title: 2013/81/EÚ: Rozhodnutie Komisie z  13. februára 2013 o ukončení antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu bieleho fosforu, takisto nazývaného elementárny alebo žltý fosfor, s pôvodom v Kazašskej republike

text:
               14.2.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 43/38

         ROZHODNUTIE KOMISIE
   z 13. februára 2013
   o ukončení antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu bieleho fosforu, takisto nazývaného elementárny alebo žltý fosfor, s pôvodom v Kazašskej republike
   (2013/81/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 7,
   po porade s poradným výborom,
   keďže:
   A.   POSTUP

   1.   ZAČATIE KONANIA

               (1)

               Európska komisia (ďalej len „Komisia“) informovala 17. decembra 2011 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (2) (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) o začatí antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu bieleho fosforu, takisto nazývaného elementárny alebo žltý fosfor, s pôvodom v Kazašskej republike (ďalej len „Kazachstan“ alebo „príslušná krajina“) do Únie.

               (2)

               Konanie sa začalo v odpovedi na podnet, ktorý 7. novembra 2011 podala spoločnosť Thermphos International BV (ďalej len „navrhovateľ“), jediný výrobca bieleho fosforu v Únii, ktorý z tohto dôvodu predstavuje celkovú výrobu v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z toho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie konania.

         2.   STRANY, KTORÝCH SA KONANIE TÝKA

               (3)

               Komisia oficiálne informovala navrhovateľa, jediného známeho vyvážajúceho výrobcu z príslušnej krajiny, výrobcu z analogickej krajiny, dovozcov, obchodníkov, používateľov, o ktorých bolo známe, že sa ich konanie týka, a zástupcov Kazachstanu o začatí konania. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.

               (4)

               Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že existujú osobitné dôvody, pre ktoré by mali byť vypočuté, boli vypočuté. Všetky ústne a písomné pripomienky predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade potreby aj zohľadnili.

               (5)

               V snahe umožniť vyvážajúcemu výrobcovi z Kazachstanu, o ktorom bolo známe, že sa ho konanie týka, aby podal žiadosť o trhovohospodárske zaobchádzanie (ďalej len „THZ“) alebo o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“), Komisia tomuto vyvážajúcemu výrobcovi zaslala formulár žiadosti. Komisia zaslala formulár žiadosti aj kazašským orgánom. Jediný známy vyvážajúci výrobca z Kazachstanu sa prihlásil a požiadal o THZ.

               (6)

               Komisia zaslala dotazník známemu vyvážajúcemu výrobcovi z príslušnej krajiny a navrhovateľovi, ktorí ho pre Komisiu vyplnili.

               (7)

               Vzhľadom na zjavne veľký počet neprepojených dovozcov, ktorých sa toto prešetrovanie potenciálne týkalo, sa v oznámení o začatí konania predpokladal výber vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť o potrebe výberu vzorky a v prípade kladného rozhodnutia k nemu pristúpiť, boli všetci neprepojení dovozcovia požiadaní, aby sa prihlásili Komisii a poskytli informácie uvedené v oznámení o začatí konania. Informácie špecifikované v oznámení o začatí konania poskytlo len sedem spoločností. Uviedli, že sú dovozcami/používateľmi príslušného výrobku. Vzhľadom na nízky počet dovozcov, ktorí sa prihlásili, sa výber vzorky nepovažoval za potrebný. V nadväznosti na to Komisia zaslala uvedeným stranám dotazník pre dovozcov aj dotazník pre používateľov. Okrem toho sa Komisii prihlásilo viac ako 30 spoločností, ktoré uviedli, že sú používateľmi; Komisia zaslala dotazník pre používateľov aj týmto stranám. Výsledkom bolo, že päť spoločností vyplnilo obidva dotazníky, jedna spoločnosť vyplnila dotazník pre dovozcov a sedem spoločností vyplnilo dotazník pre používateľov. Treba poznamenať, že jeden používateľ sa neskôr rozhodol prestať spolupracovať.

