title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 134/14/COL z  26. marca 2014 , ktorým sa deväťdesiaty piatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením nových usmernení o štátnej pomoci pre filmy a iné audiovizuálne diela (ďalej len „usmernenia z roku 2014 pre filmy a audiovizuálne diela“ )

text:
               18.9.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 276/53

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 134/14/COL
   z 26. marca 2014,
   ktorým sa deväťdesiaty piatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením nových usmernení o štátnej pomoci pre filmy a iné audiovizuálne diela (ďalej len „usmernenia z roku 2014 pre filmy a audiovizuálne diela“)
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ĎALEJ LEN „DOZORNÝ ÚRAD“),
   SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 61 až 63 a jej protokol 26,
   SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24 a článok 5 ods. 2 písm. b),
   keďže:
   Podľa článku 24 Dohody o dozore a súde uvedie dozorný úrad do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci.
   Podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde vydá dozorný úrad oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ to táto dohoda alebo Dohoda o dozore a súde výslovne stanovuje alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné.
   Európska komisia prijala 15. novembra 2013 oznámenie o štátnej pomoci pre filmy a iné audiovizuálne diela, ktoré nadobudlo účinnosť 16. novembra 2013 (1).
   Toto oznámenie má význam aj pre Európsky hospodársky priestor.
   Jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci pre EHP sa má zabezpečiť v rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru v súlade s cieľom vytvorenia homogénneho Európskeho hospodárskeho priestoru, ktorý je stanovený v článku 1 Dohody o EHP.
   Podľa bodu II oddielu „VŠEOBECNÉ“ prílohy XV k Dohode o EHP má dozorný úrad po konzultácii s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou.
   PO KONZULTÁCII s Európskou komisiou,
   PO KONZULTÁCII so štátmi EZVO listom z 13. februára 2014 o tejto veci,
   PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Usmernenia o štátnej pomoci sa menia zavedením nových usmernení o štátnej pomoci pre filmy a iné audiovizuálne diela (ďalej len „usmernenia z roku 2014 pre filmy a audiovizuálne diela“).
   Nové usmernenia sú uvedené v prílohe a predstavujú neoddeliteľnú súčasť tohto rozhodnutia.
   Článok 2
   Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

      V Bruseli 26. marca 2014

            Za Dozorný úrad EZVO

         Oda Helen SLETNES

            predsedníčka

         Frank BÜCHEL

            člen kolégia

      (1)  Ú. v. EÚ C 332, 15.11.2013, s. 1.

      PRÍLOHA
      ČASŤ IV: SEKTOROVÉ PRAVIDLÁ

         Štátna pomoc pre filmy a iné audiovizuálne diela
          (1)

         (ďalej len „usmernenia z roku 2014 pre filmy a audiovizuálne diela“)

      1.   ÚVOD

                  1.

                  Audiovizuálne diela a obzvlášť filmy zohrávajú dôležitú úlohu pri formovaní európskych identít. Odrážajú kultúrnu rozmanitosť vyplývajúcu z rozdielnych tradícií a dejín štátov a regiónov v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „EHP“). Audiovizuálne diela sú hospodárskym tovarom, ktorý zabezpečuje významné príležitosti na vytváranie bohatstva a pracovných miest, ako aj kultúrnym tovarom, ktorý odráža a formuje naše spoločnosti.

                  2.

                  Medzi audiovizuálnymi dielami majú naďalej obzvlášť významné postavenie filmy pre vysoké náklady na ich produkciu a pre ich kultúrny význam. Rozpočty filmovej produkcie sú podstatne vyššie než náklady na ostatné audiovizuálne diela, sú omnoho častejšie predmetom medzinárodnej koprodukcie a trvanie ich využiteľnosti je dlhšie. Filmy majú osobitne silnú konkurenciu z krajín mimo Európy. Na druhej strane, európske audiovizuálne diela nie sú často šírené mimo ich krajiny pôvodu.

                  3.

                  Toto obmedzené šírenie je dôsledkom toho, že sa európsky audiovizuálny sektor triešti na národné, ba dokonca regionálne trhy. Kým na jednej strane je to vyjadrením jazykovej a kultúrnej rozmanitosti Európy, faktor geografickej blízkosti je na druhej strane zakomponovaný aj do verejnej podpory európskej audiovizuálnej tvorby, prostredníctvom ktorej celoštátne, regionálne alebo miestne systémy financovania podporujú malé produkčné spoločnosti.

                  4.

                  Všeobecne sa uznáva, že štátna pomoc zohráva významnú úlohu pri zachovaní európskej filmovej produkcie. Pre producentov filmov je zložité vopred získať dostatočnú komerčnú podporu na zaistenie finančného balíka, ktorý je potrebný na to, aby sa mohli produkčné projekty realizovať. Vysoké riziko spojené s ich podnikateľskou činnosťou a projektmi spolu s vnímanou nedostatočnou ziskovosťou sektora vedú k jeho závislosti od štátnej pomoci. Za čisto trhových podmienok by mnohé z týchto filmov nevznikli z dôvodu kombinácie vyžadovaných vysokých investícií a obmedzeného okruhu divákov európskych audiovizuálnych diel. Za týchto okolností zohráva podpora audiovizuálnej produkcie zo strany Dozorného úradu EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) a štátov EZVO kľúčovú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby štáty mohli ukázať svoju domácu kultúru a tvorivé schopnosti, a tým premietnuť rozmanitosť a bohatstvo európskej kultúry.

                  5.

                  MEDIA (2), program Európskej únie na podporu filmového, televízneho a mediálneho priemyslu, ponúka rôzne systémy financovania, z ktorých každý je zameraný na inú oblasť audiovizuálneho sektora, vrátane systémov pre producentov, distribútorov, predajcov, organizátorov kurzov odbornej prípravy, prevádzkovateľov pracujúcich s novými digitálnymi technológiami, prevádzkovateľov platforiem „video na požiadanie (VoD)“, vystavovateľov a organizátorov festivalov, trhov a propagačných podujatí. Program podporuje šírenie a propagáciu európskych filmov s osobitným dôrazom na inonárodné európske filmy. Tieto činnosti budú pokračovať v podprograme MEDIA v rámci nového európskeho programu na podporu sektorov kultúry a tvorivosti Tvorivá Európa.

            2.   PREČO PODLIEHA ŠTÁTNA POMOC PRE FILMY A INÉ AUDIOVIZUÁLNE DIELA KONTROLE?

                  6.

                  Štáty EHP zaviedli celú škálu opatrení na podporu produkcie filmov, televíznych programov a iných audiovizuálnych diel. Štáty EHP ročne poskytujú značné sumy na podporu filmu prostredníctvom vnútroštátnych, regionálnych a miestnych systémov podpory. Pri týchto opatreniach sa vychádza tak z kultúrnych, ako aj odvetvových úvah. Ich hlavným kultúrnym cieľom je zabezpečiť, aby audiovizuálne médiá (film a televízia) boli odrazom národných a regionálnych kultúr a tvorivého potenciálu. Na druhej strane je ich cieľom vytvoriť rozhodujúci objem činností, ktorý je potrebný na vytvorenie dynamiky na rozvoj a konsolidáciu odvetvia prostredníctvom zakladania zdravých produkčných podnikov a rozvoja trvalého zdroja kvalifikovanej a skúsenej pracovnej sily.

                  7.

                  Vďaka tejto podpore sa Európa stala jedným z najväčších producentov filmov na svete. V roku 2012 bola hodnota európskeho audiovizuálneho trhu filmovej zábavy odhadovaná na 17 miliárd EUR (3). V rámci EHP je v audiovizuálnom sektore zamestnaný veľký počet ľudí (4).

                  8.

                  Tým je filmová produkcia a distribúcia nielen kultúrnou, ale aj významnou hospodárskou činnosťou. Filmoví producenti navyše pôsobia na medzinárodnej úrovni a s audiovizuálnymi dielami sa obchoduje v medzinárodnom meradle. To znamená, že takáto pomoc vo forme grantov, daňových stimulov alebo iných druhov finančnej podpory môže ovplyvniť obchod medzi štátmi EHP. Producenti a audiovizuálne diela, ktoré získajú takúto podporu, majú pravdepodobne finančnú, a teda aj konkurenčnú výhodu oproti tým, ktorí túto podporu nemajú. Takáto podpora preto môže narušiť hospodársku súťaž a považuje sa za štátnu pomoc podľa článku 61 ods. 1 Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“). Podľa článku 62 Dohody o EHP je preto dozorný úrad povinný posúdiť zlučiteľnosť pomoci audiovizuálnemu sektoru s trhom EHP, ako to robí v prípade opatrení štátnej pomoci v iných sektoroch.

                  9.

                  V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa zakazuje pomoc poskytnutá zo strany štátu alebo zo štátnych zdrojov, ktorá narúša hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a obchodu. Dozorný úrad však môže určitú štátnu pomoc z tohto zákazu vyňať. Jedna z týchto výnimiek je vymedzená v článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP a týka sa pomoci na podporu rozvoja určitých hospodárskych činností, za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločným záujmom.

                  10.

                  V Dohode o EHP sa v článku 13 protokolu 31 uznáva potreba posilniť kultúrnu spoluprácu. Dohoda o EHP neobsahuje „kultúrnu výnimku“ podobnú článku 107 ods. 3 písm. d) ZFEÚ, v ktorom sa poskytuje konkrétna možnosť udeliť výnimku zo všeobecnej zásady nezlučiteľnosti pomoci stanovenej v článku 107 ods. 1 ZFEÚ v prípade pomoci na podporu kultúry. Dozorný úrad sa aj napriek tomu domnieva, že v súlade s jeho bežnou praxou (5) možno v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP z kultúrnych dôvodov schváliť opatrenia na podporu filmov a iných audiovizuálnych diel. Dozorný úrad pri posudzovaní uplatní rovnaké kritériá, aké uplatňuje Európska komisia na účely článku 107 ods. 3 písm. d) ZFEÚ.

                  11.

                  Pomoc pre audiovizuálne diela prispieva k strednodobej až dlhodobej udržateľnosti európskeho filmu a audiovizuálnych sektorov vo všetkých štátoch EHP a zvyšuje kultúrnu rozmanitosť výberu diel, ktoré sú dostupné európskemu publiku.

                  12.

                  Ako zmluvné strany Dohovoru Unesco o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov sa Nórsko a Island zaviazali do svojich politík začleniť kultúrny rozmer ako dôležitú súčasť (6).

            3.   VÝVOJ OD ROKU 2001

                  13.

                  Európska Komisia stanovila kritériá posudzovania štátnej pomoci pre výrobu filmov a iných audiovizuálnych diel v oznámení o kinematografii v roku 2001. (7) Platnosť týchto kritérií bola predĺžená v rokoch 2004 (8), 2007 (9) a 2009 (10) a uplynula 31. decembra 2012. Usmernenia dozorného úradu o štátnej pomoci pre kinematografické a iné audiovizuálne diela (ďalej len „usmernenia dozorného úradu z roku 2008“) boli pôvodne stanovené v roku 2008 a založené na uvedených oznámeniach Európskej komisie z rokov 2001, 2004 a 2007 (11). Súčasné usmernenia sledujú hlavné línie oznámenia z roku 2001 a usmernení dozorného úradu z roku 2008 a zároveň reagujú na niekoľko trendov, ktoré sa objavili od roku 2001.

