title: Rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2015/443 z 13. marca 2015 o bezpečnosti v Komisii

text:
               17.3.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 72/41

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ, Euratom) 2015/443
   z 13. marca 2015
   o bezpečnosti v Komisii
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 249,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,
   so zreteľom na Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie pripojený k zmluvám, a najmä na jeho článok 18,
   keďže:

               (1)

               Cieľom politiky v oblasti bezpečnosti v Komisii je umožniť jej pracovať v bezpečnom a chránenom prostredí, a to vďaka prijatiu jednotného a integrovaného prístupu k jej bezpečnosti, poskytnutiu náležitej úrovne ochrany osôb, majetku a informácií úmernej zisteným rizikám a efektívnemu a včasnému zaisteniu bezpečnosti.

               (2)

               Komisia podobne ako ostatné medzinárodné orgány čelí závažným hrozbám a výzvam v oblasti bezpečnosti, najmä v súvislosti s terorizmom, kybernetickými útokmi a politickou a obchodnou špionážou.

               (3)

               Európska komisia uzavrela dohody o otázkach bezpečnosti týkajúce sa jej najväčších pracovísk s vládami Belgicka, Luxemburska a Talianska (1). V týchto dohodách sa potvrdzuje, že za bezpečnosť Komisie zodpovedá samotná Komisia.

               (4)

               V záujme zaistenia bezpečnosti osôb, majetku a informácií môže byť nutné, aby Komisia prijala opatrenia v oblastiach chránených základnými právami zakotvenými v Charte základných práv a v Európskom dohovore o ľudských právach a uznanými Súdnym dvorom EÚ.

               (5)

               Každé takéto opatrenie by preto malo byť opodstatnené úmerne k významu záujmu, ktorý je určené chrániť, malo by byť primerané a malo by sa ním zabezpečovať úplné dodržiavanie základných práv, najmä práva na súkromie a ochranu údajov.

               (6)

               V rámci systému, v ktorom sa musia dodržiavať zásady právneho štátu a základné práva, sa Komisia musí usilovať o náležitú úroveň bezpečnosti svojich zamestnancov, majetku a informácií, ktorá zabezpečuje, že Komisia môže vykonávať svoje činnosti, pričom sa základné práva neobmedzujú nad rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné.

               (7)

               Bezpečnosť v Komisii vychádza zo zásad zákonnosti, transparentnosti, proporcionality a zodpovednosti.

               (8)

               Zamestnanci poverení prijímaním bezpečnostných opatrení by nemali byť žiadnym spôsobom znevýhodňovaní z dôvodu ich konania, pokiaľ toto konanie nepresiahlo rozsah ich poverenia alebo nebolo v rozpore so zákonom. Toto rozhodnutie treba preto považovať za služobný pokyn v zmysle služobného poriadku.

               (9)

               Komisia by mala podniknúť vhodné iniciatívy na podporu a posilnenie kultúry bezpečnosti, a to efektívnejším zaisťovaním bezpečnosti, zlepšovaním riadenia bezpečnosti, ďalším posilňovaním sietí a spolupráce s príslušnými orgánmi na medzinárodnej, európskej a vnútroštátnej úrovni a zlepšovaním monitorovania a kontroly vykonávania bezpečnostných opatrení.

               (10)

               Zriadenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) ako funkčne nezávislého orgánu Únie významne ovplyvnilo bezpečnostné záujmy Komisie, a preto je nutné vypracovať pravidlá a postupy spolupráce v oblasti ochrany a bezpečnosti medzi ESVČ a Komisiou, najmä v súvislosti s plnením povinnosti Komisie vynaložiť primeranú starostlivosť o zamestnancov Komisie, ktorí pôsobia na delegáciách Únie.

               (11)

               Bezpečnostná politika Komisie by sa mala vykonávať spôsobom, ktorý je v súlade s ostatnými internými procesmi a postupmi, ktoré môžu zahŕňať bezpečnostný prvok. Patrí sem najmä riadenie kontinuity činností, ktoré sa zameriava na zachovanie dôležitých funkcií Komisie v prípade prerušenia prevádzky, a proces ARGUS na koordináciu multisektorových krízových situácií.

               (12)

               Bez ohľadu na opatrenia, ktoré už boli zavedené v čase prijatia tohto rozhodnutia a oznámené európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov (2), na každé opatrenie podľa tohto rozhodnutia týkajúce sa spracovávania osobných údajov sa vzťahujú vykonávacie predpisy v súlade s článkom 21, ktoré stanovujú náležité záruky pre dotknuté osoby.

               (13)

               Je preto potrebné, aby Komisia preskúmala, aktualizovala a konsolidovala existujúci regulačný základ týkajúci sa bezpečnosti v Komisii.

               (14)

               Malo by sa preto zrušiť rozhodnutie Komisie K(94) 2129 (3),

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   KAPITOLA 1

      VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

   Článok 1
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               1.

               „majetok“ je všetok hnuteľný a nehnuteľný majetok a imanie Komisie;

               2.

               „oddelenie Komisie“ je akékoľvek generálne riaditeľstvo či útvar Komisie alebo kabinet člena Komisie;

               3.

               „komunikačný a informačný systém“ alebo „CIS“ je každý systém, ktorý umožňuje manipuláciu s informáciami v elektronickej podobe, vrátane všetkých prostriedkov potrebných na jeho prevádzku, ako aj infraštruktúry, organizácie, zamestnancov a informačných zdrojov;

               4.

               „kontrola rizík“ je akékoľvek bezpečnostné opatrenie, v prípade ktorého možno odôvodnene očakávať, že slúži na účinnú kontrolu bezpečnostného rizika tým, že mu predchádza, že toto riziko znižuje, že sa ním možno tomuto riziku vyhnúť alebo ho možno preniesť;

               5.

               „krízová situácia“ je okolnosť, udalosť, incident alebo mimoriadna udalosť (alebo ich sled či kombinácia), ktoré predstavujú závažnú alebo bezprostrednú bezpečnostnú hrozbu pre Komisiu, bez ohľadu na ich pôvod;

               6.

               „údaje“ sú informácie v podobe, ktorá umožňuje ich oznámenie, zaznamenanie alebo spracovanie;

               7.

               „člen Komisie zodpovedný za bezpečnosť“ je člen Komisie, do ktorého právomoci patrí Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť;

               8.

               „osobné údaje“ sú údaje podľa definície v článku 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (4);

               9.

               „objekt“ je všetok nehnuteľný alebo pridružený majetok a imanie Komisie;

               10.

               „prevencia rizika“ sú bezpečnostné opatrenia, o ktorých sa možno odôvodnene domnievať, že zabránia bezpečnostnému riziku, že ho oddialia alebo pozastavia;

               11.

               „bezpečnostné riziko“ je kombinácia úrovne hrozby, úrovne zraniteľnosti a možného vplyvu nejakej udalosti;

               12.

               „bezpečnosť v Komisii“ je bezpečnosť osôb, majetku a informácií v Komisii, a najmä fyzická integrita osôb a majetku, integrita, dôvernosť a dostupnosť informácií a komunikačných a informačných systémov, ako aj nerušený chod činností Komisie;

               13.

               „bezpečnostné opatrenie“ je každé opatrenie prijaté v súlade s týmto rozhodnutím s cieľom získať kontrolu nad bezpečnostnými rizikami;

               14.

               „služobný poriadok“ je Služobný poriadok úradníkov Európskej únie stanovený nariadením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (5) a jeho doplňujúce akty;

               15.

               „bezpečnostná hrozba“ je udalosť alebo činiteľ, v prípade ktorých možno odôvodnene očakávať, že nepriaznivo ovplyvnia bezpečnosť, ak sa na ne nebude reagovať alebo ak sa nad nimi nezíska kontrola;

               16.

               „bezprostredná bezpečnostná hrozba“ je bezpečnostná hrozba, ktorá sa vyskytne bez predchádzajúceho varovania, resp. len s veľmi krátkym predchádzajúcim varovaním;

               17.

               „závažná bezpečnostná hrozba“ je bezpečnostná hrozba, v prípade ktorej možno odôvodnene očakávať, že povedie k stratám na životoch, vážnemu zraneniu alebo vážnej ujme, veľkým škodám na majetku, vyzradeniu vysoko citlivých informácií, narušeniu IT systémov alebo dôležitých prevádzkových kapacít Komisie;

               18.

               „zraniteľnosť“ je slabá stránka akejkoľvek povahy, v prípade ktorej možno odôvodnene očakávať, že nepriaznivo ovplyvní bezpečnosť v Komisii, ak sa zneužije v rámci jednej alebo viacerých hrozieb.

         Článok 2
   Predmet úpravy
   1.   V tomto rozhodnutí sa stanovujú ciele, základné zásady, organizácia a povinnosti týkajúce sa bezpečnosti v Komisii.
   2.   Toto rozhodnutie sa uplatňuje na všetky oddelenia Komisie a vo všetkých objektoch Komisie. Na zamestnancov Komisie pôsobiacich na delegáciách Únie sa vzťahujú bezpečnostné pravidlá Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (6).
   3.   Bez ohľadu na akékoľvek osobitné ustanovenia týkajúce sa konkrétnych skupín zamestnancov, sa toto rozhodnutie uplatňuje na členov Komisie, zamestnancov Komisie zamestnaných podľa služobného poriadku a Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie, národných expertov vyslaných do Komisie, poskytovateľov služieb a ich zamestnancov, stážistov a všetky osoby s prístupom do budov Komisie alebo k ostatnému majetku, alebo na informácie, s ktorými manipuluje Komisia.
   4.   Ustanovenia tohto rozhodnutia sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté rozhodnutie Komisie 2002/47/ES, ESUO, Euratom (7), rozhodnutie Komisie 2004/563/ES, Euratom (8), rozhodnutie Komisie K(2006) 1623 (9) a rozhodnutie Komisie K(2006) 3602 (10).
   KAPITOLA 2

      ZÁSADY

   Článok 3
   Zásady bezpečnosti v Komisii
   1.   Pri vykonávaní tohto rozhodnutia Komisia zabezpečuje súlad so zmluvami, a najmä s Chartou základných práv a s Protokolom č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie, s dohodami uvedenými v odôvodnení 2, s akýmikoľvek platnými predpismi vnútroštátneho práva, ako aj s ustanoveniami tohto rozhodnutia. Ak to bude potrebné, vydá sa v tejto súvislosti v zmysle článku 21 ods. 2 bezpečnostné oznámenie obsahujúce usmernenia.
   2.   Bezpečnosť v Komisii vychádza zo zásad zákonnosti, transparentnosti, proporcionality a zodpovednosti.
   3.   Zásada zákonnosti predstavuje potrebu konať pri vykonávaní tohto rozhodnutia prísne v medziach právneho rámca, ako aj potrebu zabezpečiť súlad s právnymi požiadavkami.
   4.   Akékoľvek bezpečnostné opatrenie sa prijme otvorene, pokiaľ nemožno odôvodnene očakávať, že by to oslabilo jeho účinok. Adresáti bezpečnostného opatrenia sú vopred informovaní o dôvodoch a vplyve opatrenia, pokiaľ nemožno odôvodnene očakávať, že poskytnutím takýchto informácií bude oslabený účinok opatrenia. V takom prípade je adresát bezpečnostného opatrenia informovaný po tom, ako skončilo riziko oslabenia účinku daného bezpečnostného opatrenia.
   5.   Oddelenia Komisie zabezpečia, aby sa bezpečnostné otázky zohľadňovali od začiatku rozvoja a vykonávania politík, rozhodnutí, programov, projektov a činností Komisie, za ktoré sú tieto oddelenia zodpovedné. Na tento účel zapoja Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť vo všeobecnosti a hlavného úradníka Komisie pre informačnú bezpečnosť už v najskoršej fáze prípravy IT systémov.
   6.   Komisia v prípade potreby spolupracuje s príslušnými orgánmi hostiteľského štátu, ostatných členských štátov a ostatných inštitúcií, agentúr alebo orgánov EÚ tam, kde je to možné, pričom zohľadní opatrenia, ktoré tieto orgány prijali alebo naplánovali na riešenie príslušného bezpečnostného rizika.
   Článok 4
   Povinnosť dodržiavať právne predpisy
   1.   Dodržiavanie tohto rozhodnutia a jeho vykonávacích predpisov, ako aj bezpečnostných opatrení a pokynov vydaných poverenými zamestnancami je povinné.
   2.   Nedodržiavanie bezpečnostných predpisov môže viesť k disciplinárnemu konaniu v súlade so zmluvami a služobným poriadkom, k zmluvným sankciám a/alebo súdnemu konaniu podľa vnútroštátnych zákonov a iných právnych predpisov.
   KAPITOLA 3

      ZAISŤOVANIE BEZPEČNOSTI

   Článok 5
   Poverení zamestnanci
   1.   Iba zamestnancom oprávneným na základe osobitného poverenia, ktoré im udeľuje generálny riaditeľ pre ľudské zdroje a bezpečnosť vzhľadom na ich súčasnú pracovnú náplň, sa môže zveriť právomoc prijať jedno alebo viacero z týchto opatrení:

               1.

               nosenie ručných zbraní;

               2.

               vykonávanie bezpečnostného vyšetrovania uvedeného v článku 13;

               3.

               prijímanie bezpečnostných opatrení uvedených v článku 12, tak ako sa uvádza v poverení.

         2.   Poverenia uvedené v odseku 1 sa udeľujú na obdobie, ktoré nepresiahne obdobie, počas ktorého daná osoba zastáva pozíciu alebo funkciu, v súvislosti s ktorými sa poverenie udeľuje. Poverenia sa udeľujú v súlade s platnými ustanoveniami uvedenými v článku 3 ods. 1.
   3.   Pokiaľ ide o poverených zamestnancov, toto rozhodnutie predstavuje služobný pokyn v zmysle článku 21 služobného poriadku.
   Článok 6
   Všeobecné ustanovenia týkajúce sa bezpečnostných opatrení
   1.   Pri prijímaní bezpečnostných opatrení Komisia, pokiaľ je to objektívne možné, zabezpečí najmä, že:

               a)

               požiada o podporu alebo pomoc dotknutý štát len za predpokladu, že tento štát je buď členským štátom Európskej únie, alebo, ak ním nie je, zmluvnou stranou Európskeho dohovoru o ľudských právach, prípadne tento štát poskytuje záruky, ktoré sú prinajmenšom rovnocenné s právami zaručenými uvedeným dohovorom;

               b)

               postúpi informácie o osobách príjemcom iným, než sú inštitúcie a orgány Spoločenstva, na ktorých sa nevzťahujú vnútroštátne právne predpisy prijaté podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS (11), len v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 45/2001;

               c)

               ak osoba predstavuje bezpečnostnú hrozbu, akékoľvek bezpečnostné opatrenie bude namierené voči tejto osobe, a že sa od danej osoby môže vymáhať uhradenie vzniknutých nákladov. Takéto bezpečnostné opatrenia môžu byť namierené voči iným osobám, len ak je nutné zabezpečiť kontrolu nad bezprostrednou alebo závažnou bezpečnostnou hrozbou a ak sú splnené tieto podmienky:

                           a)

                           plánované opatrenia voči osobe, ktorá predstavuje bezpečnostnú hrozbu, nemožno prijať alebo pravdepodobne budú neúčinné;

                           b)

                           Komisia nemôže bezpečnostnú hrozbu dostať pod kontrolu len vlastným pričinením alebo tak nemôže urobiť včas;

                           c)

                           opatrenie nepredstavuje neprimerané ohrozenie inej osoby a jej práv.

         2.   Riaditeľstvo pre bezpečnosť na Generálnom riaditeľstve pre ľudské zdroje a bezpečnosť zostaví prehľad bezpečnostných opatrení, ktoré si môžu vyžadovať príkaz sudcu v súlade so zákonmi a inými právnymi predpismi členských štátov, v ktorých má Komisia svoje objekty.
   3.   Riaditeľstvo pre bezpečnosť na Generálnom riaditeľstve pre ľudské zdroje a bezpečnosť sa môže obrátiť na dodávateľa, aby ten pod vedením a dohľadom riaditeľstva pre bezpečnosť vykonával úlohy súvisiace s bezpečnosťou.
   Článok 7
   Bezpečnostné opatrenia týkajúce sa osôb
   1.   Osobám, ktoré sa nachádzajú v objektoch Komisie, sa poskytne náležitá úroveň ochrany, pričom sa zohľadnia požiadavky v oblasti bezpečnosti a ochrany.
   2.   V prípade závažných bezpečnostných rizík Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť poskytne priamu ochranu členom Komisie alebo ostatným zamestnancom, ak z posúdenia hrozby vyplynie, že takáto ochrana je potrebná na zaistenie ich ochrany a bezpečnosti.
   3.   V prípade závažných bezpečnostných rizík môže Komisia nariadiť evakuáciu svojich objektov.
   4.   Obetiam nehôd alebo útokov v objektoch Komisie sa poskytne pomoc.
   5.   S cieľom predchádzať bezpečnostným rizikám a získať nad nimi kontrolu môžu poverení zamestnanci vykonávať previerky osôb, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia, a to s cieľom stanoviť, či poskytnutie prístupu do objektov Komisie alebo k informáciám Komisie danej osobe nepredstavuje bezpečnostnú hrozbu. Na tento účel a v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001 a ustanoveniami uvedenými v článku 3 ods. 1 môžu poverení zamestnanci:

               a)

               využiť akýkoľvek zdroj informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, berúc do úvahy spoľahlivosť tohto zdroja informácií;

               b)

               nahliadnuť do osobného spisu alebo údajov, ktoré Komisia vedie v súvislosti s danou osobou, ktorú zamestnáva alebo má v úmysle zamestnať, alebo v prípade zamestnancov dodávateľov, ak je to riadne odôvodnené.

         Článok 8
   Bezpečnostné opatrenia týkajúce sa fyzickej bezpečnosti a majetku
   1.   Bezpečnosť majetku sa zaistí uplatňovaním náležitých fyzických a technických ochranných opatrení a zodpovedajúcich postupov (ďalej len „fyzická bezpečnosť“), čím sa vytvorí viacvrstvový systém.
   2.   Na základe tohto článku sa môžu prijímať opatrenia s cieľom chrániť osoby alebo informácie v Komisii, ako aj majetok.
   3.   Medzi ciele fyzickej bezpečnosti patrí:

               —

               predchádzať aktom násilia voči členom Komisie alebo osobám, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia,

               —

               predchádzať špionáži a odpočúvaniu v prípade citlivých alebo utajovaných skutočností,

               —

               predchádzať krádežiam, vandalizmu, sabotáži a ďalším násilným činom zameraným na poškodenie alebo zničenie budov a majetku Komisie,

               —

               umožniť prešetrovanie a vyšetrovanie bezpečnostných incidentov, okrem iného aj prostredníctvom kontroly záznamov o vstupoch a odchodoch, pokrytia kamerovým systémom (CCTV), záznamov telefonických hovorov a podobných údajov, ako sa uvádza v článku 22 ods. 2 nižšie, a ďalších zdrojov informácií.

         4.   Fyzická bezpečnosť zahŕňa:

               —

               politiku prístupu, ktorá sa uplatňuje na všetky osoby alebo vozidlá, ktoré potrebujú prístup do objektov Komisie vrátane parkovísk,

               —

               systém kontroly prístupu, ktorý zahŕňa strážnu službu, technické vybavenie a opatrenia, informačné systémy alebo kombináciu všetkých týchto prvkov.

         5.   Na zaistenie fyzickej bezpečnosti sa môžu podniknúť tieto kroky:

               —

               zaznamenávanie vstupov do objektov Komisie a odchodov z nich v prípade osôb, vozidiel, tovaru a vybavenia,

               —

               kontroly totožnosti v objektoch Komisie,

               —

               kontroly vozidiel, tovaru a vybavenia vizuálne alebo technickými prostriedkami,

               —

               zabraňovanie vstupu neoprávnených osôb, vozidiel a tovaru do objektov Komisie.

         Článok 9
   Bezpečnostné opatrenia týkajúce sa informácií
   1.   Bezpečnosť informácií sa vzťahuje na všetky informácie, s ktorými manipuluje Komisia.
   2.   Bezpečnosť informácií, bez ohľadu na jej podobu, musí vyvažovať transparentnosť, proporcionalitu, zodpovednosť a efektívnosť s potrebou ochrany informácií pred neoprávneným prístupom, použitím, zverejnením, zmenou alebo zničením.
   3.   Bezpečnosť informácií je zameraná na ochranu dôvernosti, celistvosti a dostupnosti.
   4.   Na klasifikáciu informácií a na vypracovanie primeraných bezpečnostných opatrení, postupov a noriem vrátane zmierňujúcich opatrení sa preto použijú procesy riadenia rizík.
   5.   Tieto všeobecné zásady týkajúce sa bezpečnosti informácií sa musia uplatňovať najmä pokiaľ ide o:

               a)

               „utajovanú skutočnosť Európskej únie“ (ďalej len „utajovaná skutočnosť EÚ“), teda každú informáciu alebo vec označenú stupňom utajenia EÚ, ktorej neoprávnené zverejnenie by mohlo v rôznej miere poškodiť záujmy Európskej únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov;

               b)

               „citlivú neutajovanú skutočnosť“, teda informáciu alebo vec, ktorú Komisia musí chrániť z dôvodu právnych záväzkov stanovených v zmluvách alebo aktoch prijatých na ich vykonávanie, a/alebo z dôvodu citlivosti týchto informácií či vecí. Medzi citlivé neutajované skutočnosti patria, okrem iného, informácie alebo veci, ktoré sú chránené služobným tajomstvom, ako sa uvádza v článku 339 ZFEÚ, informácie, na ktoré sa vzťahujú záujmy chránené podľa článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (12) v spojení s príslušnou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, alebo osobné údaje v rámci rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 45/2001.