               (8)

               Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na dočasné stanovenie dumpingu, z neho vyplývajúcej ujmy a záujmu Únie, a vykonala overovanie v priestoroch týchto spoločností:

                           a)

                           Výrobca z Únie:
                           Thermphos International BV, Vlissingen, Holandsko.

                           b)

                           Vyvážajúci výrobca z príslušnej krajiny
                           Kazhposphate LLC, Almaty, Kazašská republika.

                           c)

                           Dovozca:
                           Ciech SA, Varšava, Poľsko.

                           d)

                           Používateľ:
                           Zaklady Chemiczne Alwernia SA, Alwernia, Poľsko.

                           e)

                           Dovozcovia/používatelia:
                           Fosfa akciová společnost, Břeclav, Česká republika,
                           ICL-IP Bitterfeld GmbH, Bitterfeld, Nemecko,
                           Italmatch Chemicals Spa, Janov, Taliansko.

         3.   OBDOBIE PREŠETROVANIA

               (9)

               Prešetrovanie dumpingu a ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2011 do 31. decembra 2011 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných pre posúdenie ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2008 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“).

         4.   NEZAVEDENIE DOČASNÝCH OPATRENÍ

               (10)

               Usúdilo sa, že zavedenie dočasných opatrení by nebolo vhodné, a to predovšetkým vzhľadom na potrebu hlbšej analýzy určitých aspektov príčinnej súvislosti a záujmov Únie.

               (11)

               Všetky zainteresované strany dostali informačný dokument, v ktorom boli uvedené podstatné skutočnosti a úvahy, na základe ktorých bolo rozhodnuté nezaviesť dočasné opatrenia (ďalej len „informačný dokument“). Viaceré zainteresované strany písomne vyjadrili svoje stanovisko k zisteniam uvedeným v informačnom dokumente. Stranám, ktoré o to požiadali, bola poskytnutá príležitosť na vypočutie.

         5.   PRÁVA STRÁN A DÔVERNOSŤ

               (12)

               Keďže výrobné odvetvie Únie predstavuje len jeden výrobca, citlivé údaje museli byť z dôvodu ich ochrany indexované alebo uvedené ako rozpätie. Z toho istého dôvodu museli byť indexované všetky číselné údaje o spotrebe, objeme dovozu z príslušnej krajiny a ostatných krajín, ako aj o dovozných cenách, keďže išlo len o jedného vyvážajúceho výrobcu a obmedzený počet dovozcov na trhu Únie. Podobne pokiaľ ide o používateľov, vo väčšine prípadov nebolo z dôvodu ich malého počtu možné poskytnúť skutočné údaje.

         B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK

   1.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

               (13)

               Príslušným výrobkom je biely fosfor, takisto nazývaný elementárny alebo žltý fosfor, s pôvodom v Kazachstane, v súčasnosti zaradený pod kód KN ex 2804 70 00 („biely fosfor“ alebo „príslušný výrobok“).

               (14)

               Biely fosfor je chemický prvok získavaný z fosfátových minerálov, ktorý má veľmi široké použitie. Biely fosfor je východiskový produkt na použitie v zlúčeninách neobsahujúcich kyselinu, najmä na lieky a poľnohospodárske chemikálie, na výrobu kyseliny fosforečnej a jej derivátov do potravín a detergentov, a na výrobu zliatin fosforu na použitie v metalurgii. V prešetrovaní sa zistilo, že existuje iba jeden typ príslušného výrobku.

         2.   PODOBNÝ VÝROBOK

               (15)

               V prešetrovaní sa zistilo, že biely fosfor, ktorý v Únii vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie, a biely fosfor vyrábaný v príslušnej krajine a vyvážaný do Únie mali rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitie. Uvedené výrobky sa preto predbežne považujú za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. Na základe rozhodnutia týkajúceho sa trhovohospodárskeho zaobchádzