title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1987 z 5. októbra 2015 o uzavretí protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstvev sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Guinejsko-bissauskou republikou

text:
               6.11.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 290/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/1987
   z 5. októbra 2015
   o uzavretí protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstvev sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Guinejsko-bissauskou republikou
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 v spojení s článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a článkom 218 ods. 7,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,
   keďže:

               (1)

               Rada 17. marca 2008 schválila prostredníctvom nariadenia (ES) č. 241/2008 (1) uzavretie Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Guinejsko-bissauskou republikou (ďalej len „dohoda“).

               (2)

               Únia prerokovala s Guinejsko-bissauskou republikou nový protokol (ďalej len „protokol“), ktorým sa plavidlám Únie udeľujú rybolovné možnosti vo vodách podliehajúcich zvrchovanosti alebo súdnej právomoci Guinejsko-bissauskej republiky, pokiaľ ide o rybolov.

               (3)

               Protokol bol podpísaný 24. novembra 2014 v súlade s rozhodnutím Rady 2014/782/EÚ (2) a predbežne sa vykonáva odo dňa jeho podpisu.

               (4)

               Dohodou sa zriaďuje spoločný výbor, ktorý je zodpovedný za monitorovanie uplatňovania dohody. V súlade s protokolom, spoločný výbor môže schváliť určité zmeny protokolu. S cieľom uľahčiť schválenie takýchto zmien, je vhodné s výhradou osobitných podmienok splnomocniť Komisiu, aby schválila tieto zmeny na základe zjednodušeného postupu.

               (5)

               Protokol by sa mal schváliť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje Protokol, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Guinejsko-bissauskou republikou (3).
   Článok 2
   Predseda Rady vykoná v mene Únie oznámenie podľa článku 19 protokolu (4).
   Článok 3
   Komisia sa splnomocňuje schváliť v mene Únie zmeny protokolu v spoločnom výbore s výhradou ustanovení a podmienok stanovených v prílohe.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 5. októbra 2015

            Za Radu

            predseda

         N. SCHMIT

      (1)  Nariadenie Rady (ES) č. 241/2008 zo 17. marca 2008 o uzavretí Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskym spoločenstvom a Guinejsko-bissauskou republikou (Ú. v. EÚ L 75, 18.3.2008, s. 49).

      (2)  Ú. v. EÚ L 328, 13.11.2014, s. 1.

      (3)  Protokol bol spolu s rozhodnutím o podpise uverejnený v Ú. v. EÚ L 328, 13.11.2014, s. 3.

      (4)  Dátum nadobudnutia platnosti protokolu uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.

      PRÍLOHA

         Rozsah právomoci a postup na stanovenie pozície Únie v spoločnom výbore

                  1.

                  Komisia sa poveruje rokovať s Guinejsko-bissauskou republikou a v príslušných prípadoch a za podmienky, že bude splnený bod 3) tejto prílohy, schváliť zmeny protokolu v súvislosti s týmito otázkami:

                              a)

                              úprava rybolovných možností a finančného príspevku v súlade s článkami 6 a 7 protokolu;

                              b)

                              rozhodnutie o pravidlách odvetvovej podpory v súlade s článkom 3 protokolu;

                              c)

                              technické špecifikácie a postupy, ktoré patria do právomoci spoločného výboru v súlade s prílohou k protokolu.

                  2.

                  Únia v rámci spoločného výboru zriadeného podľa dohody:

                              a)

                              koná v súlade s cieľmi, ktoré sleduje v rámci spoločnej rybárskej politiky;

                              b)

                              koná v súlade so závermi Rady z 19. marca 2012 o oznámení o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky;

                              c)

                              podporuje pozície, ktoré sú v súlade s príslušnými pravidlami prijatými regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva.

                  3.

                  Ak sa počas zasadnutia spoločného výboru plánuje prijať rozhodnutie o zmene protokolu podľa bodu 1, prijmú sa potrebné kroky, aby sa v pozícii, ktorá sa bude zastávať v mene Únie, zohľadnili najnovšie štatistické, biologické a iné údaje, ktoré boli oznámené Komisii.
                  Na uvedený účel a na základe uvedených údajov predložia útvary Komisie v dostatočnom predstihu pred príslušným zasadnutím spoločného výboru Rade alebo jej prípravným orgánom na posúdenie a schválenie pracovný dokument, v ktorom sa uvedú konkrétne podrobnosti návrhu pozície Únie.
                  V súvislosti s otázkami uvedenými v bode 1 písm. a) schvaľuje Rada navrhnutú pozíciu Únie kvalifikovanou väčšinou hlasov. V ostatných prípadoch sa pozícia Únie navrhnutá v prípravnom dokumente považuje za schválenú, pokiaľ členské štáty v počte, ktorý zodpovedá blokujúcej menšine, nevznesú námietku počas zasadnutia prípravného orgánu Rady alebo do dvadsiatich dní od doručenia prípravného dokumentu, podľa toho, čo nastane skôr. Ak sa vznesie takáto námietka, vec sa predloží Rade.
                  Ak v priebehu ďalších zasadnutí ani na mieste nemožno dosiahnuť dohodu o tom, aby sa v pozícii Únie zohľadnili nové prvky, záležitosť sa postúpi Rade alebo jej prípravným orgánom.

                  4.

                  Komisia sa vyzýva, aby v náležitom čase prijala všetky potrebné opatrenia nadväzujúce na rozhodnutie spoločného výboru, a to v príslušných prípadoch vrátane uverejnenia príslušného rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie a predloženia návrhu potrebného na vykonanie tohto rozhodnutia.


title: Rozhodnutie Rady 2012/315/SZBP z  19. decembra 2011 o podpise a uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Novým Zélandom, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Nového Zélandu na operáciách krízového riadenia Európskej únie

text:
               21.6.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 160/1

         ROZHODNUTIE RADY 2012/315/SZBP
   z 19. decembra 2011
   o podpise a uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Novým Zélandom, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Nového Zélandu na operáciách krízového riadenia Európskej únie
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 37, a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej článok 218 ods. 5 a 6,
   so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP“),
   keďže:

               (1)

               Podmienky týkajúce sa účasti tretích štátov na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorou sa zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť a nemali by sa definovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu.

               (2)

               Po tom, ako Rada 26. apríla 2010 prijala rozhodnutie o poverení na začatie rokovania, VP dojednala Dohodu medzi Európskou úniou a Novým Zélandom, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Nového Zélandu na operáciách krízového riadenia Európskej únie (ďalej len „dohoda“).

               (3)

               Táto dohoda by sa mala schváliť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje Dohoda medzi Európskou úniou a Novým Zélandom, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Nového Zélandu na operáciách krízového riadenia Európskej únie.
   Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu s cieľom zaviazať Úniu.
   Článok 3
   Predseda Rady v mene Únie vykoná oznámenie podľa článku 16 ods. 1 dohody.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 19. decembra 2011

            Za Radu

            predseda

         M. KOROLEC

    ---documentbreak---

               21.6.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 160/1

         PREKLAD
   DOHODA
   medzi Európskou únioua Novým Zélandom, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Nového Zélanduna operáciách krízového riadenia Európskej únie
   EURÓPSKA ÚNIA (EÚ)
   na jednej strane a
   NOVÝ ZÉLAND
   na strane druhej,
   ďalej len „zmluvné strany“,
   keďže:

               (1)

               Európska únia sa môže rozhodnúť uskutočniť činnosti v oblasti krízového riadenia.

               (2)

               Európska únia rozhodne, či sa k účasti na operácii krízového riadenia EÚ prizvú tretie štáty. Nový Zéland môže prijať pozvanie Európskej únie a ponúknuť svoj príspevok. V takom prípade Európska únia rozhodne o prijatí navrhovaného príspevku Nového Zélandu.

               (3)

               Podmienky týkajúce sa účasti Nového Zélandu na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorou sa zakladá rámec pre prípadnú budúcu spoluprácu, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú príslušnú operáciu.

               (4)

               Takouto dohodou by nemala byť dotknutá autonómia rozhodovania Európskej únie ani skutočnosť, že Nový Zéland sa rozhodne pre účasť na operácii krízového riadenia EÚ prípad od prípadu.