         6.   Na citlivé neutajované skutočnosti sa vzťahujú pravidlá týkajúce sa manipulácie s nimi a ich uchovávania. Citlivé neutajované skutočnosti sa môžu poskytnúť len tým osobám, ktoré ich potrebujú poznať. Ak sa to bude považovať za nutné na účinnú ochranu dôvernosti takýchto informácií, musia byť označené bezpečnostným označením a zodpovedajúcimi pokynmi na manipuláciu s nimi, ktoré schválil generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva pre ľudské zdroje a bezpečnosť. Ak sa s takýmito informáciami manipuluje v rámci komunikačných a informačných systémov alebo sa takéto informácie v rámci takýchto systémov uchovávajú, tieto informácie musia byť chránené aj v súlade s rozhodnutím K(2006) 3602, jeho vykonávacími predpismi a zodpovedajúcimi normami.
   7.   Každá osoba, ktorá je zodpovedná za vyzradenie alebo stratu utajovaných skutočností EÚ alebo citlivých neutajovaných skutočností, ktoré sú takto identifikované v pravidlách upravujúcich ich manipuláciu alebo uchovávanie, môže podliehať disciplinárnemu konaniu v súlade so služobným poriadkom. Takéto disciplinárne konanie nemá vplyv na akékoľvek ďalšie právne alebo trestné konanie zo strany príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov v súlade s ich zákonmi a inými právnymi predpismi, ani na zmluvné prostriedky nápravy.
   Článok 10
   Bezpečnostné opatrenia týkajúce sa komunikačných a informačných systémov
   1.   Všetky komunikačné a informačné systémy (ďalej len „CIS“), ktoré Komisia používa, sú prevádzkované v súlade s bezpečnostnou politikou Komisie vzťahujúcou sa na informačné systémy, ako sa uvádza v rozhodnutí K(2006) 3602, jeho vykonávacích predpisoch a zodpovedajúcich bezpečnostných normách.
   2.   Útvary Komisie, ktoré vlastnia, spravujú alebo prevádzkujú CIS, umožnia ostatným inštitúciám, agentúram, orgánom EÚ alebo iným organizáciám prístup k týmto systémom len za predpokladu, že tieto inštitúcie, agentúry, orgány EÚ alebo iné organizácie dokážu poskytnúť primeranú záruku, že ich IT systémy sú chránené na úrovni, ktorá je rovnocenná s úrovňou, ktorú zabezpečuje politika Komisie vzťahujúca sa na informačné systémy, ako sa uvádza v rozhodnutí K(2006) 3602, jeho vykonávacích predpisoch a zodpovedajúcich bezpečnostných normách. Komisia tento súlad monitoruje a v prípade závažného nedodržania súladu alebo pretrvávajúceho porušovania je oprávnená zakázať prístup ku CIS.
   Článok 11
   Forenzná analýza týkajúca sa kybernetickej bezpečnosti
   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť je zodpovedné najmä za vykonávanie forenznej technickej analýzy v spolupráci s príslušnými oddeleniami Komisie na podporu bezpečnostných vyšetrovaní uvedených v článku 13 v súvislosti s činnosťou kontrarozviedky, únikom údajov, kybernetickými útokmi a bezpečnosťou informačných systémov.
   Článok 12
   Bezpečnostné opatrenia týkajúce sa osôb a predmetov
   1.   S cieľom zaistiť bezpečnosť v Komisii, predchádzať rizikám a získať nad nimi kontrolu môžu zamestnanci poverení podľa článku 5 prijať v súlade so zásadami stanovenými v článku 3, okrem iného, jedno alebo viacero z týchto bezpečnostných opatrení:

               a)

               zaistenie bezpečnosti miesta a dôkazov vrátane záznamov o vstupoch a odchodoch a záznamov kamerových systémov v prípade incidentov alebo správania, ktoré môžu viesť k administratívnemu, disciplinárnemu, občianskemu alebo trestnému konaniu;

               b)

               obmedzené opatrenia týkajúce sa osôb, ktoré predstavujú bezpečnostnú hrozbu, vrátane príkazov osobám, aby opustili objekty Komisie, sprevádzania osôb pri odchode z objektov Komisie, zakázania vstupu osobám do objektov Komisie na určitý čas, ktorý bude vymedzený v súlade s kritériami určenými vo vykonávacích predpisoch;

               c)

               obmedzené opatrenia týkajúce sa predmetov, ktoré predstavujú bezpečnostnú hrozbu, vrátane odstránenia, zadržania a likvidácie predmetov;

               d)

               prehľadávanie objektov Komisie vrátane kancelárií, ktoré sa v týchto objektov nachádzajú;

               e)

               prehľadávanie CIS a vybavenia, telefónnych a telekomunikačných prevádzkových údajov, logovacích súborov, používateľských účtov atď.;

               f)

               ďalšie osobitné bezpečnostné opatrenia s podobným účinkom s cieľom predchádzať bezpečnostným rizikám a získať nad nimi kontrolu, najmä v kontexte práv Komisie ako prenajímateľa alebo ako zamestnávateľa v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.

         2.   Za výnimočných okolností môžu zamestnanci riaditeľstva pre bezpečnosť na Generálnom riaditeľstve pre ľudské zdroje a bezpečnosť poverení podľa článku 5 prijať akékoľvek naliehavé nevyhnutné opatrenia, a to v prísnom súlade so zásadami stanovenými v článku 3. Čo najskôr po prijatí uvedených opatrení budú o tom informovať riaditeľa riaditeľstva pre bezpečnosť, ktorý požiada generálneho riaditeľa pre ľudské zdroje a bezpečnosť o príslušné poverenie, ktorým sa potvrdia prijaté opatrenia a povolia akékoľvek ďalšie nevyhnutné kroky, pričom v prípade potreby spolupracujú s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi.
   3.   Bezpečnostné opatrenia podľa tohto článku sa musia zadokumentovať buď v čase ich prijatia, alebo, v prípade bezprostredného rizika alebo krízovej situácie, v primeranom čase po tom, ako boli prijaté. V druhom uvedenom prípade musí dokumentácia takisto obsahovať prvky, z ktorých sa vychádzalo pri posudzovaní existencie bezprostredného rizika alebo krízovej situácie. Dokumentácia môže byť stručná, ale mala by byť vyhotovená takým spôsobom, aby sa osobe, na ktorú sa opatrenie vzťahuje, umožnilo uplatniť si právo na obhajobu a právo na ochranu osobných údajov v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001, a aby sa umožnila kontrola zákonnosti daného opatrenia. Žiadne informácie o osobitných bezpečnostných opatreniach určených zamestnancovi nebudú súčasťou jeho osobného spisu.
   4.   Pri prijímaní bezpečnostných opatrení podľa písmena b) Komisia okrem toho zaručí, aby dotknutá osoba mala možnosť kontaktovať advokáta alebo osobu, ktorej dôveruje, a bola oboznámená s jej právom obrátiť sa na európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov.
   Článok 13
   Vyšetrovania
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 86 služobného poriadku, príloha IX k nemu a akékoľvek osobitné dojednanie medzi Komisiou a ESVČ, ako napríklad osobitné dojednanie, ktoré 28. mája 2014 podpísalo Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre ľudské zdroje a bezpečnosť s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a ktoré sa týka povinnosti vynaložiť primeranú starostlivosť o zamestnancov Komisie pôsobiacich na delegáciách Únie, bezpečnostné vyšetrovanie sa môže vykonať:

               a)

               v prípade incidentov ovplyvňujúcich bezpečnosť v Komisii, ako aj v prípade podozrenia zo spáchania trestného činu;

               b)

               v prípade potenciálnych únikov, nesprávnej manipulácie s citlivými neutajovanými skutočnosťami, utajovanými skutočnosťami EÚ alebo utajovanými skutočnosťami Euratom alebo ich vyzradenia;

               c)

               v kontexte činností kontrarozviedky a v rámci boja proti terorizmu;

               d)

               v prípade závažných kybernetických incidentov.

         2.   Rozhodnutie vykonať bezpečnostné vyšetrovanie prijíma generálny riaditeľ pre ľudské zdroje a bezpečnosť, ktorý je aj príjemcom vyšetrovacej správy.
   3.   Bezpečnostné vyšetrovanie môžu vykonávať len špecializovaní zamestnanci Generálneho riaditeľstva pre ľudské zdroje a bezpečnosť, riadne poverení podľa článku 5.
   4.   Poverení zamestnanci uplatňujú svoju právomoc vykonávať bezpečnostné vyšetrovanie nezávisle, ako sa uvádza v poverení, a majú právomoci uvedené v článku 12.
   5.   Poverení zamestnanci, ktorí majú právomoc vykonávať bezpečnostné vyšetrovanie, môžu zhromažďovať informácie zo všetkých dostupných zdrojov v súvislosti s akýmikoľvek priestupkami alebo trestnými činmi spáchanými v objektoch Komisie, do ktorých boli zapojené osoby uvedené v článku 2 ods. 3 buď ako obete, alebo páchatelia takýchto priestupkov alebo činov.
   6.   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť v prípade potreby informuje príslušné orgány hostiteľského členského štátu alebo ktoréhokoľvek iného dotknutého členského štátu, a najmä vtedy, ak vyšetrovanie preukázalo, že došlo k spáchaniu trestného činu. V tejto súvislosti môže Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť v prípade potreby poskytnúť podporu orgánom hostiteľského členského štátu alebo ktoréhokoľvek iného dotknutého členského štátu.
   7.   V prípade závažných kybernetických incidentov Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť úzko spolupracuje s Generálnym riaditeľstvom pre informatiku, ktoré mu poskytne podporu pri všetkých technických záležitostiach. Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť po konzultácii s Generálnym riaditeľstvom pre informatiku rozhoduje o tom, či je vhodné informovať príslušné orgány hostiteľskej krajiny alebo ktoréhokoľvek iného dotknutého členského štátu. Na podporu ostatných inštitúcií a agentúr EÚ, ktoré môžu byť incidentom zasiahnuté, sa využije útvar na koordináciu incidentov pôsobiaci v rámci tímu reakcie na núdzové počítačové situácie v európskych inštitúciách, orgánoch a agentúrach.
   8.   O bezpečnostných vyšetrovaniach sa vedie dokumentácia.
   Článok 14
   Vymedzenie právomocí v súvislosti s bezpečnostnými vyšetrovaniami a ďalšími druhmi prešetrovania
   1.   Ak riaditeľstvo pre bezpečnosť na Generálnom riaditeľstve pre ľudské zdroje a bezpečnosť vykonáva bezpečnostné vyšetrovanie, ako sa uvádza v článku 13, a ak toto vyšetrovanie patrí do právomoci Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) alebo Vyšetrovacieho a disciplinárneho úradu Komisie (IDOC), riaditeľstvo pre bezpečnosť sa s týmito orgánmi bezodkladne spojí s cieľom neohroziť neskoršie kroky úradu OLAF alebo IDOC. Riaditeľstvo pre bezpečnosť na Generálnom riaditeľstve pre ľudské zdroje a bezpečnosť v prípade potreby vyzve úrad OLAF alebo IDOC, aby sa do prešetrovania zapojili.
   2.   Bezpečnostné vyšetrovanie uvedené v článku 13 sa vykoná bez toho, aby boli dotknuté právomoci úradu OLAF a IDOC, ako sa stanovuje v predpisoch upravujúcich činnosť týchto úradov. Riaditeľstvo pre bezpečnosť na Generálnom riaditeľstve pre ľudské zdroje a bezpečnosť môže byť požiadané, aby poskytlo technickú pomoc pri vyšetrovaní, ktoré začne úrad OLAF alebo IDOC.
   3.   Riaditeľstvo pre bezpečnosť na Generálnom riaditeľstve pre ľudské zdroje a bezpečnosť môže byť požiadané, aby pomohlo zamestnancom úradu OLAF po ich príchode do objektov Komisie v záujme uľahčenia ich pracovných úloh v súlade s článkom 3 ods. 5 a článkom 4 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (13). Riaditeľstvo pre bezpečnosť informuje o takýchto žiadostiach o pomoc generálneho tajomníka a generálneho riaditeľa Generálneho riaditeľstva pre ľudské zdroje a bezpečnosť, alebo, ak sa takéto vyšetrovanie vykonáva v objektoch Komisie, kde pracujú jej členovia alebo generálny tajomník, predsedu Komisie a komisára zodpovedného za ľudské zdroje.
   4.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 22 písm. a) služobného poriadku, ak daný prípad môže patriť do právomoci riaditeľstva pre bezpečnosť na Generálnom riaditeľstve pre ľudské zdroje a bezpečnosť, ako aj do právomoci úradu IDOC, riaditeľstvo pre bezpečnosť pri podávaní hlásenia generálnemu riaditeľovi pre ľudské zdroje v súlade s článkom 13 v čo najskoršej možnej fáze informuje o tom, či existujú dôvody, na základe ktorých by sa mal záležitosti ujať úrad IDOC. Za moment, kedy táto fáza nastane, sa bude považovať skončenie bezprostrednej bezpečnostnej hrozby. O záležitosti rozhodne generálny riaditeľ pre ľudské zdroje a bezpečnosť.
   5.   Ak daný prípad môže patriť do právomoci riaditeľstva pre bezpečnosť na Generálnom riaditeľstve pre ľudské zdroje a bezpečnosť, ako aj do právomoci úradu OLAF, riaditeľstvo pre bezpečnosť bezodkladne podá hlásenie generálnemu riaditeľovi pre ľudské zdroje a bezpečnosť a v čo najskoršej možnej fáze o tom informuje generálneho riaditeľa úradu OLAF. Za moment, kedy táto fáza nastane, sa bude považovať skončenie bezprostrednej bezpečnostnej hrozby.
   Článok 15
   Bezpečnostné inšpekcie
   1.   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť vykonáva bezpečnostné inšpekcie s cieľom overiť, či útvary Komisie a osoby dodržiavajú toto rozhodnutie a jeho vykonávacie predpisy, a vypracovať odporúčania, ak to bude považovať za potrebné.
   2.   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť v prípade potreby vykonáva bezpečnostné inšpekcie, bezpečnostné monitorovanie alebo hodnotiace návštevy s cieľom overiť, či bezpečnosť zamestnancov, majetku a informácií Komisie, za ktoré zodpovedajú ostatné inštitúcie, agentúry alebo orgány Únie, členské štáty, tretie krajiny alebo medzinárodné organizácie, je náležite chránená v súlade s bezpečnostnými pravidlami, predpismi a normami, ktoré sú prinajmenšom rovnocenné s pravidlami, predpismi a normami Komisie. V prípade potreby a v duchu dobrej spolupráce medzi správnymi orgánmi zahŕňajú tieto bezpečnostné inšpekcie aj inšpekcie vykonané v súvislosti s výmenou utajovaných skutočností s ostatnými inštitúciami, orgánmi a agentúrami Únie, členskými štátmi, tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami.
   3.   Tento článok sa uplatňuje mutatis mutandis na zamestnancov Komisie pôsobiacich na delegáciách Únie bez toho, aby bolo dotknuté akékoľvek osobitné dojednanie medzi Komisiou a ESVČ, ako napríklad osobitné dojednanie, ktoré 28. mája 2014 podpísalo Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre ľudské zdroje a bezpečnosť s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a ktoré sa týka povinnosti vynaložiť primeranú starostlivosť o zamestnancov Komisie pôsobiacich na delegáciách Únie.
   Článok 16
   Stavy pohotovosti a riadenie krízových situácií
   1.   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť je v očakávaní hrozieb a incidentov ovplyvňujúcich bezpečnosť v Komisii alebo v reakcii na nich zodpovedné za zavedenie vhodných opatrení pre prípad stavu pohotovosti, ako aj opatrení potrebných na riadenie krízových situácií.
   2.   Opatrenia pre prípad stavu pohotovosti uvedené v odseku 1 musia byť úmerné úrovni bezpečnostnej hrozby. Stupne pohotovosti sa stanovia v úzkej spolupráci s príslušnými útvarmi ostatných inštitúcií, agentúr a orgánov Únie a s členským štátom alebo členskými štátmi, v ktorých sa nachádzajú objekty Komisie.
   3.   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť je kontaktným bodom pre stavy pohotovosti a riadenie krízových situácií.
   KAPITOLA 4

      ORGANIZÁCIA

   Článok 17
   Všeobecné povinnosti útvarov Komisie
   1.   Povinnosti Komisie uvedené v tomto rozhodnutí plní Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť pod vedením a zodpovednosťou člena Komisie zodpovedného za bezpečnosť.
   2.   Osobitné dojednania týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti sú definované v rozhodnutí K(2006) 3602.
   3.   Zodpovednosť za vykonávanie tohto rozhodnutia a jeho vykonávacích predpisov a za jeho každodenné dodržiavanie sa môže delegovať na iné oddelenia Komisie vždy, keď decentralizované zaisťovanie bezpečnosti ponúka výrazné úspory z hľadiska účinnosti, využívania zdrojov alebo časové úspory, napríklad vzhľadom na geografickú polohu dotknutých útvarov.
   4.   Ak sa uplatňuje odsek 3, Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť a v prípade potreby generálny riaditeľ pre informatiku uzavrú dohody s jednotlivými oddeleniami Komisie, v ktorých jasne definujú úlohy a zodpovednosť za vykonávanie a monitorovanie bezpečnostných politík.
   Článok 18
   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť
   1.   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť je zodpovedné najmä za:

               1.

               vypracovanie bezpečnostnej politiky Komisie, vykonávacích predpisov a bezpečnostných oznámení;

               2.

               zhromažďovanie informácií s cieľom posúdiť bezpečnostné hrozby a riziká a všetky otázky, ktoré môžu mať vplyv na bezpečnosť v Komisii;

               3.

               vykonávanie protielektronického sledovania a ochrany vo všetkých pracoviskách Komisie pri náležitom zohľadnení posúdenia hrozieb a dôkazov o neoprávnených činnostiach proti záujmom Komisie;

               4.

               poskytovanie nepretržitej pohotovostnej služby pre útvary a zamestnancov Komisie pre prípad, že sa vyskytne akákoľvek otázka súvisiaca s ochranou alebo bezpečnosťou;

               5.

               vykonávanie bezpečnostných opatrení zameraných na zmiernenie bezpečnostného rizika, ako aj rozvoj a udržiavanie vhodných CIS určených na plnenie jeho prevádzkových potrieb, najmä v oblasti kontroly fyzického prístupu, správy bezpečnostných povolení a manipulácie s citlivými a utajovanými skutočnosťami EÚ;

               6.

               zvyšovanie informovanosti, organizovanie cvičení a nácvikov a poskytovanie odbornej prípravy a poradenstva vo všetkých otázkach súvisiacich s bezpečnosťou v Komisii s cieľom podporiť kultúru bezpečnosti a vytvoriť skupinu zamestnancov náležite zaškolených v oblasti bezpečnosti.

         2.   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť bez toho, aby boli dotknuté kompetencie a povinnosti ostatných útvarov Komisie, zabezpečí externú spoluprácu:

               1.

               s bezpečnostnými oddeleniami ostatných inštitúcií, agentúr a orgánov Únie v otázkach týkajúcich sa bezpečnosti osôb, majetku a informácií v Komisii;

               2.

               s bezpečnostnými útvarmi, spravodajskými službami a útvarmi na posudzovanie hrozieb vrátane národných bezpečnostných orgánov členských štátov, tretích krajín a medzinárodných organizácií a subjektov o otázkach, ktoré majú vplyv na bezpečnosť osôb, majetku a informácií v Komisii;

               3.

               s policajnými zložkami a inými záchrannými službami v prípade všetkých bežných a núdzových záležitostí ovplyvňujúcich bezpečnosť Komisie;

               4.

               s bezpečnostnými orgánmi ostatných inštitúcií, agentúr a orgánov Únie, členských štátov a tretích krajín v oblasti reakcie na kybernetické útoky, ktoré by mohli mať vplyv na bezpečnosť v Komisii;

               5.

               v súvislosti s prijímaním, posudzovaním a šírením spravodajských informácií o teroristických hrozbách a špionážnej činnosti, ktoré ovplyvňujú bezpečnosť v Komisii;

               6.

               v súvislosti s otázkami, ktoré sa týkajú utajovaných skutočností, ako sa osobitne uvádza v rozhodnutí Komisie (EÚ, Euratom) 2015/444 (14).

         3.   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť je zodpovedné za bezpečný prenos informácií podľa tohto článku vrátane prenosu osobných údajov.
   Článok 19
   Skupina bezpečnostných expertov Komisie
   Zriadi sa skupina bezpečnostných expertov Komisie poverená poskytovaním poradenstva Komisii, ak to bude nevyhnutné, o otázkach týkajúcich sa politiky vnútornej bezpečnosti a najmä o ochrane utajovaných skutočností EÚ.
   Článok 20
   Miestni bezpečnostní úradníci
   1.   Každé oddelenie Komisie alebo kabinet vymenuje miestneho bezpečnostného úradníka, ktorý bude vystupovať ako hlavná kontaktná osoba medzi daným útvarom a Generálnym riaditeľstvom pre ľudské zdroje a bezpečnosť vo všetkých záležitostiach týkajúcich sa bezpečnosti v Komisii. V prípade potreby možno vymenovať jedného alebo viacerých zástupcov miestneho bezpečnostného úradníka. Miestny bezpečnostný úradník bude buď úradníkom, alebo dočasným zamestnancom.
   2.   Ako hlavná kontaktná osoba v oblasti bezpečnosti v rámci svojho oddelenia Komisie alebo kabinetu podáva miestny bezpečnostný úradník v pravidelných intervaloch správu Generálnemu riaditeľstvu pre ľudské zdroje a bezpečnosť a svojim nadriadeným pracovníkom o bezpečnostných otázkach, ktoré sa týkajú jeho oddelenia Komisie, a bezodkladne aj o všetkých bezpečnostných incidentoch vrátane tých, pri ktorých mohli byť vyzradené utajované skutočnosti EÚ alebo citlivé neutajované skutočnosti.
   3.   V záležitostiach týkajúcich sa bezpečnosti komunikačných a informačných systémov spolupracuje miestny bezpečnostný úradník s miestnym úradníkom informačnej bezpečnosti svojho oddelenia Komisie, ktorého úlohy a zodpovednosť sú stanovené v rozhodnutí K(2006) 3602.
   4.   Miestny bezpečnostný úradník prispieva k bezpečnostným školeniam a aktivitám na zvyšovanie povedomia zameraným na osobitné potreby zamestnancov, dodávateľov a ostatných osôb, ktoré pracujú pod vedením jeho oddelenia Komisie.
   5.   Miestnemu bezpečnostnému úradníkovi môžu byť na žiadosť Generálneho riaditeľstva pre ľudské zdroje a bezpečnosť zverené osobitné úlohy v prípade závažného alebo bezprostredného bezpečnostného rizika alebo v prípade núdzovej situácie. Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť informuje o týchto osobitných úlohách generálneho riaditeľa alebo riaditeľa ľudských zdrojov na miestnom generálnom riaditeľstve, kde miestny bezpečnostný úradník pôsobí.
   6.   Povinnosti miestneho bezpečnostného úradníka nemajú vplyv na úlohy ani povinnosti zverené miestnym úradníkom informačnej bezpečnosti, technikom bezpečnosti a zdravia pri práci, kontrolným úradníkom registra alebo akejkoľvek inej funkcii súvisiacej s povinnosťami v oblasti bezpečnosti alebo ochrany. Miestny bezpečnostný úradník s nimi spolupracuje s cieľom zabezpečiť jednotný a konzistentný prístup k bezpečnosti a účinný tok informácií o otázkach súvisiacich s bezpečnosťou v Komisii.
   7.   Miestny bezpečnostný úradník má priamy prístup k svojmu generálnemu riaditeľovi alebo vedúcemu útvaru, pričom zároveň informuje svojich priamych nadriadených pracovníkov. Musí mať bezpečnostné povolenie na prístup k utajovaným skutočnostiam EÚ aspoň po stupeň SECRET UE/EU SECRET.
   8.   S cieľom podporovať výmenu informácií a najlepších postupov organizuje Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť aspoň dvakrát ročne konferenciu miestnych bezpečnostných úradníkov. Účasť miestnych bezpečnostných úradníkov na týchto konferenciách je povinná.
   KAPITOLA 5

      VYKONÁVANIE

   Článok 21
   Vykonávacie predpisy a bezpečnostné oznámenia
   1.   Ak to bude potrebné, prijatie vykonávacích predpisov k tomuto rozhodnutiu bude podliehať osobitnému rozhodnutiu o poverení zo strany Komisie v prospech člena Komisie zodpovedného za otázky bezpečnosti, v plnom súlade s interným rokovacím poriadkom.
   2.   Po získaní poverenia na základe uvedeného rozhodnutia Komisie môže člen Komisie zodpovedný za otázky bezpečnosti vypracovať bezpečnostné oznámenia obsahujúce bezpečnostné usmernenia a najlepšie postupy v rámci rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia a jeho vykonávacích predpisov.
   3.   Komisia môže delegovať úlohy uvedené v prvom a druhom odseku tohto článku na generálneho riaditeľa pre ľudské zdroje a bezpečnosť prostredníctvom samostatného rozhodnutia o delegovaní, v plnom súlade so svojím rokovacím poriadkom.
   KAPITOLA 6

      RÔZNE A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

   Článok 22
   Spracovávanie osobných údajov
   1.   Komisia spracováva osobné údaje potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001.
   2.   Bez ohľadu na opatrenia, ktoré už boli zavedené v čase prijatia tohto rozhodnutia a oznámené európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov (15), na každé opatrenie podľa tohto rozhodnutia týkajúce sa spracovávania osobných údajov (napr. týkajúce sa záznamov o vstupoch a odchodoch, záznamov kamerových systémov, záznamov telefonických hovorov prichádzajúcich do službukonajúceho pracoviska alebo operačných stredísk a podobných údajov), ktoré sa vyžaduje z bezpečnostných dôvodov alebo v rámci reakcie na krízu, sa vzťahujú vykonávacie predpisy v súlade s článkom 21, ktoré stanovujú náležité záruky pre dotknuté osoby.
   3.   Generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva pre ľudské zdroje a bezpečnosť je zodpovedný za bezpečnosť akéhokoľvek spracovania osobných údajov vykonaného v kontexte tohto rozhodnutia.
   4.   Uvedené vykonávacie predpisy a postupy sa prijmú po porade s úradníkom pre ochranu údajov a európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001.
   Článok 23
   Transparentnosť
   Toto rozhodnutie a jeho vykonávacie predpisy sa oznámia zamestnancom Komisie, ako aj všetkým osobám, na ktoré sa vzťahuje.
   Článok 24
   Zrušenie predchádzajúcich rozhodnutí
   Rozhodnutie K(94) 2129 sa zrušuje.
   Článok 25
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 13. marca 2015

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Pozri „Arrangement entre le Gouvernement belge et le Parlement européen, le Conseil, la Commission, le Comité économique et social européen, le Comité des régions, la Banque européenne d'investissement en matière de sécurité“ z 31. decembra 2004, „Accord de sécurité signé entre la Commission et le Gouvernement luxembourgeois“ z 20. januára 2007 a „Accordo tra il Governo italiano e la Commissione europea dell'energia atomica (Euratom) per l'istituzione di un Centro comune di ricerche nucleari di competenza generale“ z 22. júla 1959.

      (2)  DPO-914.2, DPO-93.7, DPO-153.3, DPO-870.3, DPO-2831.2, DPO-1162.4, DPO-151.3, DPO-3302.1, DPO-508.6, DPO-2638.3, DPO-544.2, DPO-498.2, DPO-2692.2, DPO-2823.2.

      (3)  Rozhodnutie Komisie K(94) 2129 z 8. septembra 1994 o úlohách bezpečnostného úradu.

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (5)  Nariadenie Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev a prijímajú osobitné opatrenia dočasne uplatniteľné na úradníkov Komisie (Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov) (Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1).

      (6)  Rozhodnutie vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku 2013/C190/01 z 19. apríla 2013 o bezpečnostných pravidlách Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (Ú. v. EÚ C 190, 29.6.2013, s. 1).

      (7)  Rozhodnutie Komisie 2002/47/ES, ESUO, Euratom z 23. januára 2002, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok (Ú. v. ES L 21, 24.1.2002, s. 23) a ktorým sa pripájajú ustanovenia o správe dokumentov.

      (8)  Rozhodnutie Komisie 2004/563/ES, Euratom zo 7. júla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok (Ú. v. EÚ L 251, 27.7.2004, s. 9) a ktorým sa pripájajú ustanovenia o elektronických a digitalizovaných dokumentoch.

      (9)  K(2006) 1623 z 21. apríla 2006, ktorým sa stanovuje harmonizovaná politika v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci pre všetkých zamestnancov Európskej komisie.

      (10)  K(2006) 3602 zo 16. augusta 2006 o bezpečnosti informačných systémov používaných Európskou komisiou.

      (11)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31).

      (12)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

      (13)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

      (14)  Rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2015/444 zo 13. marca 2015 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (pozri stranu 53 tohto úradného vestníka).

      (15)  DPO-914.2, DPO-93.7, DPO-153.3, DPO-870.3, DPO-2831.2, DPO-1162.4, DPO-151.3, DPO-3302.1, DPO-508.6, DPO-2638.3, DPO-544.2, DPO-498.2, DPO-2692.2, DPO-2823.2.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/644 z 15. apríla 2015 o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (žiadosť EGF/2014/018 GR/Attica broadcasting z Grécka)

text:
               24.4.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 106/29

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2015/644
   z 15. apríla 2015
   o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (žiadosť EGF/2014/018 GR/Attica broadcasting z Grécka)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 (1), a najmä na jeho článok 15 ods. 4,
   so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (2), a najmä na jej bod 13,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol zriadený s cieľom poskytovať podporu pracovníkom, ktorí boli prepustení, a samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré ukončili činnosť z dôvodu vážnych štrukturálnych zmien v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie, z dôvodu pokračovania celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy, ktorou sa zaoberá nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 (3), či z dôvodu novej svetovej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní na trhu práce.

               (2)

               Článok 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (4) umožňuje mobilizáciu EGF do maximálnej výšky 150 miliónov EUR (ceny z roku 2011) ročne.

               (3)

               Grécko predložilo 4. septembra 2014 žiadosť o uvoľnenie prostriedkov z fondu EGF v súvislosti s prepustením pracovníkov v 16 podnikoch, ktorých činnosť patrí podľa klasifikácie NACE Rev. 2 do divízie 60 (Činnosti výroby a vysielania programov) (5) v regióne Attica (EL 30) v Grécku, čo je región úrovne NUTS 2, a doplnilo ju o ďalšie informácie, ako sa uvádza v článku 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančného príspevku z EGF podľa článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

               (4)

               Preto by sa v súvislosti so žiadosťou predloženou Gréckom mal mobilizovať EGF s cieľom poskytnúť finančný príspevok vo výške 5 046 000 EUR,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2015 sa z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii uvoľňujú prostriedky vo výške 5 046 000 EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 15. apríla 2015

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predsedníčka

         Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA

      (1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

      (2)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 z 18. júna 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (Ú. v. EÚ L 167, 29.6.2009, s. 26).

      (4)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky (Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady z 8. decembra 1994 akceptujúce v mene spoločenstva prílohy E.7 a F.4 k Medzinárodnému dohovoru o zjednodušení a zosúladení colných postupov

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31994D0798

Úradný vestník L 331 , 21/12/1994 S. 0011 - 0021 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 2 Zväzok 16 S. 0059  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 2 Zväzok 16 S. 0059

		Rozhodnutie Radyz 8. decembra 1994akceptujúce v mene spoločenstva prílohy E.7 a F.4 k Medzinárodnému dohovoru o zjednodušení a zosúladení colných postupov(94/798/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 113, v súvislosti s prvou vetou článku 228 odsek 2,so zreteľom na návrh Komisie,keďže podľa rozhodnutia Rady 75/199/EHS [1] spoločenstvo akceptovalo Medzinárodný dohovor o zjednodušení a zosúladení colných postupov (Kjótsky dohovor);keďže prílohy k uvedenému dohovoru týkajúce sa náhrady bezcolného tovaru a colných formalít pokiaľ ide o poštovú dopravu môžu byť akceptované spoločenstvom;keďže však je vhodné, aby túto akceptáciu sprevádzali určité výhrady s cieľom zohľadnenia osobitných požiadaviek colnej únie a colnej legislatívy spoločenstva,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Týmto sa akceptujú nasledovné prílohy k Medzinárodnému dohovoru o zjednodušení a zosúladení colných postupov v mene spoločenstva pod podmienkou uvedených výhrad:- príloha E.7 týkajúca sa bezcolnej náhrady tovaru so všeobecnou výhradou a výhradami pokiaľ ide o normy 3, 9 a 20 a odporúčané postupy 11, 13, 16, 17 a 25,- príloha F.4 týkajúca sa colných formalít pokiaľ ide o poštovú dopravu so všeobecnou výhradou a výhradami pokiaľ ide o normy 19 a 26 a odporúčané postupy 23, 24 a 25.Texty príloh E.7 a F.4 k dohovoru sú uvedené v prílohách I a II v uvedenom poradí k tomuto rozhodnutiu, ktoré obsahujú v dodatkoch zodpovedajúce výhrady vyjadrené spoločenstvom.Článok 2Predseda Rady sa týmto oprávňuje určiť osobu oprávnenú v mene spoločenstva informovať generálneho tajomníka Rady pre colnú spoluprácu o akceptácii príloh uvedených v článku 1, spolu s výhradami uvedenými v tomto článku.V Bruseli 8. decembra 1994Za RadupredsedaG. Rexrodt[1] Ú. v. ES L 100, 21.4.1975, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHA IPRÍLOHA E.7týkajúca sa bezcolnej náhrady tovaruÚVODVo väčšine krajín vnútroštátne predpisy obsahujú ustanovenia, podľa ktorých sa nepožaduje, aby tovary používané na výrobu výrobkov na vývoz, podliehali clám a daniam.Postup náhrady a dočasné použitie na domáce spracovanie umožňujú náhradu alebo podmienené oslobodenie od dovozných ciel a daní, ktoré sa má udeliť, pokiaľ ide o zahraničné tovary použité na získanie vyvážaných výrobkov.V prípade postupu bezcolnej náhrady tovaru podľa súčasnej prílohy, použitá technika je udelenie oslobodenia od dovozných ciel a daní pri tovaroch rovnocenných s tými, ktoré boli vo voľnom obehu a boli spracované na výrobky vyvážané z colného územia.Uplatnenie tohto postupu môže však podliehať podmienke, aby dovoz tovarov rovnocenných s tými, ktoré sú začlenené do výrobkov predtým vyvezených, bol považovaný príslušnými orgánmi za prospešný pre národné hospodárstvo.Výrobky vyrábané z tovarov, ktoré vstupujú bez dovozných ciel a daní na základe tohto režimu, sa môžu uviesť na domácom trhu. V prípade ich vývozu, by znova bol uplatniteľný postup bezcolnej náhrady tovaru.DEFINÍCIENa účely tejto prílohya) výraz "postup bezcolnej náhrady tovaru" znamená colný postup, ktorý umožňuje dovoz bez dovozných ciel a daní tovarov rovnocenných (t. j. identického opisu, kvality a technických charakteristík) s tými, ktoré boli vo voľnom obehu a ktoré boli spracované na výrobky, ktoré boli predtým vyvezené;b) výraz "dovozné clá a dane" znamená clá a všetky ostatné clá, dane, poplatky alebo iné účtované poplatky, ktoré sa inkasujú pri dovoze tovaru alebo v súvislosti s dovozom tovaru, ale nezahŕňajú poplatky a účtované poplatky, ktoré sú objemom obmedzené na približné náklady na poskytované služby;c) výraz "osoba" znamená fyzické ako aj právnické osoby, pokiaľ kontext nevyžaduje inak.ZÁSADA1. NormaPostup bezcolnej náhrady tovaru sa bude riadiť ustanoveniami tejto prílohy.OBLASŤ UPLATŇOVANIA2. NormaVnútroštátne právne predpisy stanovujú okolnosti, za ktorých sa môže uplatniť postup bezcolnej náhrady tovaru, a stanovuje požiadavky, ktoré musia byť splnené.Poznámky(1) Okolnosti, za ktorých je povolený postup bezcolnej náhrady tovaru, môžu byť stanovené vo všeobecných vyjadreniach a/alebo podrobne.(2) Udelenie tohto režimu môže podliehať podmienke, aby dovoz tovarov rovnocenných s tými, ktoré sú začlenené do výrobkov predtým vyvezených, bol považovaný príslušnými orgánmi za prospešný pre národné hospodárstvo.(3) Výhoda režimu môže byť vyhradená osobám usadeným na colnom území.3. NormaPri dovoze sa na tovary rovnocenné s tými, ktoré boli vo voľnom obehu a ktoré boli začlenené do výrobkov predtým vyvezených, poskytne úplné oslobodenie od dovozných ciel a daní pod podmienkou platby akýchkoľvek ciel a daní zaplatených alebo uhradených pri vývoze výrobkov.Poznámky(1) Oslobodenie od dovozných ciel a daní sa môže udeliť, pokiaľ ide o suroviny a poloprodukty ako aj súčiastky rovnocenné s tými, ktoré sú začlenené, bez ďalšieho spracovania do vyvážaných výrobkov.(2) Výrobky ako katalyzátory a urýchľovače alebo inhibítory (spomaľovače) chemických reakcií, ktoré, pri použití na získanie výrobkov na vývoz s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru, sa stratia celkom alebo čiastočne počas takéhoto použitia bez toho, aby boli skutočne zahrnuté do výrobkov na vývoz, sa môžu považovať za výrobky použité na získanie uvedených výrobkov a môže sa im udeliť rovnaké oslobodenie od dovozných ciel a daní. Toto oslobodenie sa však obvykle neposkytuje iba ako pomoc pri výrobe ako sú mazivá.4. Odporúčaný postupVýhoda postupu bezcolnej náhrady tovaru by sa nemala zamietať iba z dôvodov, že výrobky sa vyvážajú do konkrétnej krajiny.5. NormaVútroštátne právne predpisy stanoví kategórie osôb, ktoré môžu získať oprávnenie na bezcolnú náhradu tovaru.PoznámkaDržiteľom oprávnenia na bezcolnú náhradu tovaru môže byť vývozca, výrobca alebo majiteľ vyvážaných výrobkov.6. NormaVýhoda postupu bezcolnej náhrady tovaru sa poskytne tam, kde je možné zistiť použitie tovaru na zhotovenie vyvážaných výrobkov.PoznámkaNa zistenie použitia tovaru na zhotovenie vyvážaných výrobkov colné orgány môžu vykonať kontroly počas výrobného procesu alebo môžu použiť záznam vedený výrobcom výrobkov, ktoré majú byť vyvezené.VÝVOZ VÝROBKOV S OPRÁVNENÍM NA BEZCOLNÚ NÁHRADU TOVARUa) Formality pred vývozom výrobkov7. NormaVnútroštátne predpisy stanovia okolnosti, za ktorých sa požaduje predchádzajúce oprávnenie na žiadosť o postup bezcolnej náhrady tovaru, a orgány splnomocnené udeliť takéto oprávnenie.8. Odporúčaný postupOsobám, ktoré vykonávajú rozsiahle a neustále operácie zahrnujúce bezcolnú náhradu tovaru, by sa malo udeliť všeobecné oprávnenie vzťahujúce sa na takéto operácie.9. NormaOpis, kvalitu, technické charakteristiky a množstvo rôznych tovarov, ktoré boli vo voľnom obehu a sú obsiahnuté vo výrobkoch, ktoré sa majú vyvážať s povolením na bezcolnú náhradu tovaru, určia príslušné orgány na základe skutočných podmienok, za ktorých boli tieto výrobky získané.10. Odporúčaný postupPri určovaní množstiev rôznych tovarov obsiahnutých vo výrobkoch, ktoré majú byť vyvážané s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru, by príslušné orgány by mali zohľadňovať straty a neobnoviteľný odpad vznikajúci pri výrobnom procese.11. Odporúčaný postupAk majú výrobky, ktoré sa majú vyvážať s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru, primerane stále charakteristiky a sú získané za jasne definovaných podmienok, príslušné orgány by mali stanoviť štandardy kvality pre rôzne tovary obsiahnuté vo výrobkoch, ktoré sa majú vyvážať.b) Vyhlásenie pri oprávnení na bezcolnú náhradu tovaru pri vývoze12. NormaVnútroštátne právne predpisy stanovia podmienky, za ktorých sa tovar, ktorý sa má vyvážať s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru, predloží príslušnému colnému úradu a podá sa colné vyhlásenie pre tovar (navonok).PoznámkaVnútroštátne právne predpisy môžu ustanoviť, že colné vyhlásenie pre tovar, ktoré je príslušné pre vývoz výrobkov, musí obsahovať také údaje, aby sa umožnilo colnici určiť množstvá rôzneho tovaru, na ktorý sa požaduje oslobodenie od dovozných ciel a daní.13. Odporúčaný postupAk colné orgány neboli schopné poskytnúť podmienky podania žiadosti o bezcolnú náhradu tovaru, deklarant by mal byť oprávnený vyviesť bezodkladne dané výrobky za predpokladu, že sú splnené predpísané podmienky a bez toho, aby bolo s konečnou platnosťou dotknuté rozhodnutie.14. Odporúčaný postupFormuláre použité na vývoz výrobkov s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru by sa mali zosúladiť s colným vyhlásením pre tovar (navonok).c) Kontrola výrobkov vyvážaných s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru15. Odporúčaný postupNa žiadosť deklaranta a z dôvodov, ktoré považujú za oprávnené, colné orgány by mali pokiaľ je to možné, umožniť, aby výrobky na vývoz s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru boli skontrolované v súkromných prevádzkových priestoroch, pričom náklady na takúto prehliadku nesie deklarant.d) Povolené miesta určenia výrobkov vyvážaných s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru16. Odporúčaný postupMali by sa vykonať ustanovenia umožňujúce, aby sa výrobky na vývoz s oprávnením na bezcolnú náhradu, umiestnili v bezcolných skladoch alebo bezcolných pásmach.17. Odporúčaný postupMali by sa vykonať ustanovenia umožňujúce, aby sa výrobky na vývoz s oprávnením na bezcolnú náhradu umiestnili v colných skladoch s cieľom ďalšieho vývozu.e) Certifikácia vývozu s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru18. NormaAk boli vyvezené výrobky s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru, colné orgány vydajú deklarantovi dokument stanovujúci jeho oprávnenie na dovoz bez platby dovozných ciel a daní, tovarov rovnocenných s tými, ktoré boli vo voľnom obehu a ktoré boli obsiahnuté v daných výrobkoch.PoznámkaDokument vydaný deklarantovi môže pozostávať z kópie, riadne potvrdenej colnicou, vyhlásenia na vývoz s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru alebo sa môže vykonať v príslušnom formulári.DOVOZ TOVAROV19. NormaVnútroštátne právne predpisy stanovia podmienky, za ktorých sa tovary, ktoré môžu byť prepustené bez dovozných ciel a daní na základe postupu bezcolnej náhrady tovaru, predložia príslušnému colnému úradu a za ktorých sa podá colné vyhlásenie na tovar.PoznámkaVnútroštátne právne predpisy môžu stanoviť, že colné vyhlásenie na tovar musí obsahovať údaje potrebné na oprávnenie oslobodenia od dovozných ciel a daní a že musí byť predložený oprávňujúci doklad (oprávňujúce doklady) vydaný (vydané) colnými orgánmi na podporu tohto colného vyhlásenia.20. NormaPríslušné orgány stanovia s primeraným zohľadnením obchodných okolností časovú lehotu na dovoz tovarov, ktoré môžu byť prepustené bez dovozných ciel a daní.21. NormaPrijme sa ustanovenie, aby sa tovarom, ktoré môžu byť prepustené bez dovozných ciel a daní, umožnil dovoz cez colný úrad iný ako je ten, cez ktorý boli vyvezené.22. NormaPrijme sa ustanovenie, aby sa tovarom, ktoré môžu byť prepustené bez dovozných ciel a daní, umožnil dovoz v jednej alebo viacerých zásielkach.23. NormaPrijme sa ustanovenie, aby sa tovarom, na ktoré sa vzťahuje niekoľko dokladov stanovujúcich oprávnenie na dovoz na základe postupu bezcolnej náhrady tovaru, umožnil dovoz v jednej zásielke.24. NormaPrijme sa ustanovenie, aby sa tovarom, ktoré môžu vstupovať bez dovozných ciel a daní, umožnil dovoz z krajiny inej ako je tá, do ktorej boli výrobky vyvezené.25. NormaPrijme sa ustanovenie, aby sa pre tovary, ktoré môžu vstupovať bez dovozných ciel a daní, umožnil dovoz osobou inou ako vývozca výrobkov za predpokladu splnenia podmienok stanovených colnými orgánmi.26. NormaNa žiadosť deklaranta a z dôvodov považovaných za oprávnené by colné orgány mali, pokiaľ je to možné umožniť, aby sa pre výrobky, ktoré môžu vstupovať bez dovozných ciel a daní, vykonala prehliadka v súkromných prevádzkových priestoroch, pričom náklady spôsobené takouto prehliadkou nesie deklarant.27. NormaVnútroštátne právne predpisy stanoví colný režim uplatniteľný v prípade spätného dovozu výrobkov, ktoré boli vyvezené s oprávnením na bezcolnú náhradu tovaru.INFORMÁCIE TÝKAJÚCE SA POSTUPU BEZCOLNEJ NÁHRADY TOVARU28. NormaColné orgány zabezpečia, aby akejkoľvek zainteresovanej osobe boli okamžite k dispozícii všetky príslušné informácie týkajúce sa postupov bezcolnej náhrady tovaru.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIPRÍLOHA F.4Colné formality súvisiace s poštovou prepravouÚVODPošta bola vždy jednou z najpoužívanejších metód odosielania nielen pozdravov a informácií, ale aj darov a ostatných tovarov od odosielateľa k príjemcovi.Colné úrady sú nevyhnute zapojené do medzinárodnej poštovej prepravy, pretože, podobne ako v prípade tovarov dovážaných a vyvážaných iným spôsobom, musia zabezpečiť, aby sa vyberali vhodné clá a dane, presadzovali dovozné a vývozné zákazy a obmedzenia, a vo všeobecnosti zabezpečiť súlad so zákonmi a nariadeniami, za presadzovanie ktorých sú zodpovedné.Pre špecifický charakter poštovej prepravy sa colné formality týkajúce sa zásielok prepravovaných poštou trochu odlišujú od formalít, ktoré sa uplatňujú na tovary prepravované iným spôsobom. Hoci jednotlivé poštové zásielky majú obmedzenú veľkosť, ich množstvá sú nesmierne, a aby sa zabránilo neprijateľným oneskoreniam, na zaobchádzanie s nimi sú potrebné osobitné administratívne úpravy. Tieto úpravy sú možné, pretože prakticky vo všetkých krajinách poštové služby poskytuje verejné správa alebo úrady, a dva verejné orgány, ktoré sú zapojené do poštovej prepravy, pošta a colnica, navzájom veľmi úzko spolupracujú.Okrem tejto úzkej spolupráce medzi colnými a poštovými úradmi na vnútroštátnej úrovni existuje úzka spolupráca na medzinárodnej úrovni medzi Univerzálnou poštovou úniou (medzinárodnou organizáciou, ktorej pravidlá a predpisy upravujú poštovú prepravu) a Radou. Tieto dve medzinárodné organizácie napríklad zriadili styčný výbor, v ktorom sa stretávajú colní a poštoví experti, aby diskutovali a hľadali medzinárodne prijateľné riešenia problémov, ktoré nie je možné vyriešiť na národnej alebo bilaterálnej úrovni.VYMEDZENIE POJMOVNa účely tejto prílohy:a) pojem "poštové zásielky" predstavuje listové zásielky alebo balíkové zásielky;b) pojem "listové zásielky" predstavuje listy, lístky, písomnosti, literatúru pre slepcov a malé balíky označované v platných Aktoch Univerzálnej poštovej únie ako listové zásielky.PoznámkaPodľa Aktov Univerzálnej poštovej únie niektoré listové zásielky musia byť sprevádzané tlačivom C 1 a/alebo tlačivom C 2/CP 3 colnej deklarácie, ak je to vhodné;c) pojem "balíkové zásielky" predstavuje zásielky nazývané balíkové zásielky vo význame platných Aktov Univerzálnej poštovej únie.PoznámkaPodľa Aktov Univerzálnej poštovej únie balíkové zásielky musia byť sprevádzané tlačivom C 2/CP 3 colnej deklarácie;d) pojem "Univerzálna poštová únia" predstavuje medzivládnu organizáciu založenú v roku 1874 Bernskou zmluvou ako Všeobecná poštová únia, ktorá bola v roku 1878 premenovaná na Univerzálnu poštovú úniu (UPÚ) a ktorá je od roku 1948 špecializovanou agentúrou Organizácie spojených národov (s ústredím v Berne);e) pojem "dovozné clá a dane" predstavuje colné poplatky a všetky ostatné poplatky, dane alebo iné platby, ktoré sa vyberajú pri dovoze tovarov alebo v súvislosti s dovozom tovarov, okrem poplatkov, ktorých výška je obmedzená na približné náklady na poskytnuté služby;f) pojem "vývozné clá a dane" predstavuje colné poplatky a všetky ostatné poplatky, dane alebo iné platby, ktoré sa vyberajú pri vývoze tovarov alebo v súvislosti s vývozom tovarov, okrem poplatkov, ktorých výška je obmedzená na približné náklady na poskytnuté služby;g) pojem "tovarová deklarácia" predstavuje vyhlásenie vyhotovené na tlačive predpísanom colnými úradmi, ktorým zainteresované osoby označia colné konanie, ktoré sa má uplatniť na tovar, a uvedú údaje, ktoré požadujú colné úrady na uplatňovanie tohto konania;h) pojem "preclenie" predstavuje vykonanie colných formalít potrebných na umožnenie, aby bol tovar vyvezený, prihlásený na domáce použitie alebo umiestnený do iného colného konania;(ij) pojem "preclenie na domáce použitie" predstavuje colné konanie, ktoré zabezpečuje, že dovezený tovar môže zostať natrvalo na colnom území. Toto konanie znamená zaplatenie všetkých uplatniteľných dovozných ciel a daní a vykonanie všetkých potrebných colných formalít;k) pojem "kontrola poštových zásielok" predstavuje fyzickú kontrolu tovarov v poštových zásielkach colným úradom na zistenie ich charakteru, pôvodu, stavu, množstva a hodnoty;l) pojem "tovar vo voľnom obehu" predstavuje tovar, s ktorým možno nakladať bez obmedzenia colných úradov;m) pojem "colná kontrola" predstavuje opatrenia uplatňované na zabezpečenie súladu so zákonmi a nariadeniami, za presadzovanie ktorých sú colné úrady zodpovedné;n) pojem "prepustenie" predstavuje úkon colných úradov, ktorým sa povoľuje, aby preclievaný tovar bol daný k dispozícii príslušným osobám;o) pojem "osoba" predstavuje fyzické aj právnické osoby, pokiaľ kontext nevyžaduje inak.PRINCÍPY1. NormaColné formality týkajúce sa poštových zásielok sa riadia ustanoveniami tejto prílohy.2. NormaVnútroštátne právne predpisy špecifikujú podmienky, ktoré treba splniť, a formality, ktoré treba vykonať na colné účely v súvislosti s poštovými zásielkami.3. NormaPreclievanie poštových zásielok sa vykonáva čo najrýchlejšie a colná kontrola sa obmedzuje na nevyhnutné minimum, aby sa zabezpečil súlad so zákonmi a nariadeniami, za presadzovanie ktorých sú colné úrady zodpovedné.VZŤAHY MEDZI COLNÝMI A POŠTOVÝMI ÚRADMI4. NormaVnútroštátne právne predpisy špecifikujú príslušné kompetencie a povinnosti colných a poštových úradov v súvislosti s colným zaobchádzaním s poštovými zásielkami.Poznámky(1) Poštové úrady majú niektoré povinnosti a kompetencie, ktoré vyplývajú priamo z Aktov Univerzálnej poštovej únie. O ostatných kompetenciách a povinnostiach poštových úradov a colných úradov možno rozhodnúť na základe vzájomnej dohody medzi týmito dvoma úradmi.(2) Poštové úrady sú obvykle zodpovedné za prepravu, skladovanie a predloženie poštových zásielok colným úradom a na žiadosť colných úradov ich môžu otvoriť na účely colnej kontroly. Avšak v niektorých krajinách skutočnú prepravu, skladovanie a predkladanie balíkových zásielok colným úradom vykonávajú na základe dohody nie samotné poštové úrady, ale železnice a iné oprávnené podniky. Takéto praktické úpravy by znamenali, že v týchto krajinách sa niektoré z týchto povinností môžu stať kompetenciou oprávneného podniku.(3) Hoci poštové úrady v krajine odosielania nepreberajú zodpovednosť za presnosť colných deklarácií (napr. tlačivo C 2/CP 3), v princípe kontrolujú, či existujú colné deklarácie na poštové zásielky, ak je to vhodné, a pokiaľ je to možné, podnikajú kroky na zabezpečenie, aby boli správne a úplne vyplnené. Ak je colná deklarácia zjavne neúplná, poštové úrady upozornia odosielateľov na príslušné colné nariadenia a môžu odmietnuť prijať príslušnú poštovú zásielku.Ak zásielka pozostáva z viacerých položiek, najmä v prípade obchodných zásielok, poštové úrady obvykle poučia odosielateľa o potrebe pripojiť samostatné doklady (napríklad certifikáty o pôvode) ku každej položke.5. NormaS akýmkoľvek potrebným súhlasom poštových úradov colné úrady označia colnicu alebo iné miesta, na ktorých sa poštové zásielky môžu preclievať.Poznámky(1) Môžu sa zriadiť spoločné colno-poštové úrady alebo colníci môžu byť umiestnení natrvalo alebo počas určitých hodín dňa na poštách. Za týchto okolností poštové úrady môžu poskytnúť colným úradom kancelárske priestory.(2) Colnice môžu byť zriadené na výmenných poštách, kde sú poštoví úradníci zodpovední za výmenu zásielok s príslušnými zahraničnými poštovými úradmi.VÝVOZ POŠTOVÝCH ZÁSIELOKa) Colný status tovarov6. NormaVývoz tovarov v poštových zásielkach sa umožňuje bez ohľadu na to, či je tovar vo voľnom obehu alebo v colnom konaní, ako je uskladnenie v colnom sklade alebo dočasný vstup, za predpokladu, že ak je tovar v colnom konaní, sú dodržané všetky formality predpísané pre toto konanie.PoznámkaVývoz niektorých tovarov poštou, vrátane omamných látok, výbušnín, horľavých a ostatných nebezpečných látok, je prísne regulovaný a v mnohých prípadoch je zakázaný Aktmi Univerzálnej poštovej únie.b) Predkladanie colným úradom7. NormaColné úrady určia poštové zásielky, ktoré im budú predložené pri vývoze na účely colnej kontroly.PoznámkaPodľa systému dokumentárneho preclievania používaného v niektorých krajinách pre balíkové zásielky sa colným úradom predkladajú najprv len doklady a nie samotné zásielky; colné úrady potom oznámia poštovým úradom, ktoré zásielky im musia predložiť na colnú kontrolu.8. Odporúčaný postupColné úrady by vo všeobecnosti nemali žiadať, aby im boli predložené poštové zásielky pri vývoze na účely colnej kontroly, pokiaľ tieto zásielky neobsahujú tovary, ktorých vývoz musí byť potvrdený, tovary, ktoré podliehajú vývozným zákazom alebo obmedzeniam alebo vývozným clám a daniam alebo tovary, ktorých hodnota prevyšuje sumu špecifikovanú vo vnútroštátnych právnych predpisoch alebo sú vybrané na colnú kontrolu na selektívnom alebo náhodnom základe.Poznámky(1) Existujú rôzne prípady, v ktorých vývoz tovarov musí byť potvrdený, napríklad ak sa tovary vyvážajú dočasne alebo sa vyvážajú s vrátením cla alebo po dočasnom vstupe.(2) Tovary, ktoré sa vyvážajú poštou, môžu byť preclievané pred alebo po odoslaní. V krajinách, kde obvyklým postupom je preclenie pred odoslaním, colné úrady môžu označiť zásielky osobitnými odtlačkami pečiatok alebo štítkami, môžu ich zapečatiť alebo môžu povoliť vývoz na sprievodnom doklade, ako je sprievodka (CP 2). V krajinách, kde sa tieto tovary obvykle preclievajú po odoslaní, preclievanie sa môže uskutočňovať na výmennej pošte alebo na inej pošte, ktorá je vybavená colnými službami; ak je to potrebné, takéto tovary sa presunú na takúto poštu na účely kontroly.(3) Tovary, ktoré podliehajú vývozným clám a daniam, sú obvykle preclievané colnými úradmi pred odoslaním, pričom sa clá a dane zaplatia predtým, ako sa tovary odovzdajú poštovým úradom ma vývoz. Avšak v niektorých krajinách poštové úrady môžu vyberať vývozné clá a dane, pričom sa účty uhrádzajú a platby uskutočňujú ako pri dovoze.c) Doklady9. Odporúčaný postupTovarová deklarácia by sa nemala vyžadovať v súvislosti s vývozom poštových zásielok, pokiaľ zásielka neobsahuje tovar, ktorého vývoz musí byť potvrdený, tovar, ktorý podlieha vývozným zákazom alebo obmedzeniam alebo vývozným clám a daniam alebo tovar, ktorého hodnota prevyšuje sumu špecifikovanú v národnej legislatíve.d) Kontrola poštových zásielok10. NormaColné úrady bežne neprehliadajú všetky poštové zásielky pri vývoze, ale obmedzujú sa na vykonávanie prehliadok na selektívnom alebo náhodnom základe.11. Odporúčaný postupAk colné úrady vykonávajú svoje právo prehliadnuť poštové zásielky pri vývoze, mali by obmedziť prehliadku na taký rozsah, aký sa považuje za potrebný na zabezpečenie súladu so zákonmi a nariadeniami, za presadzovanie ktorých sú colné úrady zodpovedné.POŠTOVÉ ZÁSIELKY V REŽIME TRANZIT12. NormaPoštové zásielky nepodliehajú colným formalitám, pokiaľ sa prepravujú v medzinárodnej preprave.DOVOZ POŠTOVÝCH ZÁSIELOKa) Tovary, ktorých vstup môže byť povolený13. NormaDovoz tovarov v poštových zásielkach je povolený bez ohľadu na to, či sú určené na preclenie na domáce použitie alebo na iné colné konanie.b) Predkladanie colným úradom14. NormaColné úrady určia dovážané poštové zásielky, ktoré žiadajú predložiť na účely colnej kontroly.PoznámkaPodľa systému dokumentárneho preclievania používaného v niektorých krajinách pre balíkové zásielky sa colným úradom predkladajú najprv len doklady a nie samotné zásielky; colné úrady potom oznámia poštovým úradom, ktoré zásielky im musia predložiť na colnú kontrolu.15. Odporúčaný postupColné úrady by vo všeobecnosti nemali žiadať, aby im boli predložené tieto kategórie dovážaných listových zásielok:i) lístky a listy obsahujúce len osobné správy;ii) literatúra pre slepcov;iii) písomnosti nepodliehajúce dovozným clám a daniam.16. NormaAk sa colniciam predkladajú dovážané poštové zásielky, colnice žiadajú len také doklady, ktoré sú potrebné na preclenie.Poznámky(1) Príslušné doklady sa môžu líšiť z prípadu na prípad podľa charakteru zásielky a jej obsahu, hodnoty, atď. Obvykle zahŕňajú tlačivo C 1 alebo C 2/CP 3 colnej deklarácie, ak je to vhodné, sprievodku CP 2 v prípade balíkových zásielok a akékoľvek potrebné certifikáty o pôvode, faktúry, atď.(2) Na prenos tlačív C 2/CP 3 colných deklarácií sa môžu používať rôzne metódy. Tlačivo môže byť pripojené k sprievodke, nalepené alebo priviazané na zásielku alebo môže byť vložené v zásielke, ak to krajina určenia vyžaduje. Tlačivo môže byť odoslané aj oddelene od zásielky na základe určitých dohodnutých úprav.17. NormaAk sa v súvislosti s dovážanými poštovými zásielkami poskytuje tlačivo C 2/CP 3 colnej deklarácie, colné úrady nevyžadujú viac ako jednu kópiu.c) Preclievanie na základe tlačiva C 1 a C 2/CP 3 colnej deklarácie alebo na základe tovarovej deklarácie18. Odporúčaný postupAk sú všetky informácie, ktoré žiadajú colné úrady, dostupné z príslušného tlačiva C 1 alebo C 2/CP 3 colnej deklarácie a z podporných dokladov, poštové zásielky by mali byť preclievané na základe týchto dokladov a nemala by sa vyžadovať žiadna samostatná tovarová deklarácia, okrem prípadu obchodných zásielok, ktorých hodnota prevyšuje sumu špecifikovanú vo vnútroštátnych právnych predpisoch a prípadu tovarov určených na preclenie podľa iného colného konania ako je domáce použitie.19. NormaAk tovary obsiahnuté v poštových zásielkach majú byť preclievané podľa iného colného konania ako je domáce použitie, tovarová deklarácia sa podáva na tlačive a v počte kópií, ako je predpísané pre dané colné konanie, a dodržiavajú sa ostatné formality vyžadované pre toto konanie.PoznámkaTovarová deklarácia môže byť národný doklad alebo to môže byť medzinárodný doklad, ako je karnet ATA.20. NormaAk sa tovarová deklarácia vyžaduje v súvislosti s poštovými zásielkami, ktoré majú byť preclené na domáce použitie, tlačivo na tovarovú deklaráciu zodpovedá oficiálnemu vzoru ustanovenému príslušnými úradmi a dodržiavajú sa ostatné formality vyžadované pre toto konanie.Poznámky(1) Tlačivo tovarovej deklarácie na domáce použitie môže byť rovnaké, ako je predpísané na dovoz iným spôsobom alebo to môže byť tlačivo osobitne navrhnuté na dovoz poštou.(2) Tovarovú deklaráciu môže vyplniť poštový úrad, adresát alebo poverený zástupca.d) Kontrola poštových zásielok21. NormaColné úrady bežne neprehliadajú všetky dovážané poštové zásielky, ale obmedzujú sa na vykonávanie prehliadok na selektívnom alebo náhodnom základe.22. Odporúčaný postupAk colné úrady vykonávajú svoje právo prehliadnuť dovážané poštové zásielky, mali by obmedziť prehliadku na taký rozsah, aký sa považuje za potrebný na zabezpečenie súladu so zákonmi a nariadeniami, za presadzovanie ktorých sú colnice zodpovedné.e) Vymeriavanie a výber dovozných ciel a daní23. Odporúčaný postupNa tovary dovážané v poštových zásielkach na domáce použitie by sa mal používať systém jednotných sadzieb, za predpokladu, že ide o dovoz neobchodnej povahy a že súhrnná hodnota tovarov neprevyšuje hodnotu, ktorá by nemala byť vyššia ako 100 USD. Systém jednotných sadzieb:- by mal určovať sadzby, ktoré pokrývajú všetky typy dovozných ciel a daní,- by nemal zbavovať tovar prospechu z akýchkoľvek prostriedkov vstupu oslobodeného od cla, na ktoré by tovar inak mal nárok,- by mal zabezpečovať, aby v prípade, ak je pri preclievaní prítomný adresát, boli na tovar uplatnené jeho vlastné vhodné sadzby dovozných ciel a daní, v takom prípade však colné úrady môžu žiadať, aby na všetky tovary podliehajúce clám a daniam boli uplatnené takéto sadzby, a- by nemal vylučovať možnosť, aby colné úrady určili osobitné sadzby pre tovary podliehajúce vysokým clám alebo dokonca vylučovať niektoré tovary z prospechu zo systému jednotných sadzieb.PoznámkaDovoz sa obvykle považuje za majúci neobchodný charakter, ak je občasný a pozostáva len z tovarov na osobné použitie alebo spotrebu adresáta alebo jeho rodiny a ak nie sú náznaky z dôvodu charakteru alebo množstva tovarov, že sa dovážajú na obchodné účely.24. Odporúčaný postupVstup oslobodený od dovozných ciel a daní by mal byť udelený v súvislosti so zásielkami, ktoré obsahujú len osobné dary (okrem alkoholu, alkoholických nápojov alebo tabakových výrobkov), ktorých súhrnná hodnota určená na základe maloobchodných cien v krajine odoslania neprevyšuje 30 SDRs. Ak ten istý odosielateľ odosiela niekoľko zásielok súčasne tomu istému adresátovi, súhrnná hodnota by sa mala brať ako celková hodnota všetkých týchto zásielok. Formality na získanie vstupu oslobodeného od dovozných ciel a daní by mali byť čo najjednoduchšie. Vstup takýchto darov by mal byť možný bez hospodárskych dovozných zákazov a obmedzení.Poznámky(1) Dar sa obvykle považuje za osobný, aka) sa posiela súkromnej osobe inou súkromnou osobou alebo v mene inej súkromnej osoby žijúcej v zahraničí,b) je príležitostný; ac) pozostáva len z tovarov na osobné použitie adresáta alebo jeho rodiny a charakter a množstvo dovážaných tovarov sú také, že zásielka zjavne nemá obchodný charakter.(2) Aby sa uľahčilo rýchle preclievanie zásielok obsahujúcich dary pri dovoze, odosielateľ vo všeobecnosti uvedie na tlačive C 1 alebo C 2/CP 3 colnej deklarácie, že zásielka je dar, a uvedie jej obsah a hodnotu.25. Odporúčaný postupAk colné úrady prepustia dovážané poštové zásielky poštovým úradom alebo oprávnenému podniku na doručenie adresátovi pred zaplatením akýchkoľvek uplatniteľných dovozných ciel a daní, colné úrady by mali vykonať čo najjednoduchšie úpravy na výber takýchto ciel a daní.Poznámky(1) Poštové úrady obvykle vyberajú dovozné clá a dane od adresáta v čase doručenia a vykonávajú periodické platby colným úradom, napríklad na konci každého štvrťroka. Poštové úrady môžu však zaplatiť dovozné clá a dane colným úradom v menej adresáta, keď im bude položka prepustená na doručenie.(2) Podľa niektorých nepovinných ustanovení v Aktoch Univerzálnej poštovej únie odosielateľ poštovej zásielky sa môže v niektorých prípadoch zaviazať, že zaplatí všetky poplatky, vrátane dovozných ciel a daní, ktorým zásielka podlieha pri jej doručení.VRÁTENIE ALEBO ODPUSTENIE DOVOZNÝCH CIEL A DANÍ26. NormaAk sa poštové zásielky nedoručia alebo ich odmietne adresát, vrátenie alebo odpustenie dovozných ciel a daní sa udelí na žiadosť v súvislosti s tovarmi obsiahnutými v zásielkach, za predpokladu, že tovary budú:a) znovu vyvezené, alebob) zničené alebo zanechané bez nákladov pre Finančný úrad, podľa rozhodnutia colných úradov.INFORMÁCIE O COLNÝCH FORMALITÁCH V SÚVISLOSTI S POŠTOVOU PREPRAVOU27. NormaColné úrady zabezpečia, aby všetky príslušné informácie týkajúce sa colných formalít v ich krajine ohľadom poštovej prepravy boli ľahko dostupné ktorejkoľvek zainteresovanej osobe.PoznámkaTakéto informácie môžu byť poskytnuté prostredníctvom obvyklých oznamovacích prostriedkov používaných colnými úradmi a tiež pomocou informačných služieb poštových úradov.--------------------------------------------------