                  14.

                  Systémy pomoci, ktoré Komisia a dozorný úrad schválili od nadobudnutia účinnosti pravidiel z roku 2001, ukazujú, že štáty EHP využívajú širokú škálu mechanizmov a podmienok pomoci. Väčšina systémov využíva model, pre ktorý boli kritériá posudzovania uvedené v oznámení z roku 2001 vypracované, konkrétne ide o granty poskytnuté na vybrané filmové produkcie, pri ktorých sa maximálna výška pomoci určuje ako percentuálny podiel rozpočtu príjemcu pomoci na produkciu. Čoraz viac štátov EHP však zavádza systémy, v rámci ktorých sa výška pomoci definuje ako percentuálny podiel výdavkov na produkčnú činnosť, ktorá sa vykonáva len v štáte EHP, ktorý pomoc poskytuje. Tieto systémy často využívajú daňové úľavy alebo iné prostriedky vytvorené tak, že sa automaticky uplatňujú na filmy, ktoré spĺňajú určité kritériá na získanie pomoci. V porovnaní s filmovými fondmi, v prípade ktorých sa podpora jednotlivým filmom poskytuje individuálne na základe žiadosti, tieto systémy s automatickým uplatňovaním umožňujú filmovým producentom, aby už vo fáze plánovania a vývoja filmu počítali s predvídateľnou výškou finančných prostriedkov.

                  15.

                  Pokiaľ ide o rozsah činností, na ktoré sa poskytuje pomoc, niektoré štáty EHP takisto poskytujú pomoc na iné činnosti, než je filmová produkcia. Patrí sem pomoc na filmovú distribúciu alebo pre kiná, napr. na podporu kín na vidieku alebo klubových kín, či už vo všeobecnosti alebo na pokrytie ich nákladov na renováciu a modernizáciu vrátane nákladov spojených s ich prechodom na digitálne premietanie. Niektoré štáty EHP podporujú audiovizuálne projekty, ktoré idú nad rámec tradičného poňatia filmovej a televíznej produkcie; ide najmä o interaktívne produkty ako transmediálne diela alebo videohry. V takýchto prípadoch používali Komisia a dozorný úrad ako pomôcku na posúdenie nevyhnutnosti, primeranosti a adekvátnosti pomoci vždy, keď im takáto pomoc bola oznámená, kritériá z oznámenia o kinematografii a z usmernení dozorného úradu z roku 2008. Takisto bola zaznamenaná zvýšená konkurencia medzi štátmi EHP vo využívaní štátnej pomoci na prilákanie investícií zo strany veľkých filmových produkčných spoločností z tretích krajín. Týmito aspektmi sa oznámenie z roku 2001 ani usmernenia dozorného úradu z roku 2008 nezaoberali.

                  16.

                  Už v oznámení z roku 2001 sa uviedlo, že Komisia preskúma maximálnu úroveň povinnosti územnej viazanosti výdavkov v tomto sektore, ktorá je povolená podľa pravidiel štátnej pomoci. Povinnosť územnej viazanosti výdavkov v systémoch financovania filmov vyžaduje, aby sa určitá časť rozpočtu podporovaného filmu vynaložila v štáte EHP, ktorý pomoc poskytuje. Pri predĺžení platnosti kritérií v roku 2004 sa povinnosť územnej viazanosti výdavkov v systémoch financovania filmov označila za aspekt, ktorý sa musí bližšie posúdiť z hľadiska jeho zlučiteľnosti so zásadami vnútorného trhu podľa zmluvy. Je takisto potrebné zohľadniť judikatúru Súdneho dvora a Súdu EZVO, prijatú od roku 2001, o dôležitosti vnútorného trhu, pokiaľ ide o pravidlá pôvodu tovarov a služieb (12).

                  17.

                  Preto pri predĺžení kritérií posudzovania štátnej pomoci stanovených v oznámení o kinematografii z roku 2001 Komisia v roku 2009 konštatovala, že je potrebné opäť zvážiť dôsledky tohto vývoja, ako aj prehodnotiť kritériá posudzovania.

            4.   KONKRÉTNE ZMENY

                  18.

                  Tieto usmernenia sú zamerané na vyššie uvedené otázky a obsahujú zmeny kritérií stanovených v oznámení z roku 2001 a v usmerneniach dozorného úradu z roku 2008. Predovšetkým sa tieto usmernenia vzťahujú na širší rozsah činností, na ktoré možno štátnu pomoc udeliť, zdôrazňujú zásadu subsidiarity v oblasti kultúrnej politiky a dodržiavanie základných slobôd (články 4, 8, 28, 31, 36 a 40 Dohody o EHP), zavádzajú vyššiu maximálnu intenzitu pomoci pre cezhraničné produkcie a zabezpečujú ochranu filmového dedičstva a prístup k nemu. Komisia a dozorný úrad zastávajú názor, že tieto zmeny sú potrebné vzhľadom na vývoj od roku 2001 a že prispejú k posilneniu konkurencieschopnosti a celoeurópskeho charakteru európskych diel v budúcnosti.

            4.1.   ROZSAH ČINNOSTÍ

                  19.

                  Pokiaľ ide o rozsah činností, na ktoré sa tieto usmernenia vzťahujú, kritériá štátnej pomoci stanovené v oznámení o kinematografii z roku 2001 a v usmerneniach dozorného úradu z roku 2008 sa zameriavali na produkciu filmov. Ako už bolo uvedené, niektoré štáty EHP však takisto podporujú iné súvisiace činnosti, ako sú tvorba scenárov, rozvoj, filmová distribúcia alebo propagácia filmov (vrátane filmových festivalov). Cieľ chrániť a podporovať kultúrnu rozmanitosť Európy prostredníctvom audiovizuálnych diel sa dá dosiahnuť, len ak tieto diela uvidí široké publikum. Pomoc len výrobe nesie v sebe riziká, že sa zvýši ponuka audiovizuálnych diel bez toho, aby výsledné audiovizuálne diela boli riadne distribuované alebo dostatočne propagované. Je preto vhodné zabezpečiť, aby pomoc mohla pokrývať všetky aspekty filmovej výroby počínajúc vytvorením koncepcie príbehu až po jeho sprostredkovanie publiku.

                  20.

                  Pokiaľ ide o pomoc pre kiná, potrebné sumy sú obyčajne nízke, takže napríklad kiná na vidieku a klubové kiná by vďaka úrovni pomoci, ktorá patrí do pôsobnosti nariadenia o pomoci de minimis, mali získať dostatok prostriedkov (13). Ak však štát EHP vie odôvodniť požiadavku väčšej podpory kín, táto pomoc sa bude posudzovať podľa súčasných usmernení ako pomoc na podporu kultúry v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP. Pomoc pre kiná podporuje kultúru, pretože základným účelom kín je šírenie kultúrneho produktu alebo filmu.

                  21.

                  Niektoré štáty EHP zvažovali podporu pre audiovizuálne projekty, ktoré presahujú rámec tradičného poňatia filmovej a televíznej produkcie. Transmediálne podávanie príbehu (známe aj ako viacplatformové alebo intermediálne podávanie príbehu) je technika podávania príbehu cez viacnásobné platformy a formáty s využitím digitálnej technológie, ako napríklad cez filmy a videohry. Dôležité je, že jednotlivé časti príbehu sú navzájom prepojené (14). Keďže transmediálne projekty sú nevyhnutne spojené s výrobou filmu, zložka filmovej produkcie sa považuje za audiovizuálne dielo v rámci rozsahu pôsobnosti týchto usmernení.

                  22.

                  A naopak, hoci videohry môžu v nadchádzajúcich rokoch predstavovať jednu z najrýchlejšie rastúcich foriem masmédií, nie všetky videohry sa nevyhnutne zaraďujú medzi audiovizuálne diela alebo kultúrne produkty. Pre videohry sú príznačné iné charakteristiky, pokiaľ ide o výrobu, distribúciu, marketing a ich využívanie, ako pre filmy. Preto sa pravidlá navrhnuté pre filmovú produkciu nemôžu automaticky uplatňovať aj na videohry. Okrem toho, na rozdiel od filmového a televízneho sektora nemá Komisia a dozorný úrad k dispozícii dostačujúci počet rozhodnutí o štátnej pomoci v oblasti videohier. Tieto usmernenia sa preto nevzťahujú na pomoc poskytovanú na videohry. Akékoľvek opatrenia pomoci na podporu videohier, ktoré nespĺňajú podmienky všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (General Block Exemption Regulation – GBER) (15) alebo nariadenia o pomoci de minimis, sa budú naďalej posudzovať jednotlivo. Pokiaľ bude možné preukázať potrebu systému pomoci zameranej na videohry, ktoré majú kultúrny alebo vzdelávací účel, dozorný úrad analogicky uplatní kritériá intenzity pomoci uvedené v týchto usmerneniach.

            4.2.   KULTÚRNE KRITÉRIUM

                  23.

                  Na to, aby bola pomoc audiovizuálnemu sektoru zlučiteľná s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, musí podporovať kultúru, pričom za vymedzenie pojmu „kultúrny produkt“ sú predovšetkým zodpovedné štáty EHP. Pri posudzovaní systému audiovizuálnej podpory dozorný úrad uznáva, že jeho úloha sa obmedzuje na overovanie toho, či v štátoch EHP fungujú náležité účinné overovacie mechanizmy, ktoré sú schopné zabrániť zjavným chybám. To by sa dosiahlo tým, že by existoval buď postup výberu, v rámci ktorého by sa na základe kultúrnych kritérií určili audiovizuálne diela, ktoré by mali pomoc získať, alebo kultúrny profil, ktorý by mali spĺňať všetky audiovizuálne diela na to, aby mohli pomoc získať. V súlade s Dohovorom UNESCO o ochrane a podpore rôznorodosti kultúrneho prejavu z roku 2005 (16) dozorný úrad podotýka, že skutočnosť, že určitý film má komerčný charakter, nebráni tomu, aby bol hodnotný aj z kultúrneho hľadiska.

                  24.

                  Jazyková rozmanitosť je dôležitým prvkom kultúrnej rozmanitosti, a preto ochrana a podpora používania jedného jazyka alebo viacerých jazykov štátu EHP takisto slúži na podporu kultúry (17). Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora môže podpora jazyka štátu EHP (18), ako aj kultúrna politika (19) predstavovať dôvod vyššieho všeobecného záujmu, ktorý by odôvodňoval obmedzenie slobodného poskytovania služieb. Štát EHP môže preto ako podmienku pomoci vyžadovať okrem iného to, aby sa film produkoval v určitom jazyku, ak sa stanoví, že táto požiadavka je potrebná a primeraná na sledovanie kultúrneho cieľa v audiovizuálnom sektore, ktorý môže takisto podporovať slobodu prejavu rôznych sociálnych, náboženských, filozofických alebo lingvistických zoskupení, ktoré sú prítomné v danom regióne. Skutočnosť, že takéto kritérium môže v praxi predstavovať výhodu pre kinematografické produkčné spoločnosti, ktoré pracujú v jazyku, na ktorý sa uvedené kritérium vzťahuje, sa zdá byť nevyhnutným sprievodným javom sledovaného cieľa (20).

