruky (pozri oddiel 6.2) spoločnosť FFHG získala akúkoľvek výhodu prostredníctvom úverov ISB, musí sa zohľadniť ratingové hodnotenie emitenta 100 % štátnej záruky (t. j. ratingové hodnotenie spolkovej krajiny Porýnie-Falcko), pretože inak by sa výhoda vyplývajúca zo štátnej záruky zohľadnila dvakrát. Ako bolo uvedené v odôvodnení 117, spolková krajina Porýnie-Falcko má ratingové hodnotenie AAA.

                  (161)

                  Vzhľadom na to, že úvery ISB boli úvery poskytnuté na pozadí štátnej záruky, Komisia považuje za vhodné určiť rizikovú maržu na základe päťročných dlhopisov v EUR vydaných nemeckými spolkovými krajinami (vo výške [5 až 25] bázických bodov). Komisia ďalej konštatuje, že Deutsche Bank vo svojej analýze pripočítala rizikovú prirážku vo výške [5 až 25] bázických bodov, pretože úvery neposkytla priamo spolková krajina, ale boli len zabezpečené kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky, ako aj ďalšiu prirážku vo výške [5 až 25] bázických bodov za obmedzené možnosti obchodovania s dlhom. Komisia sa domnieva, že ide o opodstatnené predpoklady, a že vyplývajúca riziková marža v rozmedzí [20 bázických bodov až 70] bázických bodov je vhodná vzhľadom na úverovú bonitu emitenta záruky.

            Zlučiteľnosť s trhom – úvery ISB č. 2 a č. 5

                  (162)

                  Pokiaľ ide o úvery ISB č. 2 a č. 5, ktoré majú premenlivé sadzby, skutočná úroková sadzba sa rovná sadzbe EURIBOR plus riziková marža vo výške [0,35 % – 0,55 %] ročne pre č. 2 a [0,25 % – 0,45 %] ročne pre č. 5. Riziková marža pre úver ISB č. 2 spadala do rozpätia, ktoré určila Deutsche Bank, zatiaľ čo riziková marža pre úver č. 5 bola o 4 bázické body nižšia ako riziková prirážka, ktorú určila Deutsche Bank. Za tieto dva úvery ISB neboli účtované žiadne bankové poplatky. Komisia sa preto domnieva, že sadzba účtovaná za poskytovanie týchto dvoch úverov prináša (hoci len malý) prvok výhody (úroková sadzba zaplatená za úver č. 2 sa podľa všetkého pohybuje v rozmedzí [10 – 30] bázických bodov pod referenčnou sadzbou a za úver č. 5 v rozmedzí [5 – 25] bázických bodov).

            Zlučiteľnosť s trhom – úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4

                  (163)

                  Komisia poznamenáva, že úroková sadzba za úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4 je pevne stanovená. Všetky tri úvery sú úvery s postupným splácaním a pri stanovení relevantnej lehoty splatnosti uvedených úverov treba brať do úvahy splácanie úverov.

                  (164)

                  Komisia na tento účel vypočítala váženú priemernú splatnosť (WAL) úverov, ktorá udáva priemerný počet rokov na dlžobu jedného eura. Vážená priemerná splatnosť úveru č. 1 bola vypočítaná na 3,92 roka, vážená priemerná splatnosť úveru č. 3 na 1,17 roka a vážená priemerná splatnosť úveru č. 4 na 3,29 roka.

                  (165)

                  Keďže vážená priemerná splatnosť úveru č. 1 predstavuje 3,92 roka, Komisia použila na určenie základnej úrokovej sadzby tohto úveru ako orientačnú hodnotu eurovú swapovú sadzbu pri splatnosti štyroch rokov (65). Pre úver č. 3 sa eurová swapová sadzba pri jednoročnej splatnosti (66) použije ako najbližšia aproximácia jeho váženej priemernej splatnosti v trvaní 1,17 roka. Pre úver č. 4 sa eurová swapová sadzba pri trojročnej splatnosti (67) použije ako aproximácia jeho váženej priemernej splatnosti v trvaní 3,29 roka. Príslušné swapové sadzby pochádzajú od agentúry Bloomberg a týkajú sa dňa, keď bol úver vyplatený. (68) Hodnoty príslušných swapových sadzieb: [2 % – 3 %] pre úver č. 1, [1 % – 1,5 %] pre úver č. 3 a [1,5 % – 2,5 %] pre úver č. 4 (69).

                  (166)

                  Tento prístup vedie k referenčnej sadzbe pre úver č. 1 (so 100 % štátnou zárukou) vo výške [2,5 % – 4,5 %] (70), pre úver č. 3 (so 100 % štátnou zárukou) vo výške [1,5 % – 3 %] (71) a pre úver č. 4 (so 100 % štátnou zárukou) vo výške [2 % – 3,5 %] (72).

                  (167)

                  Úvery č. 1, č. 3 a č. 4 boli poskytnuté za sadzby, ktoré sú oveľa vyššie ako tieto vypočítané referenčné sadzby (úver č. 1 za [> 3 %;< 4,5 %], úver č. 3 za [> 3 %;< 4,5 %] a úver č. 4 za [> 3 %;< 4,5 %]) a Komisia sa domnieva, že táto skutočnosť naznačuje, že úvery boli skutočne v súlade s trhovými podmienkami, a teda vylučuje existenciu výhody.

            6.3.4.   Selektivita

                  (168)

                  Keďže úvery ISB č. 2 a č. 5 boli poskytnuté za preferenčných podmienok len spoločnosti FFHG, tieto opatrenia sa musia kvalifikovať ako opatrenia selektívnej povahy.

            6.3.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

                  (169)

                  Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 120 a nasl. sa Komisia domnieva, že akákoľvek selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

            6.3.6.   Záver

                  (170)

                  Vzhľadom na odôvodnenia 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4 boli poskytnuté za sadzby, ktoré možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami, a teda sa vylučuje existencia výhody. Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia zastáva názor, že tieto úvery ISB nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

                  (171)

                  Vzhľadom na odôvodnenia 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 2 a č. 5 boli poskytnuté za nižšiu sadzbu ako referenčná sadzba. Keďže boli splnené ostatné kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia zastáva názor, že tieto úvery ISB predstavujú štátnu pomoc (hoci len v malej výške).

            6.4.   Zákonnosť pomoci

                  (172)

                  Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť všetky zámery poskytnúť alebo zmeniť pomoc a nemôžu vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa v oznamovacom postupe nerozhodlo s konečnou platnosťou.

                  (173)

                  Keďže finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov za zvýhodnených podmienok, úvery ISB č. 2 a č. 5 a 100 % štátna záruka už boli poskytnuté spoločnosti FFHG, Komisia sa domnieva, že Nemecko nedodržalo požiadavky článku 108 ods. 3 zmluvy. (73)

            6.5.   Zlučiteľnosť

      6.5.1.   Uplatniteľnosť usmernení o záchrane a reštrukturalizácii

                  (174)

                  Spoločnosť Lufthansa sa domnieva, že Komisia by mala uplatniť usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii pri posudzovaní predmetných opatrení štátnej pomoci.

                  (175)

                  Usmernenia o leteckej doprave obsahujú konkrétne a podrobné pravidlá o verejnom financovaní letísk vrátane prevádzkovej pomoci. Ako sa uvádza v bode 117 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, menšie letiská môžu mať ťažkosti pri zabezpečovaní financovania svojej prevádzky bez verejnej podpory v dôsledku fixných nákladov (likvidná medzera).

                  (176)

                  Aj keby sa napriek tomu mali uplatniť usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii vo veci pomoci letisku, v tejto veci nie sú uplatniteľné, pretože spoločnosť FFHG nebola podnik v ťažkostiach.