               (5)

               Takáto dohoda by sa mala týkať výhradne operácií krízového riadenia EÚ a nemali by ňou byť dotknuté žiadne existujúce dohody, ktoré upravujú účasť Nového Zélandu na operácii krízového riadenia EÚ, ktorá už prebieha,

         SA DOHODLI TAKTO:
   ODDIEL 1

      VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

   Článok 1
   Rozhodnutia týkajúce sa účasti
   1.   Po rozhodnutí Európskej únie prizvať Nový Zéland na účasť na operácii krízového riadenia EÚ a po tom, čo sa Nový Zéland rozhodne zúčastniť, Nový Zéland poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku Európskej únii.
   2.   Európska únia poskytne Novému Zélandu čo najskôr odhad výšky možného príspevku na spoločné náklady operácie s cieľom pomôcť Novému Zélandu pri formulovaní svojej ponuky.
   3.   Posúdenie navrhovaného príspevku Nového Zélandu zo strany Európskej únie sa realizuje v konzultácii s Novým Zélandom.
   4.   Európska únia včas listom oznámi Novému Zélandu výsledok uvedeného posúdenia s cieľom zabezpečiť účasť Nového Zélandu v súlade s ustanoveniami tejto dohody.
   Článok 2
   Rámec
   1.   Nový Zéland sa pripája k rozhodnutiu Rady, ktorým Rada Európskej únie rozhodne, že EÚ bude viesť operáciu krízového riadenia, a ku každému ďalšiemu rozhodnutiu, ktorým Rada Európskej únie rozhodne o rozšírení operácie krízového riadenia EÚ v súlade s ustanoveniami tejto dohody a akýchkoľvek požadovaných vykonávacích dojednaní.
   2.   Účasťou Nového Zélandu na operácii krízového riadenia EÚ nie je dotknutá autonómia rozhodovania Európskej únie.
   3.   Odsek 1 nemá vplyv na právo Nového Zélandu odstúpiť od účasti na operácii krízového riadenia EÚ v prípade, že nesúhlasí s rozhodnutím uvedeným v tomto odseku.
   Článok 3
   Postavenie personálu a ozbrojených síl
   1.   Postavenie personálu vyslaného Novým Zélandom v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ a/alebo ozbrojených síl Nového Zélandu, ktorý sa podieľa na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, sa upravuje v dohode o postavení ozbrojených síl/misie, pokiaľ takáto existuje, uzavretej medzi Európskou úniou a štátom/štátmi, v ktorom/ktorých sa táto operácia vedie.
   2.   Postavenie personálu vyslaného na veliteľstvo alebo do veliteľských štruktúr umiestnených mimo územia štátov, na území ktorých prebieha operácia krízového riadenia EÚ, sa riadi dojednaniami medzi veliteľstvom a príslušnými veliteľskými štruktúrami a Novým Zélandom.
   3.   Bez toho, aby bola dotknutá dohoda o postavení ozbrojených síl/misie uvedená v odseku 1, a s výhradou akýchkoľvek platných dvojstranných alebo mnohostranných dohôd, v prípadoch, v ktorých ozbrojené sily Nového Zélandu operujú na palube plavidla alebo lietadla členského štátu EÚ, tento členský štát vykonáva svoju právomoc v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi.
   4.   Nový Zéland je zodpovedný za prejednanie každého nároku súvisiaceho s jeho účasťou na operácii krízového riadenia EÚ, ktorú uplatní jej personál, alebo ktorý sa ho týka. Nový Zéland je zodpovedný za začatie konania, najmä súdneho alebo disciplinárneho, voči komukoľvek zo svojho personálu v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi.
   5.   Zmluvné strany súhlasia s tým, že sa vzdajú akýchkoľvek vzájomných nárokov (okrem zmluvných nárokov) za poškodenie, stratu alebo zničenie majetku, ktorý zmluvné strany vlastnia/požívajú, alebo za zranenia alebo smrť členov personálu každej zmluvnej strany, ktoré budú následkom plnenia ich služobných povinností v súvislosti s činnosťami vykonávanými podľa tejto dohody, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia.
   6.   Nový Zéland sa zaväzuje vypracovať vyhlásenie o vzdaní sa nárokov na úhradu voči ktorémukoľvek štátu, ktorý sa zúčastňuje na operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Nový Zéland, a zaväzuje sa tak urobiť pri podpisovaní tejto dohody.
   7.   Európska únia sa zaväzuje zabezpečiť, aby členské štáty Európskej únie vypracovali vyhlásenie ohľadom vzdania sa nárokov v súvislosti s akoukoľvek budúcou účasťou Nového Zélandu na operácii krízového riadenia EÚ a zaväzuje sa tak urobiť pri podpisovaní tejto dohody.
   Článok 4
   Utajované skutočnosti
   1.   Nový Zéland prijme primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby utajované skutočnosti EÚ boli chránené v súlade s bezpečnostnými nariadeniami Rady Európskej únie, ktoré sú obsiahnuté v rozhodnutí Rady 2011/292/EÚ z 31. marca 2011 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (1), a v súlade s ďalšími usmerneniami vydanými príslušnými orgánmi vrátane veliteľa operácie EÚ, pokiaľ ide o operáciu vojenského krízového riadenia EÚ, alebo veliteľom misie EÚ, pokiaľ ide o operáciu civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Ak EÚ prijme utajované skutočnosti od Nového Zélandu, poskytne im príslušnú ochranu podľa stupňa ich utajenia a v súlade s normami ustanovenými v predpisoch pre utajované skutočnosti EÚ.
   3.   Ak EÚ a Nový Zéland uzavreli dohodu o bezpečnostných postupoch pri výmene utajovaných skutočností, ustanovenia takejto dohody sa uplatňujú v kontexte operácie krízového riadenia EÚ.
   ODDIEL II

      USTANOVENIA O ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH CIVILNÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA

   Článok 5
   Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ
   1.   Nový Zéland zabezpečuje, aby jeho personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ vykonával svoju misiu v súlade s:

               a)

               rozhodnutím Rady a následnými zmenami a doplneniami uvedenými v článku 2 ods. 1;

               b)

               operačným plánom;

               c)

               vykonávacími opatreniami.

         2.   Nový Zéland včas oboznamuje veliteľa misie operácie civilného krízového riadenia EÚ (ďalej len „veliteľ misie“) a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP“) s každou zmenou týkajúcou sa jeho príspevku na operáciu civilného krízového riadenia EÚ.
   3.   Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ sa podrobí lekárskej prehliadke, očkovaniu, ak ho príslušné orgány Nového Zélandu považujú za potrebné, a má od príslušného orgánu Nového Zélandu lekárske potvrdenie, že je schopný vykonávať svoje služobné povinnosti. Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ predloží kópiu tohto potvrdenia.
   Článok 6
   Velenie
   1.   Personál, ktorý vysiela Nový Zéland, vykonáva svoje služobné povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Celý personál zostáva v plnom rozsahu pod velením svojich vnútroštátnych orgánov.
   3.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívnu kontrolu Európskej únii.
   4.   Veliteľ misie preberá zodpovednosť za operáciu civilného krízového riadenia EÚ a vykonáva velenie a riadenie misie na mieste pôsobenia.
   5.   Veliteľ misie velí operácii civilného krízového riadenia EÚ a zabezpečuje jej každodenné riadenie.
   6.   Nový Zéland má rovnaké práva a povinnosti ohľadne každodenného riadenia operácie ako členské štáty Európskej únie, ktoré sa na operácii zúčastňujú, v súlade s právnymi nástrojmi uvedenými v článku 2 ods. 1.
   7.   Veliteľ misie operácie civilného krízového riadenia EÚ zodpovedá za disciplinárnu kontrolu personálu operácie civilného krízového riadenia EÚ. V prípade potreby začne dotknutý vnútroštátny orgán disciplinárne konanie.
   8.   Nový Zéland ustanoví Styčný bod národného kontingentu (ďalej len „NPC“), aby zastupoval jej národný kontingent v rámci operácie. NPC sa zodpovedá veliteľovi misie operácie civilného krízového riadenia EÚ v národných záležitostiach a je zodpovedný za každodennú disciplínu kontingentu.
   9.   Rozhodnutie ukončiť operáciu prijíma Európska únia po porade s Novým Zélandom, ak táto ku dňu ukončenia operácie stále prispieva na operáciu civilného krízového riadenia EÚ.
   Článok 7
   Finančné aspekty
   1.   Nový Zéland hradí všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii okrem prevádzkových nákladov, ako sa ustanovuje v prevádzkovom rozpočte operácie. Týmto postupom nie je dotknutý článok 8.
   2.   V prípade smrti, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickým alebo právnickým osobám pochádzajúcim zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, otázky možnej zodpovednosti Nového Zélandu, ako aj náhrady z jeho strany upravujú podmienky ustanovené v platnej dohode o postavení misie, ktorá je uvedená v článku 3 ods. 1, alebo iné alternatívne ustanovenia, ktoré je možné uplatniť.
   Článok 8
   Príspevok do prevádzkového rozpočtu
   1.   Nový Zéland prispieva na financovanie rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Finančný príspevok Nového Zélandu do prevádzkového rozpočtu sa vypočíta na základe jedného z uvedených vzorcov, a to podľa toho, ktorého výsledkom je nižšia suma:

               a)

               podiel referenčnej sumy, ktorý je úmerný pomeru HND Nového Zélandu k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich do prevádzkového rozpočtu operácie; alebo

               b)

               podiel referenčnej sumy na prevádzkovom rozpočte, ktorý je úmerný pomeru počtu personálu Nového Zélandu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

         3.   Bez ohľadu na uvedené odseky 1 a 2 Nový Zéland neprispieva na financovanie diét vyplácaných personálu členských štátov Európskej únie.
   4.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia v zásade oslobodzuje Nový Zéland od finančných príspevkov na určitú operáciu civilného krízového riadenia EÚ, keď:

               a)

               Európska únia rozhodne, že účasť Nového Zélandu na operácii je významným príspevkom, ktorý je pre túto operáciu podstatný alebo

               b)

               Nový Zéland má taký HND na osobu, ktorý nepresahuje HND žiadneho členského štátu Európskej únie.