            4.3.   POVINNOSŤ ÚZEMNEJ VIAZANOSTI VÝDAVKOV

                  25.

                  Odkedy Európska komisia začala sledovať systémy na podporu filmu, venuje sa osobitná pozornosť povinnosti uloženej orgánmi poskytujúcimi pomoc, na základe ktorej musia filmoví producenti vynaložiť určitú časť rozpočtu na filmovú produkciu na určitom území (tzv. povinnosť územnej viazanosti výdavkov). Oznámenie o kinematografii z roku 2001 a usmernenia dozorného úradu z roku 2008 umožnili štátom EHP požadovať, aby sa na ich území vynaložilo až do 80 % celkového rozpočtu na film. Systémy, v rámci ktorých sa výška pomoci definuje ako percentuálny podiel výdavkov na produkčnú činnosť, ktorá sa vykonáva v štáte EHP, ktorý pomoc poskytuje, sa už svojou koncepciou snažia dosiahnuť, aby sa čo najviac produkčnej činnosti vykonalo v štáte EHP, ktorý pomoc poskytuje, a obsahujú neoddeliteľný prvok územnej viazanosti výdavkov. V týchto usmerneniach je potrebné zohľadniť tieto odlišné typy systémov pomoci, ktoré sú v súčasnosti zavedené.

                  26.

                  Povinnosť územnej viazanosti výdavkov predstavuje obmedzenie pre vnútorný trh audiovizuálnej produkcie. Komisia preto dala vypracovať externú štúdiu o podmienkach územnej viazanosti uložených audiovizuálnej produkcii, ktorá bola dokončená v roku 2008 (21). Ako sa uviedlo pri predĺžení platnosti oznámenia o kinematografii v roku 2009, závery štúdie neboli v otázke, či pozitívne účinky podmienky územnej viazanosti prevážili nad negatívnymi účinkami, jednoznačné.

                  27.

                  V rámci štúdie sa však zistilo, že náklady na filmovú produkciu sa zdajú vyššie v krajinách, ktoré uplatňujú podmienky územnej viazanosti, než v krajinách, ktoré ich neuplatňujú. V rámci štúdie sa takisto zistilo, že podmienky územnej viazanosti môžu predstavovať určité prekážky pre koprodukcie, v dôsledku čoho môžu byť menej efektívne. Celkovo z uvedenej štúdie vyplynulo, že obmedzujúcejšia povinnosť územnej viazanosti výdavkov nevedie k pozitívnym účinkom dostatočným na odôvodnenie zachovania súčasnej úrovne obmedzení. Štúdia takisto nepreukázala nevyhnutnosť týchto podmienok z hľadiska sledovaných cieľov.

                  28.

                  Vnútroštátne opatrenie, ktoré bráni vo výkone základných slobôd zaručených Dohodou o EHP, môže byť akceptovateľné len pri dodržaní niekoľkých podmienok: musí sa ním sledovať dôvod vyššieho všeobecného záujmu, musí byť spôsobilé zabezpečiť dosiahnutie cieľa, ktorý sa ním sleduje, a nesmie ísť nad rámec toho, čo je na dosiahnutie tohto cieľa nevyhnutné (22). Špecifické charakteristiky filmového priemyslu, najmä mimoriadna mobilita produkcií, a podpora kultúrnej rozmanitosti, národnej kultúry a jazykov môžu predstavovať dôvod vyššieho všeobecného záujmu, na základe ktorého možno odôvodniť obmedzenie výkonu základných slobôd. Dozorný úrad preto naďalej uznáva, že tieto podmienky môžu byť do určitej miery nevyhnutné na zachovanie dostatočného rozsahu infraštruktúry pre filmovú produkciu v štáte EHP alebo regióne, ktorý pomoc poskytuje.

                  29.

                  Takmer žiadny štát EHP neukladá povinnosť územnej viazanosti výdavkov do stropu 80 % rozpočtu na produkciu, ktorý je povolený oznámením z roku 2001 a usmerneniami dozorného úradu z roku 2008. Niektoré štáty EHP nemajú vo svojich systémoch povinnosť územnej viazanosti výdavkov vôbec. Mnohé regionálne systémy sú viazané na výšku pomoci a obsahujú požiadavku, na základe ktorej sa 100 % alebo 150 % výšky tejto pomoci musí alebo by sa malo vynaložiť v štáte EHP, ktorý pomoc poskytuje, pričom nie je určené, akého pôvodu majú byť subdodávateľské služby alebo tovar použitý v produkcii. V rámci niektorých systémov môže producent, ktorý dostáva pomoc, vynaložiť vyše 20 % rozpočtu na produkciu mimo daného štátu EHP. Niektoré štáty EHP stanovujú pomoc na filmovú produkciu ako percentuálny podiel výlučne miestnych výdavkov.

                  30.

                  Výška výdavkov, ktoré podliehajú povinnosti územnej viazanosti, by prinajmenšom mala byť primeraná skutočnému finančnému záväzku štátu EHP a nie celkovému rozpočtu na produkciu. Táto podmienka sa však v prípade kritéria územnej viazanosti uvedeného v oznámení z roku 2001 (23) alebo v usmerneniach dozorného úradu z roku 2008 automaticky neuplatňovala.

                  31.

                  V podstate existujú dva rôzne mechanizmy pomoci, ktoré uplatňujú štáty EHP poskytujúce pomoc na filmovú produkciu:

                              pomoc poskytnutá – napr. prostredníctvom výberovej komisie – vo forme priamych grantov, napr. definovaná ako percentuálny podiel rozpočtu na produkciu a

                              pomoc poskytnutá a definovaná ako podiel výdavkov na produkciu v štáte EHP, ktorý pomoc poskytuje (napr. daňový stimul).

                  32.

                  V bode 48 sa stanovujú obmedzenia pre každý mechanizmus, v rámci ktorého dozorný úrad môže akceptovať, že štát EHP uplatňuje povinnosť územnej viazanosti výdavkov, ktorá by sa ešte mohla považovať za potrebnú a primeranú kultúrnemu cieľu.

                  33.

                  V prípade pomoci poskytovanej vo forme grantov by maximálna úroveň povinnosti územnej viazanosti výdavkov mala byť obmedzená na 160 % výšky pomoci. To zodpovedá predchádzajúcemu pravidlu „80 % rozpočtu na produkciu“, keď intenzita pomoci dosiahne všeobecnú maximálnu úroveň stanovenú v bode 51 ods. 2, konkrétne 50 % rozpočtu na produkciu (24).

                  34.

                  V prípade pomoci poskytovanej ako percentuálny podiel výdavkov na produkčnú činnosť v štáte EHP, ktorý pomoc poskytuje, existuje motivácia minúť v tomto členskom štáte viac s cieľom dostať väčšiu pomoc. Obmedzenie oprávnenej produkčnej činnosti na takú, ktorá sa vykonáva v štáte EHP, ktorý pomoc poskytuje, je územným obmedzením. Preto sa na účel stanovenia obmedzenia, ktoré je porovnateľné s obmedzením pre granty, určila maximálna výška výdavkov podliehajúca povinnosti územnej viazanosti výdavkov na 80 % rozpočtu na produkciu.

                  35.

                  Okrem toho môže v rámci obidvoch mechanizmov každý systém obsahovať kritérium oprávnenosti vyžadujúce minimálnu mieru produkčnej činnosti na území štátu EHP, ktorý pomoc poskytuje. Táto miera nesmie presiahnuť 50 % rozpočtu na produkciu.

                  36.

                  V každom prípade nie sú štáty EHP povinné ukladať povinnosť územnej viazanosti výdavkov.

            4.4.   KONKURENCIA PRI LÁKANÍ VEĽKÝCH ZAHRANIČNÝCH FILMOVÝCH PRODUKCIÍ

                  37.

                  Od roku 2001 niekoľko štátov EHP zaviedlo systémy s cieľom prilákať produkcie mimoriadne atraktívnych filmov do Európy, v globálnej konkurencii s lokalitami a kapacitami na iných miestach, ako napríklad v Spojených štátoch, Kanade, na Novom Zélande či v Austrálii. Účastníci verejných konzultácií, ktoré predchádzali novému oznámeniu Komisie, sa zhodli, že takéto produkcie sú nevyhnutné na zachovanie vysokokvalitnej audiovizuálnej infraštruktúry, prispievajú k plnému využitiu špičkovo zariadených filmových štúdií, ich vybavenia a zamestnancov a prispievajú k šíreniu technológií a praktických a odborných poznatkov. Už čiastočné využívanie zariadení zahraničnými produkciami by prispelo k vybudovaniu kapacít, ktoré by sa mohli využívať aj na uskutočňovanie vysokokvalitných a atraktívnych európskych produkcií.

                  38.

                  Pokiaľ ide o možný dosah na európsky audiovizuálny sektor, zahraničné produkcie môžu mať trvalý vplyv, keďže zvyčajne do veľkej miery využívajú miestnu infraštruktúru a miestnych hercov. Celkovo tak môžu mať pozitívny účinok na audiovizuálny sektor danej krajiny. Treba taktiež poznamenať, že mnohé z filmov sú napriek tomu, že sú považované za projekty z tretích krajín, v skutočnosti koprodukcie zahrňujúce aj európskych producentov. Tieto dotácie by teda zároveň prispeli k propagácii európskych audiovizuálnych diel a k zachovaniu filmových zariadení pre národné produkcie.

                  39.

                  Dozorný úrad preto zastáva názor, že takáto pomoc môže byť v zásade zlučiteľná s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP ako pomoc na podporu kultúry za rovnakých podmienok ako pomoc pre európsku produkciu. Keďže však výška pomoci pre veľké medzinárodné produkcie môže byť veľmi veľká, dozorný úrad bude sledovať ďalší vývoj tohto typu pomoci s cieľom zabezpečiť, aby sa hospodárska súťaž uskutočňovala najmä na základe kvality a ceny a nie na základe štátnej pomoci.

            4.5.   CEZHRANIČNÉ PRODUKCIE

                  40.

                  Máloktoré európske filmy sa distribuujú mimo územia, na ktorom boli vyrobené. Pravdepodobnosť, že európsky film sa bude distribuovať v niekoľkých štátoch EHP, je väčšia v prípade koprodukcií, do ktorých sú zapojení producenti z viacerých krajín. Vzhľadom na dôležitosť spolupráce producentov z rôznych štátov EHP pri produkcii európskych diel, ktoré sa premietajú vo viacerých štátoch EHP, dozorný úrad zastáva názor, že vyššia intenzita pomoci je oprávnená v prípade koprodukcií financovaných viac než jedným štátom EHP, na ktorých sa podieľajú producenti z viac než jedného štátu EHP.

            4.6.   FILMOVÉ DEDIČSTVO

                  41.

                  Podľa názoru dozorného úradu by filmy mali byť zhromažďované, uchovávané a dostupné pre budúce generácie na kultúrne a vzdelávacie účely. V záveroch Rady pre vzdelávanie, mládež, kultúru a šport z 18. novembra 2010 (25), ktoré sa týkali filmového dedičstva, boli členské štáty EÚ vyzvané, aby zabezpečili, že filmy, ktoré dostali podporu vo forme štátnej pomoci, budú uložené v inštitúcii filmového dedičstva (26), podľa možností spoločne so všetkým súvisiacim materiálom a príslušnými právami vo vzťahu k zachovaniu a kultúrnemu a nekomerčnému použitiu filmov a súvisiaceho materiálu.

                  42.

                  Niektoré členské štáty EÚ zaviedli postup vyplácania poslednej splátky pomoci po tom, ako inštitúcia filmového dedičstva potvrdí uloženie dotovaného filmu. Ukázalo sa, že tento postup je efektívnym nástrojom na presadenie zmluvnej povinnosti uloženia filmu.

                  43.

                  Niektoré členské štáty EÚ vo svojich dohodách o grante takisto zaviedli ustanovenia, ktorými sa po dohodnutom období umožňuje použitie filmov financovaných z verejných prostriedkov na osobitné účely inštitúcií filmového dedičstva v rámci ich plnenia úloh verejného záujmu a za predpokladu, že to nie je v rozpore s bežným použitím filmu.

                  44.

                  Podľa názoru dozorného úradu by štáty EHP mali producentov podnecovať a podporovať aj v tom, aby uložili kópiu dotovaného filmu v inštitúcii filmového dedičstva určenej financujúcim orgánom na uchovanie, ako aj na špecifické nekomerčné použitie dohodnuté s držiteľom (držiteľmi) práv v súlade s právami duševného vlastníctva a bez toho, aby tým bolo dotknuté spravodlivé odmeňovanie pre držiteľa (držiteľov) práv po dohodnutej lehote stanovenej v dohode o grante a takým spôsobom, že to nie je v rozpore s bežným použitím filmu.

            5.   POSUDZOVANIE ZLUČITEĽNOSTI POMOCI

                  45.

                  Pri posudzovaní pomoci pre filmy a iné audiovizuálne diela dozorný úrad na základe vyššie uvedeného overuje:

                              —

                              po prvé, či systém pomoci rešpektuje zásadu „všeobecnej oprávnenosti“, t. j. dozorný úrad musí overiť, či systém neobsahuje klauzuly, ktoré by boli v rozpore s ustanoveniami Dohody o EHP v iných oblastiach, ako je štátna pomoc,

                              —

                              po druhé, či systém spĺňa špecifické kritériá zlučiteľnosti pomoci, ktoré sú uvedené ďalej v texte.

            5.1.   VŠEOBECNÁ OPRÁVNENOSŤ

                  46.

                  Dozorný úrad sa musí najprv uistiť, že systém pomoci rešpektuje zásadu „všeobecnej oprávnenosti“ tým, že overí, či podmienky oprávnenosti a kritériá na poskytnutie pomoci neobsahujú klauzuly, ktoré by boli v rozpore s Dohodou o EHP v iných oblastiach, ako je štátna pomoc. Dozorný úrad musí okrem iného zabezpečiť, aby sa dodržiavali zásady zakazujúce diskrimináciu z dôvodu štátnej príslušnosti, ďalej zásada voľného pohybu tovaru, voľného pohybu pracovných síl, slobody usadiť sa, slobody poskytovať služby a voľného pohybu kapitálu (články 4, 8, 28, 31, 36 a 40 Dohody o EHP). Dozorný úrad presadzuje dodržiavanie týchto zásad v spojení s uplatňovaním pravidiel hospodárskej súťaže v prípadoch, keď ustanovenia, ktoré sú v rozpore s týmito zásadami, nemožno oddeliť od fungovania systému.

                  47.

                  V súlade s vyššie uvedenými zásadami nesmie systém pomoci napríklad vyhradiť pomoc výlučne pre štátnych príslušníkov daného členského štátu; požadovať od príjemcov, aby mali postavenie vnútroštátneho podniku založeného podľa vnútroštátneho obchodného práva (podniky založené v jednom zo štátov EHP a pôsobiace prostredníctvom stálej pobočky alebo agentúry v inom štáte musia byť takisto oprávnené na čerpanie pomoci; okrem toho by sa požiadavka týkajúca sa agentúry mala presadzovať len po vyplatení pomoci) ani ukladať zahraničným spoločnostiam poskytujúcim služby súvisiace s výrobou filmu povinnosť, aby obchádzali podmienky smernice Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES, pokiaľ ide o ich vyslaných pracovníkov (27).

                  48.

                  Vzhľadom na špecifickú situáciu európskeho filmového sektora môžu systémy podpory filmovej produkcie buď:

                              vyžadovať, aby sa do 160 % výšky pomoci, ktorá sa poskytla na produkciu daného audiovizuálneho diela, minulo na území, na ktorom sa pomoc poskytuje, alebo

                              vypočítať výšku pomoci poskytnutej na produkciu daného audiovizuálneho diela ako percentuálny podiel výdavkov na činnosti spojené s filmovou produkciou v štáte EHP, ktorý pomoc poskytuje, zvyčajne v prípade systémov podpory vo forme daňových stimulov.

                  49.

                  V obidvoch prípadoch môžu štáty EHP podmieniť spôsobilosť na čerpanie pomoci minimálnou mierou produkčnej činnosti na svojom území. Táto miera však nemôže presiahnuť 50 % celkového rozpočtu na produkciu. Okrem toho nesmie územná viazanosť v žiadnom prípade presiahnuť 80 % celkového rozpočtu na produkciu.

            5.2.   OSOBITNÉ KRITÉRIÁ POSUDZOVANIA PODľA ČLÁNKU 61 ODS. 3 PÍSM. c) DOHODY O EHP

                  50.

                  Cieľom podpory produkcie európskych audiovizuálnych diel a zabezpečenia infraštruktúry potrebnej na ich produkciu a šírenie je formovanie európskych kultúrnych identít a posilnenie kultúrnej rozmanitosti. Účelom pomoci je teda podpora kultúry. Takáto pomoc môže byť zlučiteľná s Dohodou o EHP v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. d) Dohody o EHP. Podniky v sektore filmovej a televíznej produkcie môžu využívať aj iné druhy pomoci, ktoré sa poskytujú podľa článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP (napr. regionálnu pomoc, pomoc malým a stredným podnikom, výskum a vývoj, pomoc pre odbornú prípravu alebo zamestnanosť), a to v medziach maximálnej intenzity pomoci v prípade kumulácie pomoci.

                  51.

                  Pri systémoch určených na podporu tvorby scenárov, vývoja, produkcie, distribúcie a propagácie audiovizuálnych diel, na ktoré sa vzťahujú tieto usmernenia, dozorný úrad pri posudzovaní zlučiteľnosti systému s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP preskúma pri audiovizuálnych dielach, ktorým bude poskytnutá pomoc, tieto kritériá:

                              1.

                              Pomoc je určená priamo na realizáciu diela z oblasti kultúry. Každý štát EHP pomocou účinného overovacieho postupu, ktorý má zabrániť zjavným chybám, zaistí, aby obsah produkcie, na ktorú sa poskytuje pomoc, mal kultúrny charakter podľa jeho vnútroštátnych kritérií, a to buď výberom filmových návrhov prostredníctvom poroty alebo osoby poverenej výberom, alebo – v prípade, že nie je zavedený takýto postup výberu – zostavením zoznamu kultúrnych kritérií, s ktorými sa každé audiovizuálne dielo porovná.

                              2.

                              Intenzita pomoci sa musí v zásade obmedziť na 50 % rozpočtu na produkciu s cieľom stimulovať bežné obchodné iniciatívy. Intenzita pomoci pre cezhraničné produkcie financované viac než jedným štátom EHP, na ktorých sa podieľajú producenti z viac než jedného štátu EHP, môže predstavovať až 60 % rozpočtu na produkciu. Náročné audiovizuálne diela (28) a koprodukcie, do ktorých sú zapojené krajiny zo zoznamu DAC vydaného OECD (29), nepodliehajú týmto obmedzeniam. Filmy, ktorých jediné originálne znenie je v úradnom jazyku štátu EHP s malým územím, neveľkou populáciou alebo neveľkou jazykovou oblasťou, možno v tomto kontexte považovať za náročné audiovizuálne diela.

                              3.

                              Pre pomoc na tvorbu scenárov alebo vývoj v zásade neexistuje žiadne obmedzenie. Ak sa však výsledný scenár alebo projekt skutočne použije na výrobu filmu, náklady na tvorbu scenára a vývoj sa následne premietnu do rozpočtu na produkciu a zohľadnia sa vo výpočte maximálnej intenzity pomoci pre dané audiovizuálne dielo podľa pododseku 2 tohto oddielu.

                              4.

                              Na náklady na distribúciu a propagáciu audiovizuálnych diel, ktoré sú oprávnené získať pomoc na produkciu, sa môže poskytnúť pomoc s rovnakou intenzitou, akú mala alebo mohla mať samotná pomoc na ich produkciu.

                              5.

                              Okrem pomoci na tvorbu scenára, vývoj, distribúciu alebo propagáciu nie je povolená iná pomoc na osobitné činnosti spojené s produkciou. Pomoc sa preto nesmie vyhradiť na jednotlivé časti reťazca filmovej produkcie. Akákoľvek pomoc na produkciu určitého audiovizuálneho diela by sa mala poskytovať do jeho celkového rozpočtu. Producent by mal mať možnosť vybrať si, ktoré položky rozpočtu minie v iných štátoch EHP. Týmto spôsobom sa má zabezpečiť, aby pomoc mala neutrálny stimulačný účinok. Viazanie pomoci na konkrétne jednotlivé položky filmového rozpočtu by mohlo mať za následok, že by sa takáto pomoc využila na účely uprednostňovania takých sektorov na vnútroštátnej úrovni, ktoré poskytujú práve tieto podporované položky, čo by nebolo nezlučiteľné s Dohodou o EHP.

                              6.

                              Štáty EHP by mali producentov podnecovať a podporovať v tom, aby uložili kópiu dotovaného filmu v inštitúcii filmového dedičstva určenej financujúcim orgánom na uchovanie, ako aj na špecifické nekomerčné použitie dohodnuté s držiteľom (držiteľmi) práv v súlade s právami duševného vlastníctva a bez toho, aby tým bolo dotknuté spravodlivé odmeňovanie pre držiteľa (držiteľov) práv po dohodnutej lehote stanovenej v dohode o grante a takým spôsobom, že to nie je v rozpore s bežným použitím filmu.

                              7.

                              Pomoc sa poskytuje transparentným spôsobom. Štáty EHP musia na osobitnej webovej stránke alebo na osobitnej webovej stránke s vyhľadávaním informácií z viacerých webových stránok uverejniť aspoň tieto informácie: úplné znenie schváleného systému pomoci a jeho vykonávacie ustanovenia, názov príjemcu pomoci, názov a povahu činnosti alebo projektu, ktorým bola poskytnutá pomoc, výšku pomoci a intenzitu pomoci ako podiel celkového rozpočtu činnosti alebo projektu, ktorým bola poskytnutá pomoc. Takéto informácie musia byť uverejnené online po prijatí rozhodnutia o poskytnutí pomoci, musia sa uchovávať najmenej desať rokov a byť prístupné širokej verejnosti bez obmedzení (30).

                  52.

                  Na modernizáciu kín vrátane ich digitalizácie sa môže poskytnúť pomoc v prípade, že štáty EHP vedia odôvodniť nevyhnutnosť, primeranosť a adekvátnosť takejto pomoci. Na tomto základe by dozorný úrad posúdil, či systém je v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

                  53.

                  Pri zisťovaní, či sa dodržiava maximálna intenzita pomoci, treba vziať do úvahy celkovú výšku verejnej podpory poskytnutej štátmi EHP na podporovanú činnosť alebo projekt, bez ohľadu na to, či sa pomoc financuje z miestnych, regionálnych alebo celoštátnych zdrojov alebo zo zdrojov EÚ. Finančné prostriedky pridelené priamo v rámci programov EÚ, napríklad programu MEDIA, bez účasti štátov EHP v rozhodovaní o pridelení zdrojov, sa však nepovažujú za štátne zdroje. Preto sa tieto prostriedky pri zisťovaní dodržiavania stropu pomoci nezohľadňujú.

            6.   PRÍSLUŠNÉ OPATRENIA

                  54.

                  Ako príslušné opatrenia podľa článku 62 ods. 1 Dohody o EHP dozorný úrad navrhuje, aby štáty EHP uviedli svoje súčasné systémy financovania filmov do súladu s týmito usmerneniami do dvoch rokov od ich uverejnenia v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie. Štáty EHP by mali potvrdiť dozornému úradu do jedného mesiaca od uverejnenia týchto usmernení v dodatku EHP k úradnému vestníku, že s navrhovanými príslušnými opatreniami súhlasia. Ak dozorný úrad nedostane žiadnu odpoveď, bude to považovať za vyjadrenie nesúhlasu daného štátu EHP.

            7.   UPLATŇOVANIE

                  55.

                  Dozorný úrad bude uplatňovať zásady stanovené v týchto usmerneniach od 1. apríla 2014.

                  56.

                  Dozorný úrad uplatní tieto usmernenia na všetky notifikované opatrenia pomoci, v prípade ktorých bude vyzvaný prijať rozhodnutie po 1. apríli 2014, a to aj v prípade, že opatrenia pomoci boli notifikované pred týmto dátumom.

                  57.

                  Dozorný úrad posúdi zlučiteľnosť s Dohodou o EHP v prípade akejkoľvek pomoci poskytnutej bez jeho schválenia, a teda v rozpore s článkom 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu na základe:

                              a)

                              týchto usmernení, ak bola pomoc čiastočne alebo úplne poskytnutá po uverejnení týchto usmernení v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie;

                              b)

                              usmernení dozorného úradu z roku 2008 vo všetkých ostatných prípadoch.

         (1)  Tieto usmernenia zodpovedajú oznámeniu Európskej komisie o štátnej pomoci pre filmy a iné audiovizuálne diela (Ú. v. EÚ C 332, 15.11.2013, s. 1).

         (2)  Štáty EZVO sa považujú za riadnych členov programu MEDIA.

         (3)  PWC Global Entertainment and Media Outlook 2013 – 2017, http://www.pwc.com/gx/en/global-entertainment-media-outlook/segment-insights/filmed-entertainment.jhtml

         (4)  Štúdia, ktorú vypracovala spoločnosť KEA European Affairs, Multi-Territory Licensing of Audiovisual Works in the European Union (Multiteritoriálne udeľovanie licencií pre audiovizuálne diela v Európskej únii), záverečná správa vypracovaná pre Európsku komisiu, GR pre informačnú spoločnosť a média, október 2010, s. 21, http://www.keanet.eu/docs/mtl%20-%20full%20report%20en.pdf.

         (5)  Nórsko: rozhodnutia č. 32/02/COL z 20. februára 2002, č. 169/02/COL z 18. septembra 2002, č. 186/03/COL z 29. októbra 2003, č. 179/05/COL z 15. júla 2005, č. 342/06/COL zo 14. novembra 2006, č. 430/08/COL z 2. júla 2008, č. 774/08/COL z 10. decembra 2008, č. 289/09/COL z 1. júla 2009, ako aj rozhodnutie č. 180/09/COL z 31. marca 2009; Island: rozhodnutia č. 114/99/COL zo 4. júna 1999, č. 380/00/COL z 18. decembra 2000, č. 390/06/COL z 13. decembra 2006, č. 255/09/COL z 10. júna 2009 a č. 262/12/COL zo 4. júla 2012; Lichtenštajnsko: rozhodnutia č. 192/00/COL z 27. septembra 2000, č. 267/06/COL z 20. septembra 2006 a č. 395/11/COL zo 14. decembra 2011.

         (6)  Lichtenštajnské kniežatstvo však nie je zmluvnou stranou Dohovoru UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov.

         (7)  Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o určitých právnych aspektoch súvisiacich s kinematografickými a inými audiovizuálnymi dielami (Ú. v. ES C 43, 16.2.2002, s. 6).

         (8)  Ú. v. EÚ C 123, 30.4.2004, s. 1.

         (9)  Ú. v. EÚ C 134, 16.6.2007, s. 5.

         (10)  Ú. v. EÚ C 31, 7.2.2009, s. 1.

         (11)  Aktualizované znenie usmernení o štátnej pomoci je uverejnené na webovej lokalite dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/. Časť VII usmernení o štátnej pomoci stanovuje osobitné pravidlá pre daný sektor týkajúce sa štátnej pomoci na kinematografické a iné audiovizuálne diela (Ú. v. EÚ L 105, 21.4.2011, s. 32, a dodatok k EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1).

         (12)  Najmä rozsudok Súdneho dvora z 10. marca 2005 vo veci Laboratoires Fournier (C-39/04), Zb. 2005, s. I-2057.

         (13)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5) začlenené do bodu 1a prílohy XV k Dohode o EHP rozhodnutím spoločného výboru č. 29/2007 (Ú. v. EÚ L 209, 9.8.2007, s. 52, a dodatok EHP č. 38, 9.8.2007, s. 34), ktoré nadobudlo účinnosť 28.4.2007. Toto nariadenie sa nahradilo nariadením Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1). Nariadenie sa začlení do Dohody o EHP.

         (14)  Nemali by sa zamieňať s tradičnými viacplatformovými mediálnymi licenciami, voľnými pokračovaniami príbehov alebo adaptáciami.

         (15)  Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách) (Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3), zmenené nariadením Komisie (EÚ) č. 1224/2013 z 29. novembra 2013, pokiaľ ide o obdobie jeho uplatňovania (Ú. v. EÚ L 320, 30.11.2013, s. 22), začlenené ako bod 1j do prílohy XV k Dohode o EHP rozhodnutím spoločného výboru č. 29/2014 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku ani v dodatku EHP), ktoré nadobudlo účinnosť 15. februára 2014.

         (16)  V článku 4 ods. 4 dohovoru sa stanovuje: „Kultúrne aktivity, tovary a služby sú aktivity, tovary a služby, ktoré […] stelesňujú alebo odovzdávajú kultúrne prejavy nezávisle od obchodnej hodnoty, ktorú môžu mať. Kultúrne aktivity môžu mať účel samy osebe alebo môžu prispievať na produkciu kultúrnych tovarov a služieb“.

         (17)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. marca 2009, UTECA, vec C-222/07, body 27 – 33.

         (18)  Rozsudok Súdneho dvora z 13. decembra 2007, United Pan-Europe Communications Belgium, vec C-250/06, bod 43.

         (19)  Rozsudok Súdneho dvora z 28. októbra 1999, ARD, vec C-6/98, bod 50.

         (20)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. marca 2009, UTECA, vec C-222/07, body 34 a 36.

         (21)  Štúdia z roku 2008 o hospodárskom a kultúrnom vplyve ustanovení o územnej viazanosti systémov štátnej pomoci pre filmy a audiovizuálne produkcie, a to najmä na koprodukcie (Study on the Economic and Cultural Impact, notably on Co-productions, of Territorialisation Clauses of state aid Schemes for Films and Audiovisual Productions), http://ec.europa.eu/avpolicy/docs/library/studies/territ/final_rep.pdf.

         (22)  Rozsudok UTECA, vec C-222/07, § 25.

         (23)  Ak napríklad producent filmu s rozpočtom desať miliónov EUR požiada o pomoc zo systému poskytujúceho najviac jeden milión EUR na jeden film, je neprimerané vylúčiť tento film zo systému preto, že producent neplánuje minúť aspoň osem miliónov EUR z rozpočtu na produkciu na území štátu, ktorý pomoc poskytuje.

         (24)  Ak napríklad producent filmu s rozpočtom 10 miliónov EUR požiada o pomoc zo systému poskytujúceho najviac 1 milión EUR na jeden film, od producenta sa môže očakávať len to, že 1,6 milióna EUR rozpočtu na produkciu minie na území štátu, ktorý pomoc poskytuje. Ak by však rozpočet filmu bol 2 milióny EUR a dostal by maximálnu výšku pomoci, na producenta by sa vzťahovala povinnosť územnej viazanosti výdavkov zodpovedajúca 80 % rozpočtu na produkciu.

         (25)  Ú. v. EÚ C 324, 1.12.2010, s. 1.

         (26)  Členské štáty určujú inštitúcie filmového dedičstva s cieľom zhromažďovať, uchovávať a sprístupňovať filmové dedičstvo na kultúrne a vzdelávacie účely.

         (27)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1), ktorá je začlenená ako bod 30 do prílohy XVIII k Dohode o EHP rozhodnutím spoločného výboru č. 37/98 (Ú. v. ES L 310, 19.11.1998, s. 25, a dodatok EHP č. 48, 19.11.1998, s. 260), ktoré nadobudlo účinnosť 1. mája 1998.

         (28)  Napríklad krátke filmy, prvé a druhé filmy režisérov-debutantov, dokumentárne filmy, nízkorozpočtové alebo z komerčného hľadiska inak náročné diela. Podľa zásady subsidiarity je na každom štáte EHP, aby na základe vnútroštátnych parametrov definoval pojem „náročný film“.

         (29)  V zozname DAC sa uvádzajú všetky krajiny a územia oprávnené na oficiálnu rozvojovú pomoc. Patria k nim všetky krajiny s nízkymi alebo strednými príjmami na základe hrubého národného dôchodku (HND) na obyvateľa podľa dokumentu, ktorý uverejňuje Svetová banka, s výnimkou členov skupiny G8, členských štátov EÚ a krajín s určeným dátumom pristúpenia k EÚ. Zoznam obsahuje aj všetky najmenej rozvinuté krajiny, ako ich vymedzuje Organizácia Spojených národov. Pozri: http://www.oecd.org/document/45/0,3746,en_2649_34447_2093101_1_1_1_1,00.html. Treba poznamenať, že len Nórsko a Island sú členmi DAC, a teda sa pri vytváraní vnútroštátnych politík rozvojovej spolupráce riadia usmerneniami a referenčnými dokumentmi DAC.

         (30)  Tieto informácie by mali byť pravidelne aktualizované (napríklad každých šesť mesiacov) a musia byť dostupné vo voľne použiteľných formátoch.


Dôležité právne oznámenie

|

52007BP0120(02)

2. Rozhodnutia európskeho parlamentu z 24. apríla 2007 o účtovnej závierke Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005 (C6-0394/2006 - 2006/2161(DEC))

Úradný vestník 074 E , 20/03/2008 S. 0228 - 0229

		2.Rozhodnutia európskeho parlamentu z 24. apríla 2007 o účtovnej závierke Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005 (C6-0394/2006 — 2006/2161(DEC))Európsky parlament,- so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005 [1],- so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005 spolu s odpoveďami agentúry [2],- so zreteľom na odporúčanie Rady z 27. februára 2007 (5711/2007 — C6-0080/2007),- so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,- so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev [3], a najmä na jeho článok 185,- so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 z 31. marca 2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky [4] a najmä so zreteľom na jeho článok 68,- so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 [5] a najmä na jeho článok 94,- so zreteľom na článok 71 a prílohu V rokovacieho poriadku,- so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A6-0099/2007),1. berie na vedomie nasledujúce údaje v konečnej účtovnej závierke Európskej agentúry pre lieky za rozpočtové roky 2004 a 2005:Zdroj: Údaje agentúry - v tejto tabuľke sú zhrnuté údaje, ktoré poskytla agentúra vo svojej účtovnej závierke.(v 1000 EUR) |Príjmy a výdavky za rozpočtové roky 2004 a 2005 || 2005 | 2004 |PríjmyPoplatky súvisiace s povoleniami o uvedení na trh | 72613 | 68412 |Dotácie Komisie vrátane príspevkov z EHP | 22847 | 20529 |Dotácie Spoločenstva na lieky na ojedinelé ochorenia | 6110 | 4026 |Príspevky na programy Spoločenstva | 0 | 0 |Administratívne príjmy | 3423 | 1973 |Rôzne príjmy | 1643 | 1473 |Spolu (a) | 106636 | 96413 |VýdavkyVýdavky na zamestnancov | 40057 | 34333 |Administratívne výdavky | 17022 | 11224 |Prevádzkové výdavky | 41999 | 38573 |Odpisy | 5333 | 3650 |Ostatné výdavky | 104 | 280 |Spolu (b) | 104515 | 88060 |Prevádzkový výsledok (c = a - b) | 2121 | 8353 |Finančný výsledok (e) | 2257 | 1160 |Hospodársky výsledok (f = c + e) | 4378 | 9513 |2. schvaľuje účtovnú závierku Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005;3. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre lieky, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).[1] Ú. v. EÚ C 266, 31.10.2006, s. 4.[2] Ú. v. EÚ C 312, 19.12.2006, s. 12.[3] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1).[4] Ú. v. EÚ L 136, 30.4.2004, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1901/2006 (Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 1).[5] Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.--------------------------------------------------


title: 2006/788/ES: Rozhodnutie Rady zo 7. novembra 2006 o uzavretí dohody vo forme výmeny listov o predbežnom uplatňovaní protokolu, ktorým sa ustanovujú možnosti rybolovu a finančný príspevok podľa Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Gabonskou republikou o rybolove v blízkosti pobrežia Gabonu na obdobie od 3. decembra 2005 do 2. decembra 2011

text:
               18.11.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 319/15

         ROZHODNUTIE RADY
   zo 7. novembra 2006
   o uzavretí dohody vo forme výmeny listov o predbežnom uplatňovaní protokolu, ktorým sa ustanovujú možnosti rybolovu a finančný príspevok podľa Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Gabonskou republikou o rybolove v blízkosti pobrežia Gabonu na obdobie od 3. decembra 2005 do 2. decembra 2011
   (2006/788/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37 v spojení s článkom 300 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               Spoločenstvo a Gabonská republika prerokovali a parafovali dohodu o partnerstve v sektore rybolovu, ktorou sa rybárom Spoločenstva poskytujú možnosti rybolovu vo vodách, ktoré spadajú pod zvrchovanosť Gabonskej republiky.

               (2)

               Je v záujme Spoločenstva uvedenú dohodu schváliť.

               (3)

               Je potrebné zabezpečiť pokračovanie činností rybolovu od dátumu uplynutia platnosti predchádzajúceho protokolu (1) až do dátumu nadobudnutia účinnosti protokolu ustanovujúceho možnosti rybolovu a finančný príspevok stanovený v tejto dohode.

               (4)

               Je potrebné určiť kľúč rozdelenia možností rybolovu medzi jednotlivé členské štáty,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Dohoda vo forme výmeny listov o predbežnom uplatňovaní protokolu, ktorým sa ustanovujú možnosti rybolovu a finančný príspevok podľa Dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Gabonskou republikou o rybolove pri pobreží Gabonu na obdobie od 3. decembra 2005 do 2. decembra 2011 sa týmto v mene Spoločenstva schvaľuje.
   Znenie dohody je pripojené k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Dohoda sa uplatňuje predbežne od 3. decembra 2005.
   Článok 3
   Možnosti rybolovu stanovené protokolom k dohode sú rozdelené medzi jednotlivé členské štáty podľa tohto kľúča:

               Kategória rybolovu

               Druh plavidla

               Členský štát

               Licencie alebo kvóty

               Lov tuniakov

               Plavidlá s dlhými lovnými šnúrami na lov na hladine

               Španielsko

               13

               Portugalsko

               3

               Lov tuniakov

               Mraziarenské plavidlá na lov tuniakov vlečnou sieťou

               Španielsko

               12

               Francúzsko

               12

         Ak žiadosti o licencie týchto členských štátov nevyčerpajú možnosti rybolovu stanovené protokolom, Komisia môže zohľadniť žiadosti o licencie iných členských štátov.
   Článok 4
   Členské štáty, ktorých plavidlá vykonávajú rybolov na základe tejto dohody, oznámia Komisii objem každého výlovu v gabonskej rybolovnej oblasti v súlade s podmienkami ustanovenými v nariadení Komisie (ES) č. 500/2001 zo 14. marca 2001, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá pre uplatňovanie nariadenia Rady (EHS) č. 2847/93 o monitorovaní úlovkov, ulovených rybárskymi plavidlami Spoločenstva vo vodách tretích krajín a na šírom mori (2).
   Článok 5
   Predseda Rady sa týmto oprávňuje poveriť osoby splnomocnené podpísať dohodu vo forme výmeny listov s cieľom vyjadriť súhlas Spoločenstva s týmto záväzkom.

      V Bruseli 7. novembra 2006

            Za Radu

            predseda

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  Schválený nariadením Rady (ES) č. 580/2002 z 25. marca 2002 (Ú. v. ES L 89, 5.4.2002, s. 3).

      (2)  Ú. v. ES L 73, 15.3.2001, s. 8.
    ---documentbreak---

               18.11.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 319/17

         DOHODA VO FORME VÝMENY LISTOV
   o predbežnom uplatňovaní protokolu, ktorým sa ustanovujú možnosti rybolovu a finančný príspevok podľa dohody medzi Európskym spoločenstvom a Gabonskou republikou o rybolove v blízkosti pobrežia Gabonu na obdobie od 3. decembra 2005 do 2. decembra 2011
   Vážený pán,
   s odvolaním sa na protokol podpísaný 28. októbra 2005, ktorý stanovuje možnosti rybolovu a finančný príspevok na obdobie od 3. decembra 2005 do 2. decembra 2011, si Vás dovoľujem informovať, že vláda Gabonu je ochotná predbežne uplatniť tento protokol od 3. decembra 2005 s očakávaním jeho vstupu do platnosti v súlade s jeho článkom 13 za podmienky, že Európske spoločenstvo bude ochotné urobiť to isté.
   V tomto prípade je zrejmé, že prvá splátka finančného príspevku stanovená v článku 2 protokolu bude vyplatená do 30. septembra 2006.
   Bol by som Vám zaviazaný, keby ste mohli potvrdiť súhlas Európskeho spoločenstva s týmto predbežným uplatňovaním.
   Prijmite, prosím, výraz mojej najhlbšej úcty.

         Za vládu Gabonu

   Vážený pán,
   potvrdzujem prijatie Vášho dnešného listu s nasledujúcim znením:

      „S odvolaním sa na protokol podpísaný v piatok 28. októbra 2005, ktorý stanovuje možnosti rybolovu a finančný príspevok na obdobie od 3. decembra 2005 do 2. decembra 2011, si Vás dovoľujem informovať, že vláda Gabonu je ochotná predbežne uplatniť tento protokol od 3. decembra 2005 s očakávaním jeho vstupu do platnosti v súlade s jeho článkom 13 za podmienky, že Európske spoločenstvo bude ochotné urobiť to isté.
      V tomto prípade je zrejmé, že prvá splátka finančného príspevku stanovená v článku 2 protokolu sa vyplatí do 30. septembra 2006.“

   Mám česť potvrdiť súhlas Európskeho spoločenstva s týmto predbežným uplatňovaním.
   Prijmite, prosím, výraz mojej najhlbšej úcty.

         V mene Rady Európskej únie

   PROTOKOL,
   ktorým sa stanovujú možnosti rybolovu a finančný príspevok podľa dohody medzi Európskym spoločenstvom a Gabonskou republikou o rybolove v blízkosti pobrežia Gabonu od 3. decembra 2005 do 2. decembra 2011
   Článok 1
   Obdobie uplatňovania a možnosti rybolovu
   1.   Od 3. decembra 2005 a na obdobie 6 rokov sa možnosti rybolovu dohodnuté v zmysle článku 5 dohody ustanovujú takto:
   Druhy vysoko migračných rýb (druhy uvedené v prílohe 1 k dohovoru Spojených národov z roku 1982):

               —

               mraziarenské plavidlá na lov tuniakov vlečnou sieťou: 24 plavidiel,

               —

               plavidlá na lov na hladine s dlhými lovnými šnúrami: 16 plavidiel.