                  (177)

                  Podľa usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2014 (74) Komisia vykonáva preskúmanie opatrení pomoci na základe usmernení, ktoré sa uplatňovali v čase poskytnutia pomoci. Keďže v tejto veci bola pomoc poskytnutá v rokoch 2009 až 2011 (t. j. s veľkým časovým odstupom pred zverejnením usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2014 v úradnom vestníku), Komisia preskúma, či by sa spoločnosť FFHG mohla považovať za podnik v ťažkostiach na základe usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 (čo sú usmernenia platné v čase poskytnutia pomoci).

                  (178)

                  Podľa bodu 10 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 sa podnik považuje za nachádzajúci sa v ťažkostiach, keď sa v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným viac ako polovica jej základného imania prekryla stratou a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá stratou počas predchádzajúcich 12 mesiacov, alebo keď podnik spĺňa kritériá v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, aby bol predmetom kolektívneho konkurzného konania.

                  (179)

                  V tejto veci nebola v čase poskytnutia pomoci splnená ani jedna z týchto dvoch podmienok. Základné imanie spoločnosti FFHG, ktorá je spoločnosť s ručením obmedzeným, sa v rokoch 2007 až 2010 stabilne udržiava na 50 miliónoch EUR, pričom v roku 2011 bol zaznamenaný mierny pokles z 50 miliónov EUR na 44 miliónov EUR a v roku 2012 na 38 miliónov EUR. Spoločnosť FFHG nesplnila ani kritérium, aby podľa svojich vnútroštátnych právnych predpisov bola predmetom kolektívneho konkurzného konania.

                  (180)

                  Finančné výsledky zhrnuté v tabuľke 4 nenaznačujú, že spoločnosť FFHG by sa mala považovať za podnik v ťažkostiach. V tejto súvislosti sa podľa bodu 11 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 podnik môže považovať za podnik v ťažkostiach, aj keď nie sú splnené podmienky uvedené v bode 10, predovšetkým v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi podniku v ťažkostiach, ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky atď. V tejto veci však vyplýva z finančných výsledkov spoločnosti FFHG, že napriek poklesu počtu cestujúcich v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy sa spoločnosť posúvala smerom k ziskovosti.

                  (181)

                  Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodnení 175 a nasl. sa Komisia domnieva, že spoločnosť FFHG sa nemôže považovať za podnik v ťažkostiach v čase poskytnutia pomoci, a že usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 tak nie sú uplatniteľné.

            6.5.2.   Uplatniteľnosť usmernení v oblasti letectva z roku 2014 a 2005

                  (182)

                  V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovuje niekoľko výnimiek zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 zmluvy, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posúdiť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v ktorom sa stanovuje, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno ju teda považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom.

                  (183)

                  V tejto súvislosti tvoria usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 rámec na posúdenie toho, či možno pomoc pre letiská podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy vyhlásiť za zlučiteľnú.

                  (184)

                  Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že „oznámenie Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci“ (75) sa vzťahuje na neoprávnenú investičnú pomoc letiskám. V tejto súvislosti platí, že ak bola neoprávnená investičná pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, Komisia uplatní pravidlá zlučiteľnosti účinné v čase poskytnutia neoprávnenej investičnej pomoci. Preto Komisia v prípade neoprávnenej investičnej pomoci poskytnutej letiskám pred 4. aprílom 2014 uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005. (76)

                  (185)

                  V súlade s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2014 sa Komisia domnieva, že „oznámenie Komisie o určení pravidiel, ktoré sa uplatňujú pri posudzovaní neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci“ by sa nemali vzťahovať na nerozhodnuté prípady nezákonnej prevádzkovej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014. Komisia však uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci (nerozhodnuté oznámenia a neoprávnená neoznámená pomoc) letiskám, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia. (77)

                  (186)

                  Komisia už v odôvodnení 173 dospela k záveru, že skúmané opatrenia predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014.

            6.5.3.   Rozlišovanie medzi investičnou a prevádzkovou pomocou

                  (187)

                  So zreteľom na ustanovenia usmernení v oblasti letectva z roku 2014 uvedené v odôvodneniach 184 a 185 Komisia musí určiť, či predmetné opatrenie predstavuje neoprávnenú investičnú alebo prevádzkovú pomoc.

                  (188)

                  Podľa bodu 25 písm. r) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 je investičná pomoc vymedzená ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Ďalej podľa bodu 25 písm. r) usmernení sa investičná pomoc môže týkať počiatočnej platby (t. j. na pokrytie počiatočných investičných nákladov) a podpory vo forme pravidelných splátok (na pokrytie kapitálových nákladov v súvislosti s ročnými odpismi a nákladmi na financovanie).

                  (189)

                  Prevádzková pomoc naopak znamená pokrytie všetkých alebo niektorých prevádzkových nákladov letiska vymedzených ako „náklady letiska na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov, ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu, ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (78).

                  (190)

                  Vo svetle týchto definícií sa Komisia domnieva, že 100 % štátna záruka za úvery ISB poskytnuté za zvýhodnených podmienok a úvery ISB č. 2 a č. 5 predstavujú investičnú pomoc v prospech spoločnosti FFHG. Všetky tieto finančné prostriedky súviseli s refinancovaním úverov, ktorými sa financoval konkrétny projekt na investovanie do infraštruktúry (pozri tabuľku 9). Výška úverov ISB sa navyše rovná alebo je nižšia ako príslušné vykonané investície.

                     Tabuľka 9

                     Porovnávací prehľad výšky úverov ISB a ich účelu
                      (79)

                              Úver ISB č.

                              Výška úveru v miliónoch EUR

                              Účel úveru

                              1

                              18,4

                              […] investície do infraštruktúry vo výške […]

                              2

                              20,0

                              […] investície do infraštruktúry vo výške […]

                              3

                              2,5

                              […] investície do infraštruktúry vo výške […]

                              4

                              25,9

                              […] investície do infraštruktúry vo výške […]

                              5

                              6,8

                              […] investície do infraštruktúry vo výške […]

                  (191)

                  Komisia preto zastáva názor, že 100 % štátna záruka za úvery ISB a úvery ISB č. 2 a č. 5 predstavujú neoprávnenú investičnú pomoc, ktorá bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014, pričom jej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

                  (192)

                  V súvislosti s finančnými prostriedkami, ktoré boli poskytnuté za zvýhodnených podmienok prostredníctvom konsolidácie zostatkov, sa Nemecko domnieva, že tieto finančné prostriedky boli súčasne použité na financovanie investícií do infraštruktúry v rokoch 2009 až 2012.

                  (193)

                  Na letisku Frankfurt Hahn boli v rokoch 2009 až 2012 vykonané investície vo výške 46 miliónov EUR (pozri tabuľku 3). Výška týchto investícií sa približne rovná finančným prostriedkom čerpaným z konsolidácie zostatkov počas toho istého obdobia. V období rokov 2009 až 2012 boli navyše prevádzkové výsledky (80) (vrátane mimoriadnych príjmov, t. j. iné príjmy ako príjmy letiska z leteckých a neleteckých činností a príjmy z predaja pozemkov alebo majetku) kladné (pozri tabuľku 4). Z uvedeného vyplýva, že letisko bolo schopné pokryť svoje bežné prevádzkové náklady a finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov boli použité na financovanie investícií do letiskovej infraštruktúry. Finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov preto predstavujú neoprávnenú investičnú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, ktorej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005. V tejto súvislosti sa zároveň uplatňujú skutočnosti stanovené v oddiele 6.5.3. Keďže výška čerpaných finančných prostriedkov je nižšia ako celkové investície, pomoc možno považovať za primeranú a potrebnú.

                  (194)

                  Treba však poznamenať, že finančné prostriedky čerpané z konsolidácie zostatkov neboli vyhradené na konkrétny účel. Prevádzkové výsledky (vrátane mimoriadnych príjmov, t. j. iné príjmy ako príjmy letiska z leteckých a neleteckých činností a príjmy z predaja pozemkov alebo majetku) boli navyše v posudzovanom období záporné (pozri tabuľku 4). To môže naznačovať, že príjmy bežnej letiskovej činnosti neboli dostatočné na pokrytie jeho prevádzkových nákladov. Nemecko navyše nepreukázalo mechanizmus, ktorým sa zabezpečovalo, aby sa finančné prostriedky konsolidácie zostatkov nepoužívali na financovanie bežnej prevádzky letiska.

                  (195)

                  Vzhľadom na tieto skutočnosti nemožno vylúčiť, že finančné prostriedky konsolidácie zostatkov boli použité na zabránenie nedostatku likvidity v spoločnosti FFHG, ktorý by mohol prinútiť prevádzkovateľa letiska, aby znížil investície, alebo by mohol spôsobiť, že sa podnik dostane do ťažkostí. Finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov by sa mohli považovať za neoprávnenú prevádzkovú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, ktorej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Toto posúdenie sa vykonáva v nasledujúcom oddiele 6.5.4.

            6.5.4.   Zlučiteľnosť investičnej pomoci podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005

                  (196)

                  Podľa bodu 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005 musí Komisia preskúmať, či sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

                              a)

                              výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.);

                              b)

                              infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu;

                              c)

                              infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy využitia, najmä pokiaľ ide o využitie existujúcej infraštruktúry;

                              d)

                              prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnakým a nediskriminačným spôsobom a

                              e)

                              pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmu Únie.

                  (197)

                  Podobne ako akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, aj štátna pomoc letiskám musí okrem toho mať stimulačný účinok, musí byť nevyhnutná a primeraná sledovanému legitímnemu cieľu, aby bola zlučiteľná s vnútorným trhom.

                  (198)

                  Nemecko uviedlo, že investičná pomoc v prospech spoločnosti FFHG je v súlade so všetkými kritériami zlučiteľnosti uvedenými v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005.

            a)   Pomoc prispieva k dosiahnutiu jasne vymedzeného cieľa spoločného záujmu

                  (199)

                  Cieľom investičnej pomoci v prospech spoločnosti FFHG bolo financovať ďalšie prebudovanie bývalej vojenskej základne USA na civilné letisko a podstatne rozvinúť infraštruktúru letiska. Tieto opatrenia významnou mierou prispeli k regionálnemu rozvoju a prepojenosti regiónu Hunsrück a k vytvoreniu nových pracovných miest v oblasti, ktorej hospodárstvo postihlo zatvorenie vojenskej základne USA, ako aj k zníženiu preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom.

                  (200)

                  Ako zdôraznilo Nemecko, región Hunsrück je obklopený množstvom oblastí (napr. Landkreis Birkenfeld), ktoré boli označené za regióny, ktoré potrebujú podporu v rámci úlohy „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. Počas posudzovaného obdobia bola oblasť Landkreis Birkenfeld aspoň sčasti považovaná za región s hrubým domácim produktom (HDP) pod priemerom Únie (81).

                  (201)

                  Komisia sa domnieva, že rozvoj letiska Frankfurt Hahn zároveň významne prispel k vytvoreniu nových pracovných miest v regióne Hunsrück. Nemecko preukázalo, že s prihliadnutím na všetky časti letiskových činností letisko Frankfurt Hahn vytvorilo v roku 2012 v regióne Hunsrück 3 063 pracovných miest, z ktorých 74 % tvorili miesta na plný pracovný úväzok a 90 % týchto zamestnancov zároveň býva v tomto regióne.

                  (202)

                  Rozvoj letiska Frankfurt Hahn má takisto kladné nepriame, indukované a katalyzačné vplyvy na tvorbu pracovných miest v regióne, ako aj na regionálny rozvoj vo všeobecnosti prostredníctvom zvyšovania počtu hospodárskych činností a činností cestovného ruchu. Podľa údajov, ktoré poskytlo Nemecko, letisko Frankfurt Hahn významne prispieva k rozvoju prichádzajúceho cestovného ruchu (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchádzajúceho cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Nemecko poukázalo na to, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich sa zdrží najmenej jednu noc v regióne a v roku 2005 prenocovalo 5,7 milióna cestujúcich. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt Hahn prenocuje aspoň jednu noc a viac ako 80 % z nich sa dokonca zdrží dva až desať dní, vytvárajú ročne celkový obrat vo výške približne 133,7 milióna EUR. Prichádzajúci cestovný ruch navyše vytvoril v Porýní-Falcku asi 11 000 pracovných miest.

                  (203)

                  Predmetné investície, ktoré boli predmetom pomoci, takisto pomohli zlepšiť prístupnosť oblasti. Duplicita neziskových letísk (ani vytváranie ďalšej nevyužívanej kapacity) však neprispieva k cieľu spoločného záujmu. V tejto veci Komisia zastáva názor, že investičná pomoc nevedie k takej duplicite, ktorá by znížila strednodobé vyhliadky na využívanie existujúcej infraštruktúry na iných susediacich letiskách. V okruhu 100 kilometrov alebo 60 minút cesty od letiska Frankfurt Hahn nie sú žiadne iné letiská. Najbližšie k letisku Frankfurt Hahn sa nachádza letisko Frankfurt nad Mohanom, ktoré je vzdialené 115 kilometrov alebo 1 hodinu 15 minút cesty autom, a letisko Luxemburg, ktoré je vzdialené 1 hodinu 30 minút cesty (111 kilometrov).

                  (204)

                  Letisko Frankfurt nad Mohanom je medzinárodný letecký uzol a prevažne na ňom pôsobia leteckí sieťoví dopravcovia, ktorí ponúkajú prípojné lety, zatiaľ čo letisko Frankfurt Hahn odbavuje nízkonákladové priame lety. Doprava na letisku Frankfurt nad Mohanom sa od roku 2000 nepretržite zvyšovala z 49,4 milióna cestujúcich v roku 2000 na približne 58 miliónov v roku 2012. Počas tohto obdobia bol však rast poznačený problémami s preťažením a kapacitnými obmedzeniami. Nemecko poukázalo na to, že kapacitné limity na letisku Frankfurt nad Mohanom boli neustále prekračované. Podľa Nemecka, najmä vzhľadom na licenciu na 24-hodinovú prevádzku letisko Frankfurt Hahn zohrávalo významnú úlohu pri zabezpečovaní dodatočnej kapacity s cieľom znížiť preťaženie na letisku Frankfurt nad Mohanom. Až do roku 2009 bola spoločnosť Fraport väčšinovým akcionárom spoločnosti FFHG, ktorá je prevádzkovateľom letiska Frankfurt Hahn (2,7 milióna cestujúcich v roku 2013, zhruba 4 milióny cestujúcich v roku 2007, ktorý bol najrušnejší) a prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom (58 miliónov cestujúcich a 2,1 milióna nákladnej dopravy), pričom spoločnosť ako taká rozvíjala stratégiu diverzifikácie.

                  (205)

                  Letisko Luxemburg, ktoré je k letisku Frankfurt Hahn síce najbližšie, no aj tak je potrebné prekonať 111 kilometrov alebo 1 hodinu 30 minút cesty autom, zaznamenalo v roku 2008 1,7 milióna cestujúcich a v roku 2013 dosiahlo rýchly rast na 2,2 milióna. Napriek tomu, že letisko Luxemburg je z hľadiska toku cestujúcich o niečo menšie ako letisko Frankfurt Hahn, jeho činnosť v oblasti nákladnej dopravy je podstatne väčšia a v roku 2013 predstavovala 674 000 ton. Ponúka rôzne pravidelné lety do hlavných európskych miest a charterové lety do rekreačných destinácií. Táto ponuka destinácií do značnej miery plní potreby zamestnancov finančných a medzinárodných inštitúcií sídliacich v Luxemburgu.