         5.   Veliteľ misie operácie civilného krízového riadenia EÚ a príslušné administratívne služby Nového Zélandu podpíšu dohodu o platbe príspevkov Nového Zélandu do prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ. Uvedená dohoda zahŕňa okrem iného ustanovenia o:

               a)

               príslušnej sume;

               b)

               spôsobe platby finančného príspevku a

               c)

               postupe pri audite.

         ODDIEL III

      USTANOVENIA O ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH VOJENSKÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA

   Článok 9
   Účasť na operácii vojenského krízového riadenia EÚ
   1.   Nový Zéland zabezpečuje, aby jeho ozbrojené sily a personál, ktorí sa zúčastňujú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, vykonávali svoju misiu v súlade s:

               a)

               rozhodnutím Rady a následnými zmenami a doplneniami uvedenými v článku 2 ods. 1;

               b)

               operačným plánom a

               c)

               vykonávacími opatreniami.

         2.   Nový Zéland včas oboznamuje veliteľa operácie EÚ s každou zmenou týkajúcou sa svojej účasti na operácii.
   Článok 10
   Velenie
   1.   Všetci príslušníci ozbrojených síl a personál, ktorí sa zúčastňujú na vojenskej operácii krízového riadenia EÚ, zostávajú v plnom rozsahu pod velením svojich vnútroštátnych orgánov.
   2.   Personál, ktorý vysiela Nový Zéland, vykonáva svoje služobné povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie vojenského krízového riadenia EÚ.
   3.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívne a taktické velenie a/alebo kontrolu svojich ozbrojených síl a personálu veliteľovi operácie EÚ, ktorý má právo delegovať svoje právomoci.
   4.   Nový Zéland má rovnaké práva a povinnosti ohľadne každodenného riadenia operácie ako zúčastnené členské štáty Európskej únie.
   5.   Veliteľ operácie EÚ môže po porade s Novým Zélandom kedykoľvek požiadať, aby Nový Zéland zrušil svoj príspevok.
   6.   Nový Zéland vymenuje vysokého vojenského zástupcu (Senior Military Representative – SMR), ktorý má za úlohu zastupovať národný kontingent na operácii vojenského krízového riadenia EÚ. SMR sa radí s veliteľom ozbrojených síl EÚ vo všetkých záležitostiach týkajúcich sa operácie a zodpovedá za každodennú disciplínu kontingentu Nového Zélandu.
   Článok 11
   Finančné aspekty
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 12 tejto dohody, Nový Zéland hradí všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii, pokiaľ tieto náklady nepodliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v právnych nástrojoch uvedených v článku 2 ods. 1 tejto dohody, ako aj v rozhodnutí Rady 2008/975/SZBP (2), ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami.
   2.   V prípade smrti, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, otázky možnej zodpovednosti Nového Zélandu, ako aj náhrady škody z jeho strany upravujú podmienky ustanovené v platnej dohode o postavení ozbrojených síl, ktorá je uvedená v článku 3 ods. 1, alebo iné alternatívne ustanovenia, ktoré je možné uplatniť.
   Článok 12
   Príspevok na spoločné náklady
   1.   Nový Zéland prispieva na financovanie spoločných nákladov operácie vojenského krízového riadenia EÚ.
   2.   Finančný príspevok Nového Zélandu na spoločné náklady sa vypočíta na základe jedného z uvedených vzorcov, a to podľa toho, ktorého výsledkom je nižšia suma:

               a)

               podiel na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru HND Nového Zélandu k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich na spoločné náklady operácie, alebo

               b)

               podiel na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru počtu personálu Nového Zélandu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

         Ak sa použije vzorec podľa prvého pododseku písm. b) a keď Nový Zéland vysiela personál iba na veliteľstvo operácie alebo ozbrojených síl, sa použije pomer jeho personálu k celkovému počtu personálu príslušného veliteľstva. V ostatných prípadoch ide o pomer celého personálu, ktorý vyslal Nový Zéland, k celkovému počtu personálu operácie.
   3.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia v zásade oslobodzuje Nový Zéland od finančných príspevkov na spoločné náklady určitej operácie vojenského krízového riadenia EÚ, keď:

               a)

               Európska únia rozhodne, že účasť Nového Zélandu na operácii významne prispieva k prostriedkom a/alebo kapacitám, ktoré sú pre túto operáciu podstatné, alebo

               b)

               Nový Zéland má taký HND na osobu, ktorý nepresahuje HND žiadneho členského štátu Európskej únie.

         4.   Správca ustanovený v rozhodnutí 2008/975/SZBP, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami, a príslušné orgány Nového Zélandu uzatvoria dohodu. Uvedená dohoda okrem iného zahŕňa ustanovenia o:

               a)

               príslušnej sume;

               b)

               spôsobe platby finančného príspevku a

               c)

               postupe pri audite.

         ODDIEL IV

      ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

   Článok 13
   Opatrenia na vykonanie dohody
   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 12 ods. 4 a článku 8 ods. 5, vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a príslušné orgány Nového Zélandu dohodnú všetky potrebné technické a správne opatrenia súvisiace s vykonávaním tejto dohody.
   Článok 14
   Neplnenie záväzkov
   Ak si jedna zo zmluvných strán neplní svoje povinnosti ustanovené v tejto dohode, druhá zmluvná strana má právo túto dohodu ukončiť výpoveďou s jednomesačnou lehotou.
   Článok 15
   Urovnávanie sporov
   Spory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa medzi zmluvnými stranami riešia diplomatickou cestou.
   Článok 16
   Nadobudnutie platnosti
   1.   Táto dohoda nadobúda platnosť prvým dňom prvého mesiaca po tom, ako sa zmluvné strany navzájom informovali, že ukončili vnútorné postupy potrebné na tento účel.
   2.   Túto dohodu možno preskúmať na požiadanie ktorejkoľvek zo strán.
   3.   Túto dohodu možno zmeniť a doplniť na základe vzájomnej písomnej dohody medzi zmluvnými stranami.
   4.   Túto dohodu môže ktorákoľvek zmluvná strana vypovedať písomným oznámením o vypovedaní, ktoré odovzdá druhej zmluvnej strane. Takáto výpoveď je účinná šesť mesiacov po doručení oznámenia druhej zmluvnej strane.

      V Bruseli osemnásteho apríla dvetisícdvanásť.

         Za Európsku úniu

         Za Nový Zéland

      (1)  Ú. v. EÚ L 141, 27.5.2011, s. 17.

      (2)  Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 96.
   ZNENIE PRE ČLENSKÉ ŠTÁTY EÚ
   Členské štáty EÚ, uplatňujúce rozhodnutie Rady EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Nový Zéland, sa budú usilovať do tej miery, do akej to ich vnútroštátne právne systémy dovoľujú, vzdať podľa možností nárokov na náhradu voči Novému Zélandu v prípade úrazu alebo úmrtia personálu alebo škody na majetku alebo straty na majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

               —

               zapríčinil personál Nového Zélandu pri výkone svojich služobných povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia, alebo

               —

               vznikli používaním akéhokoľvek majetku vo vlastníctve Nového Zélandu za podmienky, že majetok sa používal v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia personálom operácie krízového riadenia EÚ z Nového Zélandu, ktorý tento majetok používa.

         NÁVRH ZNENIA PRE NOVÝ ZÉLAND
   Nový Zéland, uplatňujúci rozhodnutie Rady EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, sa bude usilovať, pokiaľ to jej vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať podľa možností nárokov voči každému členskému štátu EÚ zúčastňujúcemu sa na operácii krízového riadenia EÚ v prípade úrazu alebo úmrtia personálu alebo škody na majetku alebo straty majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

               a)

               zapríčinil personál pri výkone svojich služobných povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia, alebo

               b)

               vznikli používaním majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa na operácii krízového riadenia za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbalosti alebo úmyselného zavinenia personálom operácie krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používa.


title: Rozhodnutie Rady 2009/1002/SZBP z  22. decembra 2009 , ktorým sa mení a dopĺňa spoločná pozícia 2006/795/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Kórejskej ľudovodemokratickej republike

text:
               23.12.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 346/47

      ROZHODNUTIE RADY 2009/1002/SZBP
   z 22. decembra 2009,
   ktorým sa mení a dopĺňa spoločná pozícia 2006/795/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Kórejskej ľudovodemokratickej republike
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,
   keďže:

               (1)

               Rada Európskej únie 20. novembra 2006 prijala spoločnú pozíciu 2006/795/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Kórejskej ľudovodemokratickej republike (KĽDR) (1); táto spoločná pozícia bola zmenená a doplnená spoločnou pozíciou 2009/573/SZBP (2), ktorou sa vykonala rezolúcia Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1874 (2009).

               (2)

               Zákaz priamych a nepriamych dodávok, predaja alebo prevodu určitých položiek, materiálov, zariadenia, tovarov a technológií do KĽDR by sa mal vzťahovať aj na všetky tovary a technológie s dvojakým použitím uvedené v prílohe I k nariadeniu Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím (3).

               (3)

               Rada identifikovala osoby a subjekty, ktoré spĺňajú kritéria ustanovené v článku 3 ods. 1 písm. b), článku 4 ods. 1 písm. b), článku 3 ods. 1 písm. c) a článku 4 ods. 1 písm. c) spoločnej pozície 2006/795/SZBP. Tieto osoby a subjekty by preto mali byť uvedené na zozname v prílohe II a prílohe III k uvedenej spoločnej pozícii.

               (4)

               Spoločná pozícia 2006/795/SZBP by sa mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Spoločná pozícia 2006/795/SZBP sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               v článku 1 ods. 1 sa písmeno c) nahrádza takto:

                           „c)

                           určité ďalšie položky, materiály, zariadenia, tovary a technológie, ktoré by mohli prispieť k jadrovým programom, programom balistických striel alebo programom iných zbraní hromadného ničenia v KĽDR alebo k jej vojenským činnostiam, vrátane všetkých tovarov a technológií s dvojakým použitím uvedených v prílohe I k nariadeniu Rady (ES) č. 428/2009 z 5. mája 2009 , ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím. Európska únia prijme potrebné opatrenia na určenie príslušných položiek, na ktoré sa vzťahuje toto ustanovenie (4).

               2.

               v článku 4 sa odseky 3 a 4 nahrádzajú takto:
               „3.   Môžu sa udeliť výnimky pre finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré sú:

                           a)

                           nevyhnutné na uspokojenie základných potrieb vrátane platieb za potraviny, nájom alebo hypotéku, lieky a lekárske ošetrenie, úhrady daní, poistného a poplatkov za verejnoprospešné služby;

                           b)

                           určené výlučne na zaplatenie primeraných honorárov za odbornú prácu a na úhradu výdavkov spojených s poskytnutím právnych služieb; alebo

                           c)

                           určené výlučne na zaplatenie poplatkov alebo úhradu nákladov na služby spojené s bežným vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi,

                     po tom, ako dotknutý členský štát oznámi výboru svoj zámer povoliť osobám alebo subjektom uvedeným v prílohe I – ak je to vhodné – prístup k takýmto finančným prostriedkom a hospodárskym zdrojom a výbor do piatich pracovných dní od tohto oznámenia neprijme rozhodnutie o zamietnutí.
               4.   Výnimky sa môžu udeliť aj pre finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré sú:

                           a)

                           potrebné na mimoriadne výdavky pre osoby alebo subjekty uvedené v prílohe I, po oznámení dotknutým členským štátom uvedenému výboru a po schválení týmto výborom; alebo

                           b)

                           predmetom súdneho, správneho alebo arbitrážneho záložného práva alebo rozsudku, pričom v tomto prípade sa po oznámení dotknutým členským štátom výboru pre osoby alebo subjekty uvedené v prílohe I môžu finančné prostriedky a hospodárske zdroje použiť na úhradu pohľadávok vyplývajúcich z tohto práva alebo rozsudku za predpokladu, že toto záložné právo alebo rozsudok existovali už predtým, ako dotknutú osobu alebo subjekt, ktoré sú uvedené v odseku 1, určil sankčný výbor, Bezpečnostná rada alebo Rada a za predpokladu, že nie sú v prospech osoby alebo subjektu, ktoré sú uvedené v odseku 1.“

         Článok 2
   Prílohy II a III k spoločnej pozícii 2006/795/SZBP sa nahrádzajú znením uvedeným v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Brusseli 22. decembra 2009

            Za Radu

            predseda

         A. CARLGREN

      (1)  Ú. v. EÚ L 322, 22.11.2006, s. 32.

      (2)  Ú. v. EÚ L 197, 29.7.2009, s. 111.

      (3)  Ú. v. EÚ L 134, 29.5.2009, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 134, 29.5.2009, s. 1.“;

      PRÍLOHA
      „
            PRÍLOHA II
            A.   Zoznam osôb uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b) a v článku 4 ods. 1 písm. b)

                        #

                        Meno (a prípadné prezývky)

                        Identifikačné informácie

                        Dôvody

                        1.

                        CHANG Song-taek (alias JANG Song-Taek)

                        Dátum narodenia:
                        2.2.1946 alebo 6.2.194623.2.1946
                        (provincia Hamgyongbuk-do)
                        Číslo pasu (od roku 2006): PS 736420617

                        člen Národnej obrannej komisie, riaditeľ správneho oddelenia Kórejskej strany pracujúcich

                        2.

                        CHON Chi Bu

                        člen Generálneho úradu pre jadrovú energiu, bývalý technický riaditeľ jadrového výskumného strediska Yongbyon

                        3.

                        CHU Kyu-Chang (alias JU Kyu-Chang)

                        Dátum narodenia: medzi 1928 a 1933

                        prvý námestník oddelenia pre obranný priemysel (balistický program) Kórejskej strany pracujúcich, člen Národnej obrannej komisie

                        4.

                        HYON Chol-hae

                        Dátum narodenia:
                        1934 (Mandžusko, Čína)

                        námestník riaditeľa oddelenia všeobecnej politiky ľudových ozbrojených síl (vojenský poradca Kima Jonga Ila)

                        5.

                        JON Pyong-ho

                        Dátum narodenia: 1926

                        tajomník Ústredného výboru Kórejskej strany pracujúcich, vedúci oddelenia pre vojenský priemysel na ústrednom výbore, ktorý kontroluje druhý hospodársky výbor ústredného výboru, člen Národnej obrannej komisie

                        6.

                        KIM Yong-chun (alias Young-chun)

                        Dátum narodenia: 4.3.1935
                        Číslo pasu: 554410660

                        podpredseda Národnej obrannej komisie, minister ľudových ozbrojených síl, osobitný poradca Kima Jonga Ila pre jadrovú stratégiu

                        7.

                        O Kuk-Ryol

                        Dátum narodenia: 1931
                        (provincia Ťi-lin, Čína)

                        podpredseda Národnej obrannej komisie, ktorá dohliada na nákup najnovšej technológie zo zahraničia pre jadrové a balistické programy

                        8.

                        PAEK Se-bong

                        Dátum narodenia: 1946

                        predseda druhého hospodárskeho výboru (zodpovedného za balistický program) Ústredného výboru Kórejskej strany pracujúcich, člen Národnej obrannej komisie

                        9.

                        PAK Jae-gyong (alias Chae-Kyong)

                        Dátum narodenia: 1933
                        Číslo pasu: 554410661

                        námestník riaditeľa oddelenia všeobecnej politiky ľudových ozbrojených síl a námestník riaditeľa logistického úradu ľudových ozbrojených síl (vojenský poradca Kima Jonga Ila)

                        10.

                        PYON Yong Rip (alias Yong-Nip)

                        Dátum narodenia: 20.9.1929
                        Číslo pasu: 645310121
                        (pas vydaný 13.9.2005)

                        prezident Akadémie vied zapojenej do biologického výskumu súvisiaceho so ZHN

                        11.

                        RYOM Yong

                        riaditeľ Generálneho úradu pre jadrovú energiu (subjekt označený OSN), poverený medzinárodnými vzťahmi

                        12.

                        SO Sang-kuk

                        Dátum narodenia:
                        medzi 1932 a 1938

                        vedúci katedry jardovej fyziky na Univerzite Kim Il Sung

            B.   Zoznam subjektov uvedených v článku 4 ods. 1 písm. b)

                        #

                        Meno (a prípadné prezývky)

                        Identifikačné informácie

                        Dôvody

                        1.

                        Jadrové výskumné stredisko Yongbyon

                        výskumné stredisko, ktoré sa podieľalo na výrobe plutónia použiteľného na výrobu zbraní, stredisko spadá pod Generálny úrad pre jadrovú energiu (subjekt označený OSN 16.7.2009)

                        2.

                        Korea Pugang mining and machinery corporation ltd

                        dcérska spoločnosť spoločnosti Korea Ryongbong General Corporation (subjekt označený OSN 24.4.2009), zabezpečuje riadenie tovární na výrobu hliníkového prášku, ktorý možno využiť v oblasti rakiet

                        3.

                        Korean Ryengwang trading corporation

                        Rakwon-dong, štvrť Pothonggang, Pchjongjang, Severná Kórea

                        dcérska spoločnosť spoločnosti Korea Ryongbong General Corporation (subjekt označený OSN 24.4.2009)

                        4.

                        Sobaeku United Corp (alias Sobaeksu United Corp)

                        štátna spoločnosť zapojená do výskumu alebo nákupu citlivých výrobkov alebo zariadení; vlastní viacero ložísk prírodného grafitu, ktoré surovinami zásobujú dva závody na spracovanie produkujúce grafitové bloky, ktoré možno použiť v balistickej oblasti

            PRÍLOHA III
            A.   Zoznam osôb uvedených v článku 3 ods. 1 písm. c) a v článku 4 ods. 1 písm. c)

                        1.

                        KIM Tong-un

                        riaditeľ ‚kancelárie 39‘ na Ústrednom výbore Kórejskej strany pracujúcich, ktorá sa zaoberá financovaním šírenia ZHN

                  “


title: 2013/132/EÚ: Rozhodnutie Európskej centrálnej banky z  11. januára 2013 , ktorým sa ustanovuje rámec pre infraštruktúru verejných kľúčov Európskeho systému centrálnych bánk (ECB/2013/1)

text:
               16.3.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 74/30

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 11. januára 2013,
   ktorým sa ustanovuje rámec pre infraštruktúru verejných kľúčov Európskeho systému centrálnych bánk
   (ECB/2013/1)
   (2013/132/EÚ)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), a najmä na jeho článok 12.1 v spojení s článkom 3.1, článkom 5, článkom 12.3 a článkami 16 až 24,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 12.1 štatútu ESCB vydáva Rada guvernérov usmernenia a prijíma rozhodnutia, ktoré sú potrebné na zabezpečenie plnenia úloh zverených Európskemu systému centrálnych bánk (ESCB) a Eurosystému podľa zmluvy a štatútu ESCB. Uvedené zahŕňa právomoc rozhodnúť o organizácii pomocných činností, ktoré sú potrebné na plnenie takých úloh, akými sú vydávanie a správa elektronických certifikátov pre zaistenie bezpečnosti informácií uchovávaných a spracovávaných v elektronických aplikáciách, systémoch, platformách a službách ESCB a Eurosystému a pre vzájomnú komunikáciu údajov medzi nimi.