         2.   Odsek 1 sa uplatňuje s výhradou ustanovení článkov 4 a 5 tohto protokolu.
   3.   Plavidlá plávajúce pod vlajkou členského štátu Európskeho spoločenstva môžu vykonávať činnosti rybolovu v gabonských rybolovných vodách, len ak sú držiteľmi licencie o rybolove vydanej v rámci tohto protokolu a podľa podmienok popísaných v prílohe k tomuto protokolu.
   Článok 2
   Finančný príspevok – podmienky platby
   1.   Finančný príspevok stanovený v článku 7 dohody sa skladá, na jednej strane pre obdobie stanovené v článku 1 z ročnej sumy 715 000 EUR, čo predstavuje ekvivalent referenčnej tonáže 11 000 ton za rok a na strane druhej z osobitnej sumy de 145 000 EUR ročne na podporu a uskutočňovanie iniciatív v rámci sektorovej politiky gabonského rybolovu. Táto osobitná suma tvorí neoddeliteľnú súčasť jednorazového finančného príspevku uvedeného v článku 7 dohody.
   2.   Odsek 1 sa uplatňuje s výhradou ustanovení článkov 4, 5 a 7 tohto protokolu.
   3.   Celková suma stanovená v odseku 1 predstavuje 860 000 EUR a Spoločenstvo je vypláca ročne počas obdobia uplatňovania tohto protokolu.
   4.   Ak celkové množstvo úlovkov plavidiel Spoločenstva v gabonských vodách prekročí 11 000 ton ročne, výška ročného finančného príspevku 715 000 EUR sa zvýši o 65 EUR za každú ďalšiu tonu úlovku. Celková ročná suma zaplatená Spoločenstvom však nemôže prekročiť dvojnásobok sumy uvedenej v odseku 3 (1 430 000 EUR). Ak množstvá úlovkov plavidiel Spoločenstva prekročia množstvá zodpovedajúce dvojnásobku celkovej ročnej sumy, suma pre množstvo, ktoré presahuje túto hranicu, sa zaplatí v priebehu nasledujúceho roka.
   5.   Vyplatenie finančného príspevku stanoveného v odseku 1 sa uskutoční najneskôr do 30. septembra 2006 pre prvý rok a najneskôr do 30. júna 2007, 2008, 2009, 2010 a 2011 pre nasledujúce roky.
   6.   S výhradou ustanovení článku 6 je pridelenie tohto príspevku vo výhradnej právomoci gabonských orgánov.
   7.   Finančný príspevok sa prevedie štátnej pokladnici Gabonu na účet číslo 47069 X, „Morský rybolov“.
   Článok 3
   Spolupráca na účely zodpovedného rybolovu – vedecké kolégium
   1.   Obidve zmluvné strany sa zaväzujú, že budú podporovať zodpovedný rybolov v gabonských rybolovných oblastiach na základe zásad rovnoprávneho zaobchádzania s flotilami plaviacimi sa v týchto vodách.
   2.   Počas obdobia platnosti tohto protokolu Spoločenstvo a gabonské orgány spolupracujú s cieľom monitorovať vývoj stavu rybolovných zdrojov v gabonskej rybolovnej oblasti.
   3.   Obidve zmluvné strany sa zaviažu rozvíjať spoluprácu na úrovni subregiónu týkajúcu sa zodpovedného rybolovu a najmä v rámci COREP (Regionálny výbor pre rybolov).
   4.   V súlade s článkom 4 dohody vedú zmluvné strany na základe odporúčaní a uznesení prijatých v rámci Medzinárodnej komisie pre zachovanie tuniaka atlantického (MKZTA) a vzhľadom na lepšie dostupné vedecké stanoviská vedú diskusie v rámci spoločného výboru zriadeného v článku 9 dohody, aby v prípade potreby po dohode vedeckého kolégia prípadne na úrovni subregiónu, a spoločnej dohode prijali opatrenia pre trvalo udržateľné riadenie rybolovných zdrojov, ktoré ovplyvňujú činnosti plavidiel Spoločenstva.
   Článok 4
   Revízia spoločnej dohody o možnostiach rybolovu
   1.   Možnosti rybolovu stanovené v článku 1 sa môžu zvýšiť v rámci spoločnej dohody za predpokladu, že závery vedeckého kolégia uvedeného v článku 3 ods. 4 potvrdia, že takéto zvýšenie neohrozí udržateľné riadenie zdrojov v Gabone. V takomto prípade sa finančný príspevok 715 000 EUR stanovený v článku 2 ods. 1 zvýši pomerne a pro rata temporis. Celková výška finančného príspevku vyplateného Európskym spoločenstvom a stanovenej referenčnej tonáže však nesmie prekročiť dvojnásobok sumy 715 000 EUR. Ak ročné množstvá úlovkov plavidiel Spoločenstva prekročia dvojnásobok 11 000 ton (teda 22 000 ton), suma pre množstvo, ktoré presahuje túto hranicu, sa zaplatí v priebehu nasledujúceho roku.
   2.   V prípade ak sa zmluvné strany dohodnú na prijatí zníženia možností rybolovu stanovených v článku 1, finančný príspevok sa zníži pomerne a pro rata temporis.

   3.   Rozdelenie možností rybolovu do rôznych kategórií plavidiel sa tiež môže zrevidovať po konzultácii v rámci spoločnej dohody zmluvných strán a pri dodržaní každého prípadného odporúčania vedeckého kolégia uvedeného v článku 3, pokiaľ ide o riadenie zásob, ktoré by mohli byť týmto prerozdelením ovplyvnené. Zmluvné strany sa dohodnú na zodpovedajúcej úprave finančného príspevku, ak to rozdelenie možností rybolovu opodstatňuje.
   Článok 5
   Nové možnosti rybolovu
   1.   V prípade, že plavidlá Spoločenstva majú záujem vykonávať činnosti rybolovu, ktoré nie sú uvedené v článku 1, Spoločenstvo sa poradí s Gabonom o prípadnom povolení týkajúcom sa týchto nových činností. V prípade potreby sa zmluvné strany dohodnú na podmienkach uplatniteľných pri týchto nových možnostiach rybolovu a v prípade potreby vypracujú zmeny a doplnenia k tomuto protokolu a jeho prílohe.
   2.   Zmluvné strany podporujú experimentálny rybolov, najmä pokiaľ ide o hlbokomorské druhy, ktoré sa nachádzajú vo vodách Gabonu. Z tohto dôvodu na žiadosť jednej zo zmluvných strán sa strany poradia a určia podľa jednotlivých prípadov druhy, podmienky a ostatné príslušné parametre.
   Zmluvné strany vykonajú experimentálny rybolov v súlade s parametrami, ktoré sú dohodnuté obidvoma stranami v rámci prípadných administratívnych opatrení. Povolenie na experimentálny rybolov by malo byť poskytnuté na maximálne obdobie šiestich mesiacov. Ak zmluvné strany považujú výsledky činností experimentálneho rybolovu za presvedčivé, môže vláda Gabonu poskytnúť možnosti rybolovu nových druhov flotilám Spoločenstva, a to až do skončenia platnosti súčasného protokolu. Finančný príspevok uvedený v článku 2 ods. 1 súčasného protokolu sa teda zvýši.
   Článok 6
   Pozastavenie a revízia platby finančného príspevkuv prípade mimoriadnych okolností
   1.   V prípade mimoriadnych okolností s výnimkou prírodných javov, ktoré bránia vykonávaniu činností rybolovu vo výhradnej hospodárskej zóne (VHZ) Gabonu, môže Európske spoločenstvo vyplatenie finančného príspevku uvedeného v článku 2 ods. 1 pozastaviť. Rozhodnutie o pozastavení sa príjme po vzájomnej porade zmluvných strán v lehote dvoch mesiacov po podaní žiadosti jednej zo strán a za podmienky, že Európske spoločenstvo zaplatí všetky sumy splatné v čase pozastavenia.
   2.   Platba finančného príspevku sa vykoná hneď po tom, ako zmluvné strany na základe spoločnej dohody a porady zistia, že okolnosti, ktoré vyvolali zastavenie činností rybolovu už nie sú aktuálne a/alebo že situácia umožňuje návrat k činnostiam rybolovu.
   3.   Platnosť licencií pridelených plavidlám Spoločenstva, ktorá bola pozastavená platbou finančného príspevku, sa predlžuje na trvanie, ktoré sa rovná trvaniu obdobia pozastavenia činností rybolovu.
   Článok 7
   Podpora zodpovedného rybolovu vo vodách Gabonu
   1.   Šesťdesiat percent (60 %) celkovej výšky finančného príspevku stanoveného v článku 2 sa ročne využije na podporu a vykonávanie iniciatív v rámci sektorovej politiky rybolovu určenej gabonskou vládou.
   Gabon spravuje príslušný príspevok na základe cieľov, ktoré určili po vzájomnom súhlase zmluvné strany a v súlade so súčasnými prioritami politiky rybolovu Gabonu s cieľom zabezpečiť trvalé a zodpovedné riadenie sektoru a na základe súvisiacich ročných a viacročných programov v súlade s nasledujúcim odsekom 2.
   2.   Na návrh Gabonu a na účely zavedenia ustanovení predchádzajúceho odseku sa Spoločenstvo a Gabon v rámci spoločného výboru stanoveného v článku 9 dohody po vstupe protokolu do platnosti a najneskôr tri mesiace po vstupe tohto protokolu do platnosti dohodnú na Viacročnom odvetvovom programe a na podmienkach jeho uplatňovania, vrátane a najmä:

               a)

               usmernení na každoročnom a viacročnom základe, podľa ktorých sa použije percento finančného príspevku uvedeného vo vyššie uvedenom odseku 1 a jeho osobitnej sumy na iniciatívy, ktoré sa majú uskutočniť každoročne;

               b)

               cieľov, ktoré je potrebné dosiahnuť na každoročnom a viacročnom základe, aby sa včas pristúpilo k zavedeniu trvalo udržateľného a zodpovedného rybolovu, pri zohľadnení priorít vyjadrených Gabonom v rámci vnútroštátnej politiky rybolovu alebo v rámci iných politík, ktoré sa vzťahujú alebo ktoré majú vplyv na zavedenie trvalo udržateľného a zodpovedného rybolovu;

               c)

               kritérií a postupov, ktoré sa majú uplatňovať s cieľom umožniť každoročné zhodnotenie dosiahnutých výsledkov.