                  (206)

                  Letisko Saarbrücken je od letiska Frankfurt Hahn vzdialené 128 kilometrov, čo zodpovedá 2 hodinám cesty autom. Na letisku Frankfurt Hahn navyše pôsobia najmä nízkonákladoví dopravcovia (Ryanair) a pomerne dôležitý prvok jeho obchodného modelu predstavuje nákladná doprava, kým letisko Saarbrücken ponúka hlavne pravidelné lety do vnútroštátnych destinácií a má len obmedzenú leteckú nákladnú dopravu.

                  (207)

                  Nemecko v súvislosti s letiskom Zweibrücken zdôraznilo, že vzdialenosť 127 km od letiska Frankfurt Hahn sa premieta do cesty autom v dĺžke 1 hodina 27 minút alebo cesty vlakom v dĺžke 4 hodiny. Nemecko ďalej uviedlo, že z toku cestujúcich a prepravy nákladu v rokoch 2005 až 2012 nemožno vyčítať žiadny substitučný vzťah medzi týmito letiskami.

                  (208)

                  Komisia konštatuje, že činnosti letiska Frankfurt Hahn a letiska Zweibrücken sa v určitej miere prekrývajú, pretože letisko Zweibrücken sa takisto venuje odbavovaniu leteckej nákladnej dopravy a destinácie, ktoré zabezpečuje letisko Zweibrücken, sa prevažne týkajú charterovej dopravy. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že nákladná doprava je zvyčajne mobilnejšia ako preprava cestujúcich (82). Vo všeobecnosti sa spádová oblasť nákladných letísk vymedzuje v okruhu najmenej 200 kilometrov a 2 hodín času cestovania. Z pripomienok odvetvia vyplýva, že cestovanie kamiónom v nepresahujúce pol dňa (tzn. do 12 hodín cestovania kamiónom) by pre nákladných dopravcov bolo vo všeobecnosti prijateľné s cieľom dopraviť tovar (83). Charterová doprava je takisto vo všeobecnosti menej citlivá na čas a možno pri nej akceptovať čas cestovania do 2 hodín autom.

                  (209)

                  Zároveň treba poznamenať, že pred vstupom letiska Zweibrücken na trh v roku 2006 bolo letisko Frankfurt Hahn už dobre fungujúce letisko s viac ako 3 miliónmi cestujúcich a s prepravou 123 000 ton nákladu. Vzhľadom na historický vývoj týchto dvoch letísk, ich zemepisnej polohy a voľnej kapacity dostupnej na letisku Frankfurt Hahn v čase, keď letisko Zweibrücken vstúpilo na trh leteckej dopravy v roku 2006, Komisia dospela k záveru, že skôr otvorenie letiska Zweibrücken predstavovalo nepotrebnú duplicitu infraštruktúry.

                  (210)

                  Z tohto dôvodu dospela Komisia k záveru, že investície do letiska Frankfurt Hahn nepredstavujú duplicitu existujúcej infraštruktúry, ktorá neprináša zisk. Naopak, letisko Frankfurt Hahn zohráva významnú úlohu pri znižovaní preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom bez toho, aby obmedzovalo jeho plány na rozšírenie. Bez investícií na letisku Frankfurt Hahn by v skutočnosti hrozilo, že tento región by bol nedostatočne odbavovaný z hľadiska dopravných potrieb.

                  (211)

                  Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 199 až 210 Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc zameraná na výstavbu a prevádzku infraštruktúry na letisku Frankfurt Hahn spĺňa kritérium jednoznačne vymedzeného cieľa spoločného záujmu, konkrétne regionálny hospodársky rozvoj, tvorbu pracovných miest a zlepšenie prístupnosti regiónu.

            b)   Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná cieľu

                  (212)

                  Podľa Nemecka boli investície vykonané v súlade s potrebami (a teda boli primerané) a vybudovaná infraštruktúra bola pre letisko nevyhnutná na zabezpečenie prepojenosti a rozvoja regiónu a na zníženie preťaženosti letiska Frankfurt nad Mohanom.

                  (213)

                  Na základe informácií, ktoré poskytlo Nemecko, Komisia súhlasí, že financované investície boli nevyhnutné a primerané cieľu spoločného záujmu (pozri odôvodnenie 68 a nasl.). Bez týchto investícií by nebolo možné dokončiť prebudovanie bývalej základne USA na plne funkčné civilné letisko. V záujme ďalšieho rozvoja civilnej leteckej prevádzky sa musela vykonať výstavba zariadení, odbavovacích plôch a modernizácia rolovacích dráh pre osobnú a nákladnú dopravu. Vybudovaná infraštruktúra bola teda nevyhnutná na to, aby letisko mohlo zabezpečovať prepojenosť a rozvoj regiónu.

                  (214)

                  Projekt infraštruktúry bol zároveň vykonaný len v miere potrebnej na dosiahnutie stanovených cieľov – zatiaľ čo infraštruktúra bola vystavená pre maximálny tok cestujúcich 4 až 5 miliónov cestujúcich a 500 000 ton nákladu, z dopravnej štatistiky znázornenej v tabuľke 1 a tabuľke 2 vyplýva, že tok cestujúcich sa stabilne zvyšoval do roku 2007, keď dosiahol rekord 4 milióny cestujúcich (potom nasledoval pokles na 2,7 milióna v roku 2013 z dôvodov uvedených v odôvodnení 219), a že objem nákladnej dopravy sa zvýšil na viac ako 500 000 ton nákladu v roku 2011. To znamená, že očakávaný dopyt po doprave sa do veľkej miery zhodoval so skutočným dopytom, a že investície nie sú neprimerane veľké.

                  (215)

                  Je síce dôležité vyhnúť sa tomu, aby investície predstavovali duplicitu existujúcej infraštruktúry, ktorá neprináša zisk, no v tomto prípade k tomu nedošlo. Ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 203 až 210, vo vzdialenosti 100 kilometrov a 60 minút času cestovania nie sú žiadne iné letiská, a keby sa uvažovalo o širšej spádovej oblasti, nedochádza k žiadnym duplicitným účinkom. Najbližšie letisko je letisko Frankfurt nad Mohanom, v súvislosti s ktorým malo letisko Frankfurt Hahn znižovať preťaženie.

                  (216)

                  Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia domnieva, že podmienka zlučiteľnosti je splnená.

            c)   Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

                  (217)

                  Nemecko tvrdilo, že pred prijatím rozhodnutia o ďalšom rozšírení letiskovej infraštruktúry externí odborníci vypracovali prognostické štúdie s cieľom identifikovať dopravný potenciál letiska Frankfurt Hahn.

                  (218)

                  Z predložených informácií vyplýva, že v tom čase externí odborníci predpokladali výrazný rast z 0,3 milióna cestujúcich v roku 2000 na 3,8 milióna cestujúcich v roku 2010 (pozri obrázok 6 a obrázok 7). Pokiaľ ide o vývoj nákladnej dopravy, odborníci predpokladali vývoj zo 151 000 ton v roku 2001 na 386 000 ton v roku 2010 (pozri obrázok 8), pričom v rokoch 2006 až 2010 mal rast podnikania v oblasti nákladnej dopravy pochádzať z nákladných letov odklonených z letiska Frankfurt nad Mohanom v dôsledku zatváracích hodín. Tieto prognózy bolo však možné naplniť len vtedy, ak sa vykonali investície v plánovanom rozsahu.