               (2)

               Podľa článku 12.3 štatútu ESCB má Rada guvernérov tiež právomoc určiť vnútornú organizáciu Európskej centrálnej banky (ECB) a jej orgánov s rozhodovacími právomocami. V súvislosti s tým má Rada guvernérov právomoc rozhodnúť, že ECB bude používať elektronické certifikáty vydané vlastnou infraštruktúrou verejných kľúčov Eurosystému.

               (3)

               Počet používateľov, ktorí majú prístup k rastúcemu počtu sústavne sa rozvíjajúcich elektronických aplikácií, systémov, platforiem a služieb ESCB a Eurosystému, sa zvyšuje. Rada guvernérov si uvedomuje, že je potrebné zabezpečiť prístup k zdokonaleným službám informačnej bezpečnosti, akými sú prísna autentifikácia, elektronické podpisy a šifrovanie, a to pomocou elektronických certifikátov.

               (4)

               Niektoré centrálne banky ESCB majú svoju vlastnú infraštruktúru verejných kľúčov a mnoho používateľov z radov tretích osôb, ktoré spolupracujú s centrálnymi bankami ESCB, nemá jednoduchý prístup k certifikačnej autorite uznanej ESCB v súlade s jeho rámcom pre uznávanie certifikátov.

               (5)

               V prípade Eurosystému je žiaduce, aby si vytvoril svoju vlastnú infraštruktúru verejných kľúčov, ktorá by mohla vydávať všetky typy elektronických certifikátov, ako sú osobné a technické certifikáty pre používateľov ESCB a používateľov mimo ESCB a ktorá by bola dostatočne flexibilná, aby sa prispôsobila rozvoju elektronických aplikácií, systémov, platforiem a služieb ESCB a Eurosystému. Táto infraštruktúra verejných kľúčov (ďalej len „ESCB-PKI“) by mala dopĺňať služby poskytované inými certifikačnými autoritami uznanými ESCB v súlade s rámcom ESCB pre uznávanie certifikátov alebo certifikačnými autoritami uznanými ESCB v prípade TARGET2 a TARGET2-Securities na účely týchto dvoch aplikácií.

               (6)

               Rada guvernérov 29. septembra 2010 rozhodla o spustení projektu ESCB-PKI s cieľom vytvoriť a implementovať ESCB-PKI a zabezpečiť zdroje potrebné na jeho dokončenie. Rozhodla tiež, že vývoj, platformu a prevádzku ESCB-PKI zabezpečí Banco de Espaňa.

               (7)

               ESCB-PKI nepriamo prispieva k plneniu úloh ESCB a Eurosystému. Má tri úrovne riadenia: úroveň 1 predstavuje Rada guvernérov a Výkonná rada, úroveň 2 predstavujú centrálne banky Eurosystému a úroveň 3 predstavuje zabezpečujúca centrálna banka.

               (8)

               Rada guvernérov je na úrovni 1 riadenia zodpovedná za riadenie, správu a kontrolu činností a výstupov potrebných na rozvoj a fungovanie ESCB-PKI. Je tiež zodpovedná za rozhodovanie týkajúce sa ESCB-PKI a rozhoduje o pridelení úloh, ktoré nie sú osobitne zverené úrovni 2 a úrovni 3 riadenia.

               (9)

               Centrálne banky Eurosystému sú zodpovedné za úlohy zverené úrovni 2 riadenia v medziach všeobecného rámca stanoveného Radou guvernérov. Majú právomoci týkajúce sa technických prostriedkov implementácie ESCB-PKI.

               (10)

               Výbor ESCB pre informačné technológie (ďalej len „ITC“) má riadiacu úlohu v rozvoji ESCB-PKI. V súlade s rámcom ESCB pre uznávanie certifikátov, rozsahom a harmonogramom schválenými Radou guvernérov usmerňuje, hodnotí, kontroluje a schvaľuje výstupy projektu s prihliadnutím na kritériá uznávania.

               (11)

               Banco de Espaňa je na úrovni 3 riadenia ako zabezpečujúca centrálna banka zodpovedná za plnenie úloh, ktoré sú jej zverené v medziach všeobecného rámca stanoveného Radou guvernérov. Zabezpečujúca centrálna banka zavádza technickú infraštruktúru a bezpečné zariadenia a služby, ktoré sú nevyhnutné na vytvorenie a používanie infraštruktúry verejných kľúčov v súlade s: a) vnútroštátnym právom transponujúcim smernicu Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre elektronické podpisy (1), a to v rozsahu, v akom ho možno uplatniť, b) vnútroštátnym právom transponujúcim smernicu Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov (2), a to v rozsahu, v akom ho možno uplatniť a c) nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (3).

               (12)

               Keďže elektronické certifikáty sú kľúčovými prvkami použitými v elektronických aplikáciách tak v podobe autentifikačných mechanizmov s cieľom zaviesť elektronické podpisy, ako aj v podobe verejného kľúča založeného na šifrovaní, ESCB-PKI zohľadní existujúce elektronické aplikácie, systémy, platformy a služby ESCB a Eurosystému a súčasné projekty ESCB s cieľom zabezpečiť pokrytie ich potrieb.

               (13)

               Národné centrálne banky mimo eurozóny sa môžu rozhodnúť, že budú používať certifikáty a služby poskytované ESCB-PKI,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto rozhodnutia:

               1.

               „certifikátom“ alebo „elektronickým certifikátom“ sa rozumie elektronický dokument vydaný certifikačnou autoritou, ktorý spája verejný kľúč s identitou držiteľa certifikátu a používa sa na všetky alebo niektorú z nasledujúcich činností: a) overenie, či verejný kľúč patrí držiteľovi certifikátu; b) autentifikáciu držiteľa certifikátu; c) kontrolu podpisu držiteľa certifikátu; d) zašifrovanie správy určenej držiteľovi certifikátu; e) overenie prístupových práv držiteľa certifikátu k elektronickým aplikáciám, systémom, platformám a službám ESCB a Eurosystému. Akýkoľvek odkaz v tomto rozhodnutí na certifikát alebo elektronický certifikát je zároveň odkazom na zariadenia na prenos údajov, na ktorých sa certifikát alebo elektronický certifikát uchováva;

               2.

               „elektronickými aplikáciami, systémami, platformami a službami ESCB a Eurosystému“ sa rozumejú elektronické aplikácie, systémy, platformy a služby, ktoré ESCB a/alebo Eurosystém používajú pri plnení úloh, ktoré sú im zverené podľa zmluvy a štatútu ESCB;

               3.

               „infraštruktúrou verejných kľúčov“ sa rozumie sústava jednotlivcov, pravidiel, postupov a počítačových systémov potrebná na zabezpečenie služieb autentifikácie, šifrovania, integrity a nepopierateľnosti prostredníctvom zašifrovania verejného kľúča a súkromného kľúča a elektronických certifikátov;

               4.

               „používateľom“ sa rozumie buď držiteľ certifikátu alebo osoba spoliehajúca sa na certifikát, prípadne obe tieto osoby;

               5.

               „autentifikáciou“ sa rozumie postup overenia totožnosti žiadateľa o vydanie certifikátu alebo držiteľa certifikátu;

               6.

               „centrálnou bankou ESCB“ sa rozumie buď centrálna banka Eurosystému alebo národná centrálna banka mimo eurozóny;

               7.

               „centrálnou bankou Eurosystému“ sa rozumie buď národná centrálna banka členského štátu, ktorého menou je euro, vrátane zabezpečujúcej centrálnej banky, alebo ECB;

               8.

               „zabezpečujúcou centrálnou bankou“ sa rozumie národná centrálna banka určená Radou guvernérov, aby vytvorila ESCB-PKI a poskytovala služby ESCB-PKI v mene a v prospech centrálnych bánk Eurosystému;

               9.

               „národnou centrálnou bankou mimo eurozóny“ sa rozumie národná centrálna banka členského štátu, ktorého menou nie je euro;

               10.

               „certifikačnou autoritou ESCB-PKI“ sa rozumie subjekt, ktorý má dôveru používateľov a vydáva, spravuje, zrušuje a obnovuje certifikáty v mene centrálnych bánk ESCB alebo centrálnych bánk Eurosystému v súlade s rámcom ESCB pre uznávanie certifikátov;

               11.

               „validačnou autoritou ESCB-PKI“ sa rozumie subjekt, ktorý má dôveru používateľov a poskytuje informácie o platnosti certifikátov vydaných certifikačnou autoritou ESCB-PKI;

               12.

               „držiteľom certifikátu“ sa rozumie buď jednotlivec, na ktorého sa elektronický certifikát vzťahuje a bol mu vydaný, alebo správca technického komponentu, ktorý uznal elektronický certifikát vydaný certifikačnou autoritou ESCB-PKI pre tento technický komponent, prípadne obe tieto osoby;

               13.

               „rámcom ESCB pre uznávanie certifikátov“ sa rozumejú kritériá stanovené ITC ESCB na identifikáciu certifikačných autorít, tak interných, ako aj externých z pohľadu ESCB, ktoré možno považovať za dôveryhodné vo vzťahu k elektronickým aplikáciám, systémom, platformám a službám ESCB a Eurosystému;

               14.

               „registračnou autoritou“ sa rozumie subjekt, ktorý má dôveru používateľov a overuje totožnosť žiadateľa o vydanie certifikátu predtým, než certifikačná autorita ESCB-PKI vydá certifikát;

               15.

               „osobou spoliehajúcou sa na certifikát“ sa rozumie jednotlivec alebo subjekt, ktorý nie je držiteľom certifikátu, a ktorý uzná certifikát a spolieha sa na neho;

               16.

               „pravidlami pre vykonávanie auditu“ sa rozumejú Pravidlá ESCB pre vykonávanie auditu vymedzené Radou guvernérov 7. októbra 1998 a uverejnené na internetovej stránke ECB (4);

               17.

               „žiadateľom o vydanie certifikátu“ sa rozumie jednotlivec, ktorý žiada o vydanie certifikátu pre seba alebo pre technický komponent;

               18.

               „technickým komponentom“ sa rozumie akékoľvek programové vybavenie (softvér) alebo technické vybavenie (hardvér), ktoré možno identifikovať pomocou elektronických certifikátov.

         Článok 2
   Rozsah pôsobnosti
   1.   Toto rozhodnutie ustanovuje rámec pre ESCB-PKI. ESCB-PKI je vlastná infraštruktúra verejných kľúčov Eurosystému vytvorená zabezpečujúcou centrálnou bankou v mene a v prospech centrálnych bánk Eurosystému, ktorá vydáva, spravuje, zrušuje a obnovuje certifikáty v súlade s rámcom ESCB pre uznávanie certifikátov.
   2.   Keďže služby ESCB-PKI môžu mať vplyv na osoby spoliehajúce sa na certifikát, toto rozhodnutie ustanovuje tiež podmienky, za akých sa takéto osoby môžu na certifikáty ESCB-PKI spoľahnúť.
   Článok 3
   Rozsah a ciele ESCB-PKI
   1.   Umožniť prístup k elektronickým aplikáciám, systémom, platformám a službám ESCB a Eurosystému, ktorých miera rizikovosti dosahuje strednú úroveň alebo vyššiu ako strednú úroveň, a ich použitie možno len vtedy, ak bol používateľ autentifikovaný pomocou elektronického certifikátu vydaného a spravovaného certifikačnou autoritou uznanou ESCB v súlade s rámcom ESCB pre uznávanie certifikátov vrátane certifikačnej autority ESCB-PKI alebo certifikačnými autoritami uznanými ESCB v prípade TARGET2 a TARGET2-Securities na účely týchto dvoch aplikácií.
   2.   Certifikačná autorita ESCB-PKI vydáva elektronické certifikáty a poskytuje iné elektronické certifikačné služby pre držiteľov certifikátov z centrálnych bánk ESCB a tretích osôb s nimi spolupracujúcich, aby im umožnila bezpečný prístup k elektronickým aplikáciám, systémom, platformám a službám ESCB a Eurosystému a ich používanie.
   3.   ESCB-PKI poskytuje tieto certifikačné služby:

               a)

               vydanie certifikátu, obnovenie a zrušenie certifikátu, ako aj potvrdenie platnosti certifikátu s ohľadom na rôzne typy certifikátov;

               b)

               vydávanie certifikátov na účely autentifikácie, elektronického podpisu a šifrovania v súvislosti s používateľmi z ESCB a používateľmi mimo ESCB, ako aj technických certifikátov;

               c)

               obnova súkromného kľúča s cieľom zabezpečiť obnovu údajov zašifrovaných vo verejnom kľúči v prípade straty certifikátu;

               d)

               dodanie kryptografických bezpečnostných zariadení držiteľom certifikátov a ich správa, ak je to potrebné;

               e)

               poskytovanie informácií o postupoch správy certifikátov ESCB-PKI a technická podpora projektovým manažérom ESCB s cieľom pomôcť im integrovať certifikáty ESCB-PKI do ich aplikácií.

         Ak si to budú vyžadovať elektronické aplikácie, systémy, platformy a služby ESCB a Eurosystému, v budúcnosti sa môžu doplniť aj iné služby.
   Článok 4
   Rámec ESCB-PKI
   1.   S prihliadnutím na toto rozhodnutie sú povinnosti a úlohy zabezpečujúcej centrálnej banky a ostatných centrálnych bánk Eurosystému v súvislosti s implementáciou, prevádzkou a používaním ESCB-PKI ustanovené v dohode medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia a podrobnejšie upravené v certifikačných pravidlách ESCB-PKI a dokumente o certifikačnej praxi ESCB-PKI.
   2.   Dohoda medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia, ktorá zahŕňa aj dohodu o úrovni služieb, obsahuje dohodu dojednanú medzi zabezpečujúcou centrálnou bankou a centrálnymi bankami Eurosystému v súvislosti s povinnosťami a úlohami zabezpečujúcej centrálnej banky a centrálnych bánk Eurosystému. Táto dohoda sa predloží na schválenie Rade guvernérov a následne sa podpíše zabezpečujúcou centrálnou bankou a centrálnymi bankami Eurosystému.
   3.   Dohoda o úrovni služieb je nielen dohodou stanovujúcou úroveň služieb poskytovaných Eurosystému zabezpečujúcou centrálnou bankou, ale aj dohodou stanovujúcou úroveň služieb poskytovaných národným centrálnym bankám mimo eurozóny a tretím osobám Eurosystémom v súvislosti s ESCB-PKI.
   4.   Dokument o certifikačnej praxi ESCB-PKI je súborom pravidiel upravujúcich životný cyklus elektronických certifikátov od podania žiadosti až do ukončenia platnosti certifikátu alebo jeho zrušenia vrátane vzťahov medzi žiadateľom o vydanie certifikátu alebo držiteľom, certifikačnou autoritou ESCB-PKI a osobami spoliehajúcimi sa na certifikát. Tento dokument zahŕňa elektronické certifikáty, ktoré sú predmetom úpravy smernice 1999/93/ES, ako aj elektronické certifikáty, ktoré nepatria do rozsahu jej pôsobnosti. Upravuje tiež úlohy a povinnosti všetkých strán a ustanovuje postupy týkajúce sa vydávania a správy certifikátov. Tvorí prílohu k dohode medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia.
   5.   Certifikačné pravidlá ESCB-PKI sú súborom pravidiel, ktoré sa vzťahujú na každý z jednotlivých typov vydaných certifikátov. Každý súbor upravuje podrobnosti o implementácii súvisiacej s dokumentom o certifikačnej praxi ESCB-PKI vo vzťahu ku každému konkrétnemu typu vydaného certifikátu. Certifikačné pravidlá ESCB-PKI tvoria prílohu k dohode medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia.
   6.   Certifikačné pravidlá ESCB-PKI a dokument o certifikačnej praxi ESCB-PKI sa zverejňujú na internetovej stránke ESCB-PKI (5).
   7.   Informácie týkajúce sa certifikačnej autority ESCB-PKI vrátane jej identifikačných údajov a technických komponentov sú uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 5
   Povinnosti a úlohy zabezpečujúcej centrálnej banky
   1.   Zabezpečujúca centrálna banka je zodpovedná za prevádzku a udržiavanie ESCB-PKI v prospech centrálnych bánk Eurosystému vrátane zabezpečenia platformy, prevádzky a správy vykonávanej v súlade s dohodou medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia. Zabezpečujúca centrálna banka najmä dodáva certifikáty a zabezpečuje služby ESCB-PKI v súlade s obchodnými požiadavkami a technickými špecifikáciami, k akým patrí rámec ESCB pre uznávanie certifikátov, ako aj požiadavky a špecifikácie stanovené v dohode medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia.
   2.   Zabezpečujúca centrálna banka poskytne organizačnú infraštruktúru, ktorá je potrebná na vytvorenie, vydávanie a správu certifikátov a zabezpečí udržiavanie tejto infraštruktúry. Na tieto účely a po konzultácii s ITC môže zabezpečujúca centrálna banka prijať pravidlá týkajúce sa jej vnútornej organizácie a správy.
   3.   Zabezpečujúca centrálna banka koná ako certifikačná autorita ESCB-PKI a validačná autorita ESCB-PKI.
   4.   Zodpovednosť zabezpečujúcej centrálnej banky upraví dohoda medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia.
   Článok 6
   Povinnosti a úlohy centrálnych bánk Eurosystému
   1.   Každá centrálna banka Eurosystému je zodpovedná za identifikáciu svojich držiteľov certifikátov. Na plnenie tejto úlohy vytvorí funkciu registračného úradníka, ktorý má právomoc registrovať používateľov z radov tretích osôb.
   2.   Každá centrálna banka Eurosystému koná ako osoba spoliehajúca sa na certifikát v súvislosti s certifikátmi určenými na zašifrovanie a elektronický podpis vydanými ESCB-PKI pre držiteľov certifikátov z radov ostatných centrálnych bánk Eurosystému alebo držiteľov certifikátov, ktorí sú používateľmi z radov tretích osôb.
   3.   Každá centrálna banka Eurosystému, ktorá používa služby ESCB-PKI, koná ako registračná autorita vo vzťahu k svojim žiadateľom o vydanie certifikátu a zabezpečí, že jej žiadatelia o vydanie certifikátu súhlasia s pravidlami a podmienkami stanovenými certifikačnou autoritou ESCB-PKI v žiadosti týkajúcej sa poskytovania jej služieb a postupujú podľa týchto pravidiel a podmienok.
   Článok 7
   Vzťahy medzi centrálnymi bankami Eurosystému, tretími osobami a držiteľmi certifikátov
   Každá centrálna banka Eurosystému prijme opatrenia týkajúce sa bezpečného prístupu tretích osôb k elektronickým aplikáciám, systémom, platformám a službám ESCB a Eurosystému a ich používania týmito osobami pomocou certifikátov ESCB-PKI. Tieto opatrenia upravia výlučne vzťah medzi príslušnými centrálnymi bankami Eurosystému a tretími osobami, ktoré používajú certifikáty ESCB-PKI. Všetky tretie osoby sú povinné dodržiavať certifikačné pravidlá ESCB-PKI, dokument o certifikačnej praxi ESCB-PKI, ako aj pravidlá a podmienky stanovené certifikačnou autoritou ESCB-PKI v žiadosti týkajúcej sa poskytovania jej služieb.
   Článok 8
   Vzťahy s osobami spoliehajúcimi sa na certifikát
   Na elektronický certifikát vydaný podľa tohto rozhodnutia sa možno spoľahnúť za predpokladu, že osoba spoliehajúca sa na certifikát:

               a)

               overuje platnosť, pozastavenie alebo zrušenie certifikátu pomocou informácie o aktuálnom stave zrušenia;

               b)

               prihliada na obmedzenia použitia uvedené v certifikáte a

               c)

               súhlasí s dokumentom o certifikačnej praxi ESCB-PKI a použiteľnými certifikačnými pravidlami ESCB-PKI.

         Článok 9
   Práva k ESCB-PKI
   1.   ESCB-PKI je v plnom rozsahu vlastníctvom centrálnych bánk Eurosystému.
   2.   Zabezpečujúca centrálna banka s ohľadom na uvedené udelí centrálnym bankám Eurosystému v najväčšom možnom rozsahu podľa príslušného práva všetky licencie týkajúce sa práv duševného vlastníctva, ktoré sú potrebné na zabezpečenie používania ESCB-PKI a jej komponentov centrálnymi bankami Eurosystému, ako aj plného rozsahu služieb ESCB-PKI, a zároveň na poskytovanie služieb ESCB-PKI tretím osobám v zmysle dokumentu o certifikačnej praxi ESCB-PKI a certifikačných pravidiel ESCB-PKI. Zabezpečujúca centrálna banka odškodní centrálne banky Eurosystému v prípade akýchkoľvek nárokov súvisiacich s porušením takýchto práv duševného vlastníctva, ktoré by mohli voči nim vzniesť tretie osoby.
   3.   Podrobnosti o právach centrálnych bánk Eurosystému k ESCB-PKI sa dohodnú medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia v dohode medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia.
   Článok 10
   Zodpovednosť centrálnych bánk Eurosystému voči používateľom
   1.   Pokiaľ nepreukážu, že nekonali nedbalo, sú centrálne banky Eurosystému v súlade s ich úlohami a povinnosťami v rámci ESCB-PKI zodpovedné za akúkoľvek škodu spôsobenú používateľovi, ktorý sa odôvodnene spolieha na kvalifikovaný certifikát vymedzený v zmysle smernice 1999/93/ES, a to pokiaľ ide o:

               a)

               presnosť všetkých informácií uvedených v kvalifikovanom certifikáte v čase vydania a skutočnosť, že certifikát obsahuje všetky náležitosti, ktoré sú pre kvalifikovaný certifikát predpísané v zmysle smernice 1999/93/ES;

               b)

               ubezpečenie, že v čase vydania kvalifikovaného certifikátu bol držiteľ certifikátu identifikovaný v kvalifikovanom certifikáte držiteľom dát na vytvorenie podpisu zodpovedajúcich dátam na overenie podpisu uvedeným alebo identifikovaným v certifikáte;

               c)

               ubezpečenie, že zariadenia na vytvorenie podpisu a zariadenia na overenie podpisu možno použiť komplementárne v prípadoch, ak je autorom oboch ESCB-PKI;

               d)

               opomenutie registrácie zrušenia kvalifikovaného certifikátu.

         2.   Centrálne banky Eurosystému nepreberajú na seba žiadne záväzky, neposkytujú žiadne záruky a neprijímajú žiadnu zodpovednosť voči používateľom, pokiaľ to nie je výslovne uvedené v tomto rozhodnutí a v dokumente o certifikačnej praxi ESCB-PKI.
   Článok 11
   Účasť národných centrálnych bánk mimo eurozóny v ESCB-PKI
   1.   Národná centrálna banka mimo eurozóny môže konať ako registračná autorita vo vzťahu k jej vlastným interným používateľom, ako aj vo vzťahu k používateľom z radov tretích osôb, a môže vytvoriť funkciu registračného úradníka vykonávajúceho túto úlohu.
   2.   Ak to schváli Rada guvernérov, národná centrálna banka mimo eurozóny sa môže tiež rozhodnúť používať služby ESCB-PKI za tých istých podmienok ako sú tie, ktoré sa vzťahujú na centrálne banky Eurosystému. Národná centrálna banka mimo eurozóny predloží za tým účelom Rade guvernérov vyhlásenie, v ktorom potvrdí, že bude dodržiavať povinnosti ustanovené v tomto rozhodnutí a v dohode medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia. Národná centrálna banka mimo eurozóny sa nestáva spoluvlastníkom ESCB-PKI a nie je povinná prispievať do finančnej obálky ESCB-PKI.
   Článok 12
   Ochrana údajov
   Centrálne banky Eurosystému sú povinné dodržiavať právne predpisy týkajúce sa ochrany údajov, ktoré sa vzťahujú na nimi spracovávané osobné údaje, pri plnení ich úloh v súvislosti s ESCB-PKI.
   Článok 13
   Audit
   Audit ESCB-PKI sa vykonáva v súlade so zásadami a dojednaniami ustanovenými v pravidlách pre vykonávanie auditu. Uvedené sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté pravidlá internej kontroly a auditu, ktoré sa vzťahujú na centrálne banky Eurosystému alebo boli týmito bankami prijaté.
   Článok 14
   Finančné dojednania
   Centrálne banky Eurosystému znášajú náklady na rozvoj a prevádzku ESCB-PKI tak, ako je to podrobne uvedené vo finančnej obálke ESCB-PKI.
   Článok 15
   Úloha Výkonnej rady
   1.   V súlade s článkom 17.3 rozhodnutia ECB/2004/2 z 19. februára 2004, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskej centrálnej banky (6), môže Rada guvernérov preniesť svoje normotvorné právomoci na Výkonnú radu s cieľom prijať opatrenia na účely vykonávania tohto rozhodnutia, ktoré sú potrebné pre účinnosť a bezpečnosť ESCB-PKI, a prijať zmeny a doplnenia týkajúce sa technických aspektov ESCB-PKI a služieb ESCB-PKI uvedených v prílohách k dohode medzi úrovňou 2 a úrovňou 3 riadenia po zohľadnení stanoviska ITC a prípadne aj stanoviska Riadiaceho výboru Eurosystému pre informačné technológie.
   2.   Výkonná rada bezodkladne oznámi Rade guvernérov každé opatrenie, ktoré prijme podľa odseku 1 a je viazaná akýmkoľvek rozhodnutím prijatým v danej otázke Radou guvernérov.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 11. januára 2013

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. ES L 13, 19.1.2000, s. 12.

      (2)  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

      (3)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (4)  www.ecb.europa.eu.

      (5)  http://pki.escb.eu.

      (6)  Ú. v. EÚ L 80, 18.3.2004, s. 33.

      PRÍLOHA

         Informácie týkajúce sa Certifikačnej autority ESCB-PKI vrátane jej identifikačných údajov a technických komponentov

      Certifikačná autorita ESCB-PKI je identifikovaná vo svojom certifikáte ako vydavateľ a jej súkromný kľúč sa používa na podpisovanie certifikátov. Certifikačná autorita ESCB-PKI má na starosti:

                  i)

                  vydávanie certifikátov so súkromným kľúčom a verejným kľúčom;

                  ii)

                  vydávanie zoznamu zrušených certifikátov;

                  iii)

                  vytváranie kľúčových párov spojených so špecifickými certifikátmi, napr. tými, ktoré si vyžadujú obnovu kľúča;

                  iv)

                  celkovú zodpovednosť za ESCB-PKI a zodpovednosť za to, že všetky požiadavky potrebné na jej prevádzku sú splnené.