         3.   Každú navrhovanú úpravu Viacročného odvetvového programu alebo využívania osobitných súm na iniciatívy, ktoré sa majú uskutočniť každoročne, musia schváliť zmluvné strany v rámci spoločného výboru.
   4.   Gabon každoročne rozhodne o pridelení časti zodpovedajúcej percentám uvedeným v odseku 1 na účely zavedenia Viacročného odvetvového programu. Pokiaľ ide o prvý rok platnosti protokolu, toto pridelenie sa musí oznámiť Spoločenstvu v čase schválenia Viacročného odvetvového programu spoločným výborom. Za každý nasledujúci rok Gabon oznámi toto pridelenie Spoločenstvu najneskôr do 1. mája predchádzajúceho roka.
   5.   V prípade, že to každoročné zhodnotenie výsledkov zavedenia Viacročného odvetvového programu opodstatní, zmluvné strany sa poradia, aby zadefinovali podmienky opätovného pridelenia finančného príspevku uvedeného v článku 2 odseku 1 tohto protokolu a aby týmto výsledkom prispôsobili konečnú výšku fondov pridelených na zavedenie programu.
   Článok 8
   Spory – pozastavenie uplatňovania protokolu
   1.   Každý spor medzi zmluvnými stranami, pokiaľ ide o interpretáciu ustanovení tohto protokolu a pokiaľ ide o ich uplatnenie musí byť predmetom konzultácie medzi zmluvnými stranami v rámci spoločného výboru uvedeného v článku 9 dohody, ktorý sa v prípade potreby zvolá na výnimočné zasadanie.
   2.   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 9, sa môže uplatňovanie protokolu pozastaviť na návrh jednej strany, keď sa spor medzi stranami považuje za vážny a keď konzultácie v rámci spoločného výboru v súlade s odsekom 1 neumožnili ukončiť spor priateľským dohovorom.
   3.   Pozastavenie uplatňovania protokolu podlieha písomnému oznámeniu záujmu zainteresovanej strany najmenej tri mesiace pred dátumom, keď má toto pozastavenie nadobudnúť účinnosť.
   4.   V prípade pozastavenia uplatňovania protokolu budú zmluvné strany aj naďalej viesť konzultácie s cieľom dosiahnuť priateľské riešenie sporu, ktorý ich rozdeľuje. Keď sa takého riešenie dosiahne, obnoví sa uplatňovanie protokolu a výška finančného príspevku sa zníži úmerne a pro rata temporis v závislosti od trvania, počas ktorého sa vykonávanie protokolu odložilo.
   Článok 9
   Pozastavenie uplatňovania protokolu z dôvodu chýbajúcich platieb
   S výhradou ustanovení článku 3, v prípade, že Spoločenstvo nevykoná platby uvedené v článku 2, sa uplatňovanie tohto protokolu môže pozastaviť za týchto podmienok:

               a)

               Príslušné orgány Gabonu zašlú Európskej komisii oznámenie o chýbajúcej platbe. Komisia pristúpi k prevereniu a v prípade potreby najneskôr do 60 pracovných dní od dátumu prijatia oznámenia vykoná potrebné platby.

               b)

               Ak sa platba neuskutoční alebo nebude zdôvodnené neuskutočnenie platby v lehote stanovenej v článku 2 ods. 5 tohto protokolu, príslušné orgány Gabonu sú oprávnené pozastaviť uplatňovanie protokolu. Bezodkladne o tom informujú Európsku komisiu.

               c)

               Protokol sa znova uplatňuje hneď po vykonaní príslušnej platby.

         Článok 10
   Príslušné ustanovenia vnútroštátneho práva
   Činnosti rybolovu plavidiel Spoločenstva, ktoré pôsobia vo vodách Gabonu, sa riadia platnými právnymi predpismi Gabonu okrem prípadov, keď dohoda a tento protokol so svojou prílohou a dodatkami stanovujú inak.
   Článok 11
   Doložka o revízii
   V priebehu štvrtého roka uplatňovania tohto protokolu, jeho prílohy a dodatkov môžu zmluvné strany prehodnotiť ustanovenia protokolu, prílohu a dodatky a v prípade potreby vypracovať jeho zmeny a doplnenia. Tieto zmeny a doplnenia môžu zahŕňať referenčnú tonáž a paušálne preddavky zaplatené majiteľmi plavidiel.
   Článok 12
   Zrušenie
   Príloha k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Gabonskou republikou o rybolove v blízkosti pobrežia Gabonu sa zrušuje a nahrádza sa prílohou k tomuto protokolu.
   Článok 13
   Nadobudnutie účinnosti
   1.   Tento protokol a jeho príloha nadobúdajú účinnosť k dátumu, ku ktorému sa zmluvné strany informujú o dokončení postupov potrebných na tento účel.
   2.   Uplatňujú sa od 3. decembra 2005.


title: 2013/482/EÚ: Rozhodnutie Rady z  30. septembra 2013 o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v rámci spoločného výboru zriadeného článkom 11 Dohody medzi Európskou úniou a Moldavskou republikou o ochrane zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a potravín, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku spoločného výboru

text:
               5.10.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 263/1

         ROZHODNUTIE RADY
   z 30. septembra 2013
   o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v rámci spoločného výboru zriadeného článkom 11 Dohody medzi Európskou úniou a Moldavskou republikou o ochrane zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a potravín, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku spoločného výboru
   (2013/482/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Dohoda medzi Európskou úniou a Moldavskou republikou o ochrane zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1) (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť 1. apríla 2013.

               (2)

               Článkom 11 dohody sa zriaďuje spoločný výbor, ktorý má okrem iného zabezpečiť riadne fungovanie tejto dohody.

               (3)

               V súlade s článkom 11 ods. 2 dohody si spoločný výbor určí vlastný rokovací poriadok.

               (4)

               Pozícia Únie v rámci spoločného výboru, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku uvedeného spoločného výboru, by mala vychádzať z pripojeného návrhu rozhodnutia,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pozícia, ktorú má Únia zaujať v rámci spoločného výboru zriadeného článkom 11 Dohody medzi Európskou úniou a Moldavskou republikou o ochrane zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a potravín, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku uvedeného spoločného výboru, musí vychádzať z návrhu rozhodnutia spoločného výboru, ktorý je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Menšie technické opravy v návrhu rozhodnutia môžu zástupcovia Únie v rámci spoločného výboru schváliť bez ďalšieho rozhodnutia Rady.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 30. septembra 2013

            Za Radu

            predseda

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Ú. v. EÚ L 10, 15.1.2013, s. 3.

      NÁVRH
      ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU
      o prijatí svojho rokovacieho poriadku
      z …
      SPOLOČNÝ VÝBOR,
      so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Moldavskou republikou o ochrane zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a potravín, a najmä na jej článok 11,
      keďže táto dohoda nadobudla platnosť 1. apríla 2013,
      PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
      Článok 1
      Vedúci delegácie
      1.   Európska únia a Moldavská republika (ďalej len „strany“) vymenujú vedúcich delegácií, ktorí budú kontaktnými osobami pre všetky záležitosti súvisiace s výborom.
      2.   Každý vedúci delegácie môže delegovať všetky alebo niektoré úlohy vyplývajúce z funkcie vedúceho delegácie na vymenovaného zástupcu a v takom prípade všetky ďalej uvedené odkazy na vedúceho delegácie platia rovnako pre vymenovaného zástupcu.
      Článok 2
      Predseda
      1.   Vo funkcii predsedu výboru sa striedajú vedúci delegácií oboch strán, zakaždým na obdobie jedného kalendárneho roka.
      2.   Predseda je zodpovedný za úlohy sekretariátu výboru.
      Článok 3
      Zasadnutia
      1.   Predseda stanoví dátum a miesto alebo – v prípade zasadnutí konaných elektronicky – technické úpravy zasadnutí so súhlasom druhého vedúceho delegácie. Pri odsúhlasení času a miesta zasadnutia dodržiavajú predseda a druhý vedúci delegácie požiadavku, že zasadnutie sa musí konať do 90 dní.
      2.   Ak obe strany súhlasia, na zasadnutiach spoločného výboru môžu byť prítomní experti, ktorí sú spôsobilí poskytovať potrebné špecifické informácie.
      3.   Pokiaľ sa spoločne nedohodne inak, zasadnutia výboru nie sú verejné.
      Článok 4
      Korešpondencia
      1.   Všetka prichádzajúca korešpondencia alebo korešpondencia určená výboru sa zasiela predsedovi výboru. Predseda zasiela kópiu všetkej korešpondencie týkajúcej sa výboru druhému vedúcemu delegácie, vedúcemu Moldavskej misie v Bruseli a vedúcemu Delegácie EÚ v Kišiňove.
      2.   Korešpondencia medzi predsedom a druhým vedúcim delegácie môže prebiehať akoukoľvek písomnou formou vrátane elektronickej pošty.
      Článok 5
      Program zasadnutí
      1.   Predseda vypracuje pred každým zasadnutím návrh programu zasadnutia. Návrh programu zasadnutia sa zasiela druhému vedúcemu delegácie najneskôr 20 pracovných dní pred začiatkom zasadnutia. Návrh programu zasadnutia, ktorý rozosiela predseda, obsahuje ktorékoľvek body zahrnuté v článku 11 ods. 3 dohody vybrané predsedom.
      2.   Vedúci delegácií môžu minimálne 10 pracovných dní pred začiatkom zasadnutia požiadať o ďalšie body podľa článku 11 ods. 3, ktoré musí predseda zahrnúť do návrhu programu zasadnutia.
      3.   Konečný návrh programu rokovania zasiela predseda druhému vedúcemu delegácie minimálne päť pracovných dní pred začiatkom zasadnutia.
      4.   Na začiatku každého zasadnutia sa po vzájomnej dohode predsedu a druhého vedúceho delegácie prijíma program zasadnutia. So súhlasom predsedu a druhého vedúceho delegácie sa do programu zasadnutia môže zaradiť aj bod, ktorý nie je uvedený v návrhu programu zasadnutia.
      Článok 6
      Prijímanie nástrojov
      1.   Rozhodnutia výboru v zmysle článku 11 ods. 2 dohody sú určené stranám a podpisujú ich predseda a druhý vedúci delegácie.
      2.   Každá strana sa môže rozhodnúť uverejniť ktorékoľvek rozhodnutie prijaté vo výbore.
      Článok 7
      Písomný postup
      1.   Rozhodnutie výboru sa môže so súhlasom predsedu a druhého vedúceho delegácie prijať na základe písomného postupu.
      2.   Vedúci delegácie, ktorý navrhuje uplatnenie písomného postupu, predloží návrh rozhodnutia druhému vedúcemu delegácie. Druhý vedúci delegácie vo svojej odpovedi uvedie, či návrh prijíma, alebo nie, či navrhuje zmeny, alebo či žiada o viac času na preskúmanie návrhu. V prípade prijatia sa návrh finalizuje v súlade s článkom 6 ods. 1.
      Článok 8
      Zápisnica
      1.   Predseda vypracuje návrh zápisnice z každého zasadnutia a do 20 pracovných dní po zasadnutí ho predloží druhému vedúcemu delegácie. V návrhu zápisnice sa uvádzajú odporúčania a môžu sa v ňom uvádzať iné dosiahnuté závery. Druhý vedúci delegácie buď s návrhom súhlasí, alebo predloží návrh zmien. Po odsúhlasení návrhu zápisnice podpisujú predseda a druhý vedúci delegácie dve vyhotovenia originálu zápisnice. Jedno vyhotovenie originálu zápisnice si ponecháva predseda a jedno si ponecháva druhý vedúci delegácie.
      2.   V prípade, že sa zápisnica neodsúhlasí pred zvolaním nasledujúceho zasadnutia, do zápisnice sa zahrnie návrh vypracovaný predsedom, ku ktorému sa pripoja návrhy zmien predložené druhým vedúcim delegácie.
      Článok 9
      Výdavky
      Každá strana znáša výdavky, ktoré jej vzniknú z dôvodu účasti na zasadnutiach výboru.
      Článok 10
      Dôvernosť
      Rokovania výboru sú dôverné.