                  (219)

                  Komisia poznamenáva, že tieto dopravné prognózy (pozri odôvodnenie 218) boli potvrdené skutočným vývojom dopravy na letisku Frankfurt Hahn (pozri tabuľku 1 a tabuľku 2). V roku 2007 letisko Frankfurt Hahn odbavilo asi 4 milióny cestujúcich. Po období výrazného rastu leteckú dopravu v Nemecku a Únii v posledných rokoch negatívne ovplyvnila hospodárska a finančná kríza v rokoch 2008/2009, ktorá v Nemecku v roku 2009 viedla k poklesu osobnej leteckej dopravy. Vývoj osobnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn dodatočne ovplyvnilo zavedenie dane za cestujúcich v Nemecku v roku 2011. Na letisku Frankfurt Hahn sa v súčasnosti odbavuje približne 2,7 milióna cestujúcich ročne. V oblasti nákladnej dopravy letisko Frankfurt Hahn v roku 2011 odbavilo 565 000 ton nákladu. V dôsledku konkurzu jedného z klientov letisko v roku 2013 odbavilo len 447 000 ton.

                  (220)

                  Vzhľadom na tieto skutočnosti možno konštatovať, že letisko Frankfurt Hahn už využíva väčšinu svojej kapacity, a že strednodobé vyhliadky na využívanie kapacity sú uspokojivé.

            d)   Prístup k infraštruktúre rovnakým a nediskriminačným spôsobom

                  (221)

                  Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Rozvrh letiskových poplatkov, ktoré sa uplatňujú na letisku Frankfurt Hahn, je verejne dostupný a otvorený pre všetkých potenciálnych a súčasných používateľov letiska transparentným a nediskriminačným spôsobom. Akékoľvek rozdiely v letiskových poplatkoch, ktoré sa platia za využívanie infraštruktúry, boli založené na komerčne odôvodnenom rozlíšení (84).

                  (222)

                  Komisia preto dospela k záveru, že táto podmienka je splnená.

            e)   Obchod nie je ovplyvnený v protiklade so spoločným záujmom

                  (223)

                  Podľa bodu 39 usmernení o leteckej doprave z roku 2005 môže kategória letiska poskytnúť informáciu o rozsahu, v akom si letiská medzi sebou konkurujú, a teda do akej miery môže verejné financovanie poskytnuté letisku narušiť hospodársku súťaž.

                  (224)

                  V štandardnej spádovej oblasti letiska Frankfurt Hahn (1 hodina cesty autom alebo vzdialenosť 100 kilometrov) nie sú žiadne iné komerčne využívané letiská. Aj keby sa rozšírila spádová oblasť, Komisia sa domnieva, že pomoc nevytvára neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

                  (225)

                  Pokiaľ ide o letisko Frankfurt nad Mohanom (najbližšie letisko vzdialené 115 kilometrov a 1 hodinu 15 minút cestovania), investície na letisku Frankfurt Hahn nespôsobili negatívne substitučné účinky. Pred tým, ako sa spoločnosť Fraport zapojila do diania na letisku Frankfurt Hahn, bola už prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, no napriek tomu investovala do letiska Frankfurt Hahn v záujme zníženia preťaženia na letisku Frankfurt nad Mohanom, pretože v súvislosti s týmto uzlom sa v budúcnosti očakávalo prekročenie kapacity. Predovšetkým zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom bol jeden z hlavných faktorov, na ktorý treba prihliadať, pretože letisko Frankfurt Hahn malo licenciu na 24-hodinovú prevádzku.

                  (226)

                  Napriek tomu, že letisko Frankfurt Hahn zaznamenalo v období rokov 2000 až 2007 významný rast, z obrázku 1 vyplýva, že v porovnaní s letiskom Frankfurt nad Mohanom bol podiel dopravy aj naďalej veľmi obmedzený. V rokoch 2000 až 2003 letisko Frankfurt nad Mohanom zaznamenalo stabilný rast počtu cestujúcich zo 48 miliónov v roku 2000 na 54,2 milióna v roku 2007. V dôsledku hospodárskej krízy letisko Frankfurt nad Mohanom pocítilo mierny pokles na 50,9 milióna v roku 2009, po ktorom nasledoval prudký nárast na 58 miliónov. V oblasti činností nákladnej dopravy letisko Frankfurt nad Mohanom zaznamenalo stabilný rast z 1,6 na 2,2 milióna ton v roku 2013.

                  (227)

                  Rovnako ako v prípade iných letísk, Komisia už vysvetlila, že investície na letisku Frankfurt Hahn nemali žiadny významný vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi (85). Uplatňuje sa to aj na letisko Zweibrücken, keďže skôr toto letisko predstavuje nepotrebnú duplicitu infraštruktúry (a teda by bolo zodpovedné za akýkoľvek rušivý vplyv na hospodársku súťaž).

                  (228)

                  Na rozdiel od letiska Frankfurt nad Mohanom a letiska Luxemburg nemá letisko Frankfurt Hahn vlakové spojenie. Celkovo nemožno očakávať žiadny substitučný účinok na železničnú dopravu.

                  (229)

                  Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 223 až 228 Komisia dospela k záveru, že akékoľvek neprimerané vplyvy na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi sa obmedzujú na minimum.

            f)   Stimulačný účinok, nevyhnutnosť a primeranosť

                  (230)

                  Komisia musí stanoviť, či štátna pomoc poskytnutá letisku Frankfurt Hahn zmenila správanie príjemcu takým spôsobom, že vykonával činnosť prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, i) ktorú by nevykonával bez pomoci alebo ii) ktorú by vykonával obmedzenejším alebo iným spôsobom. Pomoc sa okrem toho považuje za primeranú, len ak by sa rovnaký výsledok nemohol dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje.

                  (231)

                  Podľa informácií predložených Nemeckom by sa investícia bez pomoci nemohla uskutočniť. Nemecko tvrdilo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo sa ňou kompenzovali náklady na financovanie a nižšia suma by viedla k nižším úrovniam investícií.

                  (232)

                  Podľa finančných výsledkov, ktoré sú zhrnuté v tabuľke 3 a tabuľke 4, je letisko skutočne ešte stále stratové a nedokáže financovať svoje investičné náklady. Možno preto dospieť k záveru, že pomoc bola nevyhnutná na uskutočnenie investícií s cieľom znížiť preťaženie letiskovej infraštruktúry a na splnenie súčasných požiadaviek na modernú letiskovú infraštruktúru. Bez pomoci by letisko Frankfurt Hahn neuspokojilo očakávaný dopyt leteckých dopravcov, cestujúcich a nákladných dopravcov a znížila by sa úroveň hospodárskej činnosti letiska.

                  (233)

                  Treba takisto poznamenať, že verejná podpora sa poskytla v období, keď spoločnosť FFHG vykonávala veľmi veľké investície do infraštruktúry (vyše 220 miliónov EUR v rokoch 2001 – 2012). Z tejto sumy sa v posudzovanom období (2009 až 2012) investovalo 46 miliónov EUR. Vyplýva z toho, že investičná pomoc pokryla len zlomok celkových investičných nákladov a obmedzovala sa na rozdiel medzi úrokovou sadzbou zaplatenou za finančné prostriedky a trhovou sadzbou, za ktorú by spoločnosť FFHG získala tieto finančné prostriedky na trhu. Posudzovaná investičná pomoc bola poskytnutá vo forme 100 % štátnej záruky a finančných prostriedkov za preferenčných podmienok, a nie vo forme priameho grantu.

                  (234)

                  Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenie pomoci má stimulačný účinok, že výška pomoci je obmedzená na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje, a že opatrenie je teda primerané.

            Záver

                  (235)

                  Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

            6.5.5.   Zlučiteľnosť prevádzkovej pomoci podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014

                  (236)

                  V oddiele 5.1 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sú stanovené kritériá, ktoré Komisia uplatní pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Komisia uplatní tieto kritériá podľa bodu 172 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 vo všetkých prípadoch týkajúcich sa prevádzkovej pomoci vrátane nerozhodnutých oznámení a prípadov neoprávnenej neoznámenej pomoci.

                  (237)

                  Podľa bodu 137 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 neoprávnená prevádzková pomoc poskytnutá pred dňom uverejnenia usmernení o leteckej doprave z roku 2014, ako sú finančné prostriedky poskytnuté doteraz z konsolidácie zostatkov, pretože mohli predstavovať prevádzkovú pomoc (pozri odôvodnenia 185 a 186), môže byť označená za zlučiteľnú s vnútorným trhom v plnej miere nekrytých prevádzkových nákladov, pokiaľ sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

                              a)

                                 príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená okrem iného vtedy, ak pomoc zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálny rozvoj (86);

                              b)

                                 potreba zásahu štátu: pomoc musí byť zameraná na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (87);

                              c)

                                 existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úroveň dopravy by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila (88);

                              d)

                                 primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na potrebné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (89);

                              e)

                                 zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod
                                  (90).

            a)   Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

                  (238)

                  Podľa oddielu 5.1.2 písm. a) usmernení o leteckej doprave z roku 2014, s cieľom poskytnúť letiskám čas na prispôsobenie sa novej realite na trhu a predísť akémukoľvek narušeniu leteckej dopravy a prepojenosti regiónov sa bude prevádzková pomoc letiskám považovať za pomoc prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak: i) zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie; ii) znižuje dopravnú preťaženosť na hlavných letiskách Únie; alebo iii) napomáha regionálny rozvoj.

                  (239)

                  Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 199 až 204 sa Komisia domnieva, že neprerušenou prevádzkou letiska Frankfurt Hahn sa zvýšila mobilita občanov a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie v regióne Hunsrück. Neprerušená prevádzka letiska zároveň umožnila regionálny rozvoj v regióne Hunsrück a vytvorenie nových pracovných miest. Prevádzka a rozvoj letiska Frankfurt Hahn takisto slúžili na zníženie preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom.

                  (240)

                  Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie spĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu.

            b)   Potreba zásahu štátu

                  (241)

                  Podľa oddielu 5.1.2 písm. b) usmernení o leteckej doprave z roku 2012 na posúdenie účinnosti štátnej pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu je potrebné najskôr určiť problém, ktorý sa má riešiť. V tejto súvislosti by sa akákoľvek štátna pomoc mala zameriavať na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám.

                  (242)

                  Komisia poznamenáva, že letisko Frankfurt Hahn je regionálne letisko s približne 2,7 milióna cestujúcich ročne. Má vysoké fixné prevádzkové náklady a za súčasných trhových podmienok nie je schopné pokrývať svoje prevádzkové náklady. Preto je potrebný zásah štátu (pozri bod 89 usmernení o leteckej doprave z roku 2014).

            c)   Primeranosť opatrení pomoci

                  (243)

                  Podľa oddielu 5.1.2 písm. c) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 akékoľvek opatrenie pomoci musí byť vhodný politický nástroj na riešenie cieľa spoločného záujmu. Členské štáty musia preukázať, že žiadne iné menej narúšajúce politické nástroje alebo nástroje pomoci by neumožnili dosiahnuť ten istý cieľ.

                  (244)

                  Podľa Nemecka sú predmetné opatrenia pomoci vhodné na riešenie plánovaného cieľa spoločného záujmu, ktorý by nebolo možné dosiahnuť pomocou iného, menej narúšajúceho politického nástroja.

                  (245)

                  V tejto veci výška pomoci (rozdiel medzi trhovou sadzbou za finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov a skutočnou sadzbou) zostala nižšia ako nepokryté prevádzkové straty (pozri tabuľku 4, EBITDA bez započítania mimoriadnych príjmov letiska), ktoré skutočne vznikli, a obmedzovala sa na potrebné minimum, pretože sa poskytla len ako splatný úver, a nie ako priamy grant. Žiadne iné politické opatrenie by neumožnilo letisku pokračovať v prevádzke. Náhrada strát je preto obmedzená na minimum a nie je zdrojom zisku.

                  (246)

                  Vzhľadom na odôvodnenia 244 a 245 sa Komisia domnieva, že predmetné opatrenia boli vhodné na dosiahnutie želaného cieľa spoločného záujmu.

            d)   Existencia stimulačného účinku

                  (247)

                  Podľa oddielu 5.1.2 písm. d) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 prevádzková pomoc má stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila. V tomto posúdení treba zohľadniť prítomnosť investičnej pomoci a úroveň dopravy na letisku.

                  (248)

                  Bez pomoci by bol rozsah prevádzky na letisku závažne zasiahnutý a znížený, čo by napokon viedlo k odchodu letiska z trhu v dôsledku nepokrytých prevádzkových strát.

                  (249)

                  Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že opatrenie pomoci má stimulačný účinok.

            e)   Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

                  (250)

                  Podľa oddielu 5.1.2 písm. e) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa v záujme primeranosti prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti.

                  (251)

                  V tejto veci sa výška pomoci obmedzovala na rozsah nepokrytých prevádzkových nákladov na kapitál, keďže kompenzovala len skutočne vzniknuté náklady.

                  (252)

                  Komisia sa preto domnieva, že výška prevádzkovej pomoci v tejto veci bola primeraná a obmedzovala sa na minimum nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti.

            f)   Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

                  (253)

                  Podľa oddielu 5.1.2 písm. f) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci sa zohľadní narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod.

                  (254)

                  V štandardnej spádovej oblasti letiska Frankfurt Hahn (1 hodina cesty autom alebo vzdialenosť 100 kilometrov) nie sú žiadne iné komerčne využívané letiská. Aj keby sa táto štandardná spádová oblasť ďalej rozšírila na iné letiská v blízkosti letiska Frankfurt Hahn, ako je preukázané v odôvodneniach 224 a 228, nevznikajú žiadne neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v blízkosti letiska Frankfurt Hahn (t. j. letisko Frankfurt nad Mohanom, letisko Luxemburg a letisko Saarbrücken).

                  (255)

                  Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že akékoľvek neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi v dôsledku prevádzkovej pomoci poskytnutej v prospech spoločnosti FFHG sa obmedzujú na minimum.

            Záver

                  (256)

                  Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 238 až 255 Komisia dospela k záveru, že opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

            7.   ZÁVER

                  (257)

                  Vzhľadom na odôvodnenia 99 až 124 sa Komisia domnieva, že úverová linka, ktorú spoločnosti FFHG prostredníctvom konsolidácie zostatkov poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

                  (258)

                  Vzhľadom na údaje v odôvodneniach 127 až 138 sa Komisia domnieva, že štátna záruka, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko na zaistenie 100 % splatných úverov ISB, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

                  (259)

                  Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4 boli poskytnuté za sadzby, ktoré možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami. Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia zastáva názor, že tieto úvery nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

                  (260)

                  Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 2 a č. 5 boli poskytnuté za nižšiu sadzbu, ako je referenčná sadzba. Keďže ostatné kritériá podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sú takisto splnené, tieto úvery predstavujú štátnu pomoc.

                  (261)

                  Keďže úverová linka a finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov, 100 % štátna záruka a úvery ISB č. 2 a č. 5 už boli poskytnuté spoločnosti FFHG, Komisia dospela k záveru, že Nemecko nedodržalo zákaz uvedený v článku 108 ods. 3 zmluvy.