            Certifikačnú autoritu ESCB-PKI tvoria všetci jednotlivci, pravidlá, postupy a počítačové systémy podieľajúce sa na vydávaní elektronických certifikátov a priraďovaní týchto certifikátov ich držiteľom.
      Certifikačná autorita ESCB-PKI zahŕňa dva technické komponenty:

                  —

                     Koreňová certifikačná autorita ESCB-PKI: Táto certifikačná autorita na prvej úrovni vydáva certifikáty len sebe a svojim podriadeným certifikačným autoritám. Funguje len vtedy, keď vykonáva svoje úzko vymedzené úlohy. Jej najvýznamnejšie údaje sú:

                                 Distinguished name (Rozoznateľný názov)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Serial number (Sériové číslo)

                              596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD

                                 Distinguished name of issuer (Rozoznateľný názov vydavateľa)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Validity period (Doba platnosti)

                              From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26

                                 Message digest (SHA-1) [Odtlačok údajov (SHA-1)]

                              CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192

                  —

                     Online certifikačná autorita ESCB-PKI: Táto certifikačná autorita na druhej úrovni je podriadená koreňovej certifikačnej autorite ESCB-PKI. Je zodpovedná za vydávanie certifikátov ESCB-PKI používateľom. Jej najvýznamnejšie údaje sú:

                                 Distinguished name (Rozoznateľný názov)

                              CN=ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Serial number (Sériové číslo)

                              2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C

                                 Distinguished name of issuer (Rozoznateľný názov vydavateľa)

                              CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

                                 Validity period (Doba platnosti)

                              From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

                                 Message digest (SHA-1) [Odtlačok údajov (SHA-1)]

                              D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08


title: 2004/823/ES, Euratom: Rozhodnutie Rady z 22. novembra 2004 o pristúpení Moldavskej republiky k Dohode medzi Kanadou, Švédskom, Ukrajinou a Spojenými štátmi americkými o vytvorení centra pre vedu a techniku na Ukrajine z 25. októbra 1993

text:
               3.12.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 358/10

      ROZHODNUTIE RADY

   z 22. novembra 2004
   o pristúpení Moldavskej republiky k Dohode medzi Kanadou, Švédskom, Ukrajinou a Spojenými štátmi americkými o vytvorení centra pre vedu a techniku na Ukrajine z 25. októbra 1993
   (2004/823/ES, Euratom)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1766/98 z 30. júla 1998 o pristúpení Európskeho spoločenstva a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, konajúcich ako jedna strana, k dohode z 25. októbra 1993 medzi Kanadou, Švédskom, Ukrajinou a Spojenými štátmi americkými o založení vedecko-technického centra na Ukrajine (1), najmä na jeho článok 3, ods. 1, 3, a 4,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (Euratom) č. 2387/98 z 3. novembra 1998 o pristúpení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a Európskeho spoločenstva, vystupujúcich ako jedna strana, k dohode z roku 1993 o zriadení strediska pre vedu a techniku na Ukrajine, uzatvorenej medzi Kanadou, Švédskom, Ukrajinou a Spojenými štátmi americkými (2), najmä na jeho článok 2,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               Kanada, Švédsko, Ukrajina a Spojené štáty americké uzavreli 25. októbra 1993 Dohodu o vytvorení centra pre vedu a techniku na Ukrajine (ďalej len „dohoda“).

               (2)

               Nariadeniami (ES) č. 1766/98 a (Euratom) č. 2387/98 Európske spoločenstvo a Európske spoločenstvo pre atómovú energiu (ďalej len „Spoločenstvá“) spoločne pristúpili k uvedenej dohode.

               (3)

               Moldavská republika predložila 12. februára 2004 na sekretariát centra listinu o pristúpení k dohode. V súlade s článkom XIII dohody je v právomoci správnej rady centra schváliť toto pristúpenie.

               (4)

               Spoločenstvá zastupuje v správnej rade centra predsedníctvo Rady a Komisie. Pozíciu Spoločenstiev v otázkach, ktoré sa vzťahujú na článok XIII, stanoví Rada a vyjadrí ju, pokiaľ nie je ustanovené inak, predsedníctvo,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Spoločenstiev schvaľuje pristúpenie Moldavskej republiky k Dohode medzi Kanadou, Švédskom, Ukrajinou a Spojenými štátmi americkými o vytvorení centra pre vedu a techniku na Ukrajine z 25. októbra 1993.
   Článok 2
   Predsedníctvo Rady vyjadrí v správnej rade centra súhlas Spoločenstiev s pristúpením Moldavskej republiky k dohode.

      V Bruseli 22. novembra 2004

            Za Radu

            predseda

         B. R. BOT

      (1)  Ú. v. ES L 225, 12.8.1998, s. 2.

      (2)  Ú. v. ES L 297, 6.11.1998, s. 4.


title: Rozhodnutie Rady 2014/42/SZBP z  28. januára 2014 , ktorým sa mení rozhodnutie 2012/281/SZBP v rámci Európskej bezpečnostnej stratégie na podporu návrhu Únie na medzinárodný kódex správania pre činnosti v kozmickom priestore

text:
               29.1.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 26/42

      ROZHODNUTIE RADY 2014/42/SZBP
   z 28. januára 2014,
   ktorým sa mení rozhodnutie 2012/281/SZBP v rámci Európskej bezpečnostnej stratégie na podporu návrhu Únie na medzinárodný kódex správania pre činnosti v kozmickom priestore
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 26 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               Rada 29. mája 2012 prijala rozhodnutie 2012/281/SZBP v rámci Európskej bezpečnostnej stratégie na podporu návrhu Únie na medzinárodný kódex správania pre činnosti v kozmickom priestore (1).

               (2)

               V rozhodnutí 2012/281/SZBP sa stanovuje zorganizovanie najviac troch multilaterálnych zasadnutí expertov s cieľom rokovať o návrhu medzinárodného kódexu správania.

               (3)

               Multilaterálne zasadnutia expertov sa uskutočnili vo Viedni v júni 2012, Kyjeve v máji 2013 a Bangkoku v novembri 2013.

               (4)

               Po úspešnom multilaterálnom zasadnutí expertov v Bangkoku je zrejmé, že medzinárodné spoločenstvo by uvítalo uskutočnenie štvrtého a záverečného multilaterálneho zasadnutia expertov. Toto zasadnutie by sa mohlo konať v Afrike.

               (5)

               Štvrté a záverečné multilaterálne zasadnutie expertov by sa mohlo zorganizovať v rámci pôvodnej finančnej referenčnej sumy stanovenej v rozhodnutí 2012/281/SZBP, v dôsledku čoho by nemalo žiadny dodatočný vplyv na zdroje.

               (6)

               Rozhodnutie 2012/281/SZBP by sa preto malo zmeniť, aby sa mohlo zorganizovať štvrté a záverečné multilaterálne zasadnutie expertov a doba jeho uplatňovania zodpovedajúcim spôsobom predĺžila,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Rozhodnutie 2012/281/SZBP sa týmto mení takto:

               1.

               V článku 2 ods. 1 sa písmeno b) nahrádza takto:

                           „b)

                           zorganizovanie najviac štyroch multilaterálnych zasadnutí expertov s cieľom rokovať o návrhu medzinárodného kódexu správania;“.

               2.

               V článku 6 sa druhý odsek nahrádza takto:
               „Platí 28 mesiacov odo dňa uzavretia dohody o financovaní uvedenej v článku 4 ods. 3 alebo 6 mesiacov odo dňa prijatia tohto rozhodnutia, ak sa v uvedenom období neuzavrie žiadna dohoda o financovaní.“

               3.

               Príloha k rozhodnutiu 2012/281/SZBP sa týmto mení takto:

                           a)

                           vo štvrtom odseku bodu 1 (Všeobecný rámec a ciele) sa prvá zarážka nahrádza takto:

                                       „—

                                       konzultácie s čo najväčším počtom krajín, či už sú alebo ešte nie sú aktívne v súvislosti s otázkami týkajúcimi sa kozmického priestoru, s cieľom rokovať o tomto návrhu a zbierať ich názory, a to najmä prostredníctvom zorganizovania najviac štyroch multilaterálnych zasadnutí expertov s cieľom rokovať o tomto návrhu,“;

                           b)

                           nadpis bodu 2.3 sa nahrádza takto:
                           „2.3.   Projekt 3: Zorganizovanie najviac štyroch multilaterálnych zasadnutí s cieľom rokovať o návrhu medzinárodného kódexu správania“;

                           c)

                           bod 2.3.3 sa nahrádza takto:
                           „2.3.3.   Opis projektu
                           Zorganizovanie najviac štyroch multilaterálnych zasadnutí.

                                       —

                                       Navrhuje sa, aby sa prvé dve z týchto zasadnutí uskutočnili v Európe a druhé dve zasadnutia mimo Európy. Toto rozhodnutie prijme vysoká predstaviteľka na základe návrhov predložených UNIDIR-om.

                                       —

                                       O štruktúre, programe a účasti rozhodne vysoká predstaviteľka na základe návrhov predložených UNIDIR-om.“;

                           d)

                           v bode 5 (Dĺžka trvania) sa prvý odsek nahrádza takto:
                           „Predpokladané obdobie vykonávania tohto projektu je 28 mesiacov.“

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 28. januára 2014

            Za Radu

            predseda

         G. STOURNARAS

      (1)  Ú. v. EÚ L 140, 30.5.2012, s. 68.