title: 2012/361/SZBP: Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru Atalanta/2/2012 z  3. júla 2012 o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta)

text:
               6.7.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 176/64

         ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU ATALANTA/2/2012
   z 3. júla 2012
   o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta)
   (2012/361/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38,
   so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2008/851/SZBP z 10. novembra 2008 o vojenskej operácii Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (1) (Atalanta), a najmä na jej článok 6,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 6 ods. 1 jednotnej akcie 2008/851/SZBP Rada poverila Politický a bezpečnostný výbor (ďalej len „PBV“) prijímať rozhodnutia o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (ďalej len „veliteľ ozbrojených síl EÚ“).

               (2)

               PBV 25. mája 2012 prijal rozhodnutie Atalanta/1/2012 (2) o vymenovaní kontraadmirála Jeana-Baptista DUPUISA za veliteľa ozbrojených síl EÚ.

               (3)

               Veliteľ operácie EÚ odporučil, aby sa za nového veliteľa ozbrojených síl EÚ vymenoval kontraadmirál Enrico CREDENDINO.

               (4)

               Vojenský výbor EÚ podporuje toto odporúčanie.

               (5)

               V súlade s článkom 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami,

         PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Kontraadmirál Enrico CREDENDINO sa týmto vymenúva za veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 6. augusta 2012.

      V Bruseli 3. júla 2012

            Za Politický a bezpečnostný výbor

            predseda

         O. SKOOG

      (1)  Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2008, s. 33.

      (2)  Ú. v. EÚ L 142, 1.6.2012, s. 35.