                  (262)

                  Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 199 až 232 Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

                  (263)

                  Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 238 až 255 Komisia dospela k záveru, že finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov za zvýhodnených podmienok sú v súlade s podmienkami zlučiteľnosti pre prevádzkovú pomoc stanovenými v bode 137 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, a sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

                  (264)

                  Komisia poznamenáva, že Nemecko súhlasí s prijatím rozhodnutia v anglickom jazyku,

            PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
      Článok 1
      Štátna pomoc, ktorú v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy neoprávnene poskytlo Nemecko v prospech spoločnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH v rokoch 2009 až 2012 prostredníctvom poskytnutia 100 % záruky za úvery poskytnuté Investičnou a štrukturálnou bankou spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, úverov, ktoré poskytla Investičná a štrukturálna banka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko 31. augusta 2009 vo výške 20,0 miliónov EUR a 30. septembra 2009 vo výške 6,8 milióna EUR, ako aj prostredníctvom umožnenia účasti spoločnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH na konsolidácii zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a čerpania úverov vo výške 45 miliónov EUR za zvýhodnených podmienok z tejto konsolidácie zostatkov, je zlučiteľná s vnútorným trhom.
      Článok 2
      Úvery, ktoré poskytla Investičná a štrukturálna banka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko spoločnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH v období od 15. júla 2007 do 30. septembra 2009 v celkovej výške 46,8 milióna EUR, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.
      Článok 3
      Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

         V Bruseli 1. októbra 2014

               Za Komisiu

            Joaquín ALMUNIA

               podpredseda

         (1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“). Obe skupiny článkov sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa pod odkazmi na články 107 a 108 zmluvy v prípade potreby rozumejú odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. V zmluve sa zaviedli aj určité zmeny týkajúce sa terminológie, napríklad pojem „Spoločenstvo“ bol nahradený pojmom „Únia“ a pojem „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa bude používať terminológia zmluvy.

         (2)  Ú. v. EÚ C 216, 21.7.2012, s. 1.

         (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

         (4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

         (5)  Oznámenie Komisie – Usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3).

         (6)  Uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v sektore leteckej dopravy (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5).

         (7)  Usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1).

         (8)  Ú. v. EÚ C 113, 15.4.2014, s. 30.

         (*)  Dôverné informácie

         (9)  V ďalšom texte tohto rozhodnutia sa názvom „Fraport“ označuje spoločnosť „FAG“ pred zmenou obchodného názvu aj následná spoločnosť „Fraport AG“.

         (10)  Podľa oddielu 7 ods. 3 nákupnej zmluvy sa táto suma mohla znížiť, napr. v prípade ak by náklady FFHG na ochranu proti hluku presiahli určitý strop.

         (11)  Spolková krajina Hesensko vlastnila 45,24 % akcií spoločnosti Fraport, spoločnosť Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (ktorá bola v 100 % vlastníctve mesta Frankfurt nad Mohanom) vlastnila 28,89 % a Spolková republika Nemecko vlastnila 25,87 %.

         (12)  Spoločnosť Ryanair je írsky letecký dopravca a člen Európskeho združenia nízkonákladových leteckých dopravcov (European Low Fares Airlines Association). Ekonomická činnosť leteckého dopravcu je napojená na sekundárne, regionálne letiská. Letecký dopravca v súčasnosti pôsobí asi v 160 európskych destináciách. Spoločnosť Ryanair má jednoliaty lietadlový park, ktorý pozostáva z lietadiel Boeing 737-800 s kapacitou 189 miest.

         (13)  Spoločnosť Wizz air je maďarský letecký dopravca a člen Európskeho združenia nízkonákladových leteckých dopravcov (European Low Fares Airlines Association). Skupina Wizz Air pozostáva z troch prevádzkových spoločností, ktorými sú Wizz Air Maďarsko, Wizz Air Bulharsko a Wizz Air Ukrajina. Obchodný model leteckého dopravcu je napojený na sekundárne, regionálne letiská. Letecký dopravca v súčasnosti pôsobí asi v 150 európskych destináciách. Spoločnosť Wizz air má jednoliaty lietadlový park, ktorý pozostáva z lietadiel typu Airbus A 320 s kapacitou 180 miest.

         (14)  Oznámenie Komisie z 12. decembra 2007 o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6).

         (15)  KMV Riskcalc Germany 3.1; tento model sa používa na odhadovanie úverového ratingu verejne neobchodovaných spoločností vychádzajúc z ich finančných údajov. Pomocou modelu KMV Riskcalc Germany 3.1 agentúry Moody's sa vypočítava očakávaná frekvencia zlyhania (alebo pravdepodobnosť zlyhania) podnikov, s ktorými sa neobchoduje na burze cenných papierov, na základe údajov z finančných výkazov.

         (16)  Vo svetle spresnení v odôvodnení 46 sa krátkodobé trvanie úverov poskytnutých v rámci konsolidácie zostatkov predpokladalo pre úverové ratingy.

         (17)  Pri zohľadnení vlastníckej štruktúry.

         (18)  Zodpovedá to ratingu [BB+ až B-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's. Táto ratingová kategória znamená, že dlžník je […].

         (19)  Zodpovedá to ratingu [BBB- až B] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's. Táto ratingová kategória znamená, že dlžník je […].

         Zdroj: Memorandum KPMG zo 7. júna 2013.

         (20)  V tejto súvislosti sa Nemecko odvolalo na vec C-30/59 De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Vysoký úrad ESUO, Zb. 1961, s. 3, 43.

         (21)  Deutsche Bank, „Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung“, 3. septembra 2009.

         (22)  Bod 3.2.1 dokumentu Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung: „…, gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im […].“ Ratingová kategória [<BBB+] zahŕňa všetky ratingy nižšie ako [BBB+] na ratingovej stupnici agentúry Standard and Poor's.

         (23)  Deutsche Bank však neposkytla upravený rating pre spoločnosť FFHG.

         (24)  Táto sadzba sa vypočíta takto: [5 až 25] bázických bodov zaplatených v rámci päťročných dlhopisov v EUR vydaných nemeckými spolkovými krajinami, [5 až 25] bázických bodov – doplnkovo k uvedenej marži v dôsledku nepriameho rizika vyplývajúceho zo spoločnosti v štátnom vlastníctve, [5 až 25] bázických bodov – za obmedzené možnosti obchodovania s dlhom.

         (25)  Rating Ergebnis FFHG od Volksbank Hunsrück-Nahe eG. Tento rating zodpovedá ratingu [B až BB] na ratingovej stupnici agentúry Standard and Poor's (pozri Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, s. 18).

         (26)  Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld. Tento rating zodpovedá ratingu [B- až BB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard and Poor's (pozri Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, s. 18).

         (27)  Pri zohľadnení vlastníckej štruktúry.

         Zdroj: Memorandum KPMG zo 7. júna 2013.

         (28)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (Ú. v. EÚ C 155, 20.6.2008, s. 10).

         (29)  Deutsche Bank posudzuje dva alternatívne scenáre financovania spoločnosti FFHG – jeden bez zabezpečenia kolaterálom a druhý so 100 % štátnou zárukou. Podľa jej odhadov by sa v prvom prípade (bez zabezpečenia kolaterálom) riziková marža uplatniteľná na päťročný úver pohybovala v rozmedzí [1,30 % až 2,05 %] ročne. V druhom prípade (bez záruky pokrývajúcej 100 % nárokov) by sa uplatniteľná riziková marža pohybovala v rozmedzí [0,25 % až 0,7 %] ročne. Rozdiel medzi maržami týchto dvoch prípadov by poskytol orientačné informácie o cene záruky. Rozdiel odhadovaný Deutsche Bank sa pohybuje v rozmedzí [0,6 % až 1,8 %] ročne ([1,3 % – 0,7 % = 0,6 % a 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]).

         (30)  Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz“ zo 6. októbra 1969 (BGBl. I S. 1861), naposledy pozmenené článkom 8 zákona zo 7. septembra 2007 (BGB1. I, s. 2,246).

         (31)  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 03/2007.

         (**)  Príspevok Nemecka, september 2014.

         (32)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2).

         (33)  Vec C-35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851; vec C-41/90, Höfner a Elser, Zb. 1991, s. I-1979; vec C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Zb. 1995, s. I-4013; vec C-55/96, Job Centre, Zb. 1997, s. I-7119.

         (34)  Vec 118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599; vec 35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851.

         (35)  Rozsudok vo veci Flughafen Leipzig-Halle, najmä body 93 – 94; potvrdené vecou C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia Zb. 2012, ECLI:EU:C:2012:821; pozri tiež vec T-128/89 Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2000, s. II-3929, potvrdené vecou C-82/01P Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2002, s. I-9297 a vecou T-196/04 Ryanair/Komisia (rozsudok vo veci Charleroi), Zb. 2008, s. II-3643.

         (36)  Veci C-159/91 a C-160/91, Poucet/AGV a Pistre/Cancave, Zb. 1993, s. I-637.

         (37)  Rozsudok vo veci letisko Leipzig-Halle, body 42 – 43.

         (38)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397.

         (39)  Spojené veci T-267/08 a T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, Zb. 2011, s. II-01999, bod 108.

         (40)  Príspevok Nemecka z 24. apríla 2014, odpoveď na otázku 4, s. 3.

         (41)  Smernica Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17).

         (42)  Vec C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) a iní/La Poste a iní, Zb. 1996, s. I- 3547, bod 60 a vec C-342/96, Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1999, s. I- 2459, bod 41.

         (43)  Vec 173/73, Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1974, s. 709, ods. 13.

         (44)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397, bod 69.

         (45)  Nemecko uviedlo, že úroková sadzba sa približne rovnala sadzbe EONIA (European OverNight Index Average).

         (46)  Z komplexnej ratingovej správy spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (vrátane ratingovej histórie spolkovej krajiny od roku 1999), ktorú vypracovala ratingová agentúra Fitch v júli 2014 a ktorá je dostupná na http://www.fm.rlp.de/fileadmin/fm/downloads/finanzen/kapitalmarkt/FRR_RP_22_07_2014.pdf, vyplýva, že spolkovej krajine sa v rámci ratingovej stupnice neustále prideľovalo ratingové hodnotenie AAA.

         (47)  Spolková krajina znáša riziko zlyhania spoločnosti FFHG bez toho, aby za to získala kompenzačnú sumu.

         (48)  Vec T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

         (49)  ozri oddiel 2.1.

         (50)  Napríklad letisko Lipsko/Halle súťažilo s letiskom Vatry (Francúzsko) o zriadenie európskeho leteckého uzla DHL. Pozri rozsudok vo veci Lipsko/Halle, bod 93.

         (51)  Odpoveď letiska Liège vo verejnej konzultácii o usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014.

         (52)  Pozri poznámku pod čiarou č. 33.

         (53)  Pozri poznámku pod čiarou č. 34.

         (54)  [1,3 % – 0,7 % = 0,6 % a 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]

         (55)  Strata v prípade zlyhania (LGD) v rozmedzí 30 % až 60 %.

         (56)  […]

         (57)  […]

         (58)  […]

         (59)  Pozri napr. Oxera, Odhad kapitálových nákladov pre holandské vodárenské spoločnosti, 2011 (s. 3). Pozri tiež údaje agentúry Bloomberg o upisovaní poplatkov za vydanie dlhopisov.

         (60)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, odsek 11). Toto oznámenie sa osobitne vzťahuje na spracovateľský priemysel, v zásade sa však vzťahuje aj na všetky iné odvetvia hospodárstva. Pozri aj rozsudok vo veci T-16/96 Cityflyer, Zb. 1998, s. II-757, bod 51.

         (61)  Rozhodnutie Komisie 2013/693/EÚ z 3. októbra 2012 o štátnej pomoci SA.23600 – C-38/08 (ex NN 53/07), Nemecko – terminál 2 letiska v Mníchove (Ú. v. EÚ L 319, 29.11.2013, s. 8); a rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1469 z 23. júla 2014 o štátnej pomoci SA.30743, Nemecko – letisko Lipsko/Halle (2) (Ú. v. EÚ L 232, 4.9.2015, s. 1).

         (62)  Swapová úroková miera je ekvivalentom medzibankovej úrokovej miery (IBOR) s dlhšou splatnosťou. Na finančných trhoch sa používa ako referenčná sadzba pre stanovenie miery financovania.

         (63)  Swap na kreditné zlyhanie (CDS) je (obchodovateľná) zmluva o kreditnom deriváte medzi dvomi protistranami, kupujúcim zabezpečenia a predajcom zabezpečenia, ktorou sa prenáša kreditné riziko spojené s príslušným referenčným subjektom z kupujúceho zabezpečenia na predajcu zabezpečenia. Kupujúci zabezpečenia platí za každé obdobie prirážku predajcovi zabezpečenia až do splatnosti CDS alebo do vopred stanovenej kreditnej udalosti, ktorá nastane v súvislosti s príslušným referenčným subjektom (podľa toho, čo nastane skôr). Pravidelné prirážky, ktoré platí kupujúci zabezpečenia (vyjadrené ako percento alebo z hľadiska bázických bodov zabezpečenej sumy, „nominálna hodnota“), sa nazývajú rozpätie CDS. Rozpätia CDS sa môžu použiť ako blízka orientačná hodnota pre cenu úverového rizika.

         (64)  Pozri poznámku pod čiarou č. 54.

         (65)  Bloomberg code EUSA4.

         (66)  Bloomberg code EUSA1.

         (67)  Bloomberg code EUSA3.

         (68)  Úver č. 1 bol vyplatený 14. júla 2009, úver č. 3 28. augusta 2009 a úver č. 4 8. septembra 2009.

         (69)  Zdroj: Bloomberg.

         (70)  […]

         (71)  […]

         (72)  […]

         (73)  Vec T-109/01, Fleuren Compost/Komisia, Zb. 2004, s. II-127.

         (74)  Usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 249, 31.7.2014, s. 1).

         (75)  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

         (76)  Bod 173 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

         (77)  Bod 172 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

         (78)  Bod 25 písm. v) usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

         (79)  Prehľad je založený na údajoch uvedených v zmluvách o úvere ISB, pokiaľ ide o účel príslušných úverov a výšku investície.

         (80)  Vyjadrené v zisku pred odpočítaním úrokov, daní, odpisov a amortizácie („EBITDA“).

         (81)  Rozhodnutie Komisie z 8. novembra 2006 vo veci štátnej pomoci N459/2006, Národná regionálna mapa štátnej pomoci: Nemecko na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 295, 5.12.2006, s. 6).

         (82)  Pozri poznámku pod čiarou č. 45.

         (83)  Pozri poznámku pod čiarou č. 46.

         (84)  Rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci vo veci SA.21211 – Nemecko – letisko Frankfurt Hahn a Ryanair, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

         (85)  Pokiaľ ide o letisko Frankfurt nad Mohanom a letisko Luxemburg, Komisia ďalej poznamenáva, že segment pracovných ciest predstavuje na týchto letiskách výrazný trhový podiel, pričom na letisku Frankfurt Hahn zaberá porovnateľne obmedzený podiel.

         (86)  Body 137, 113 a 114 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

         (87)  Body 137 a 116 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

         (88)  Body 137 a 124 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

         (89)  Body 137 a 125 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

         (90)  Body 137 a 131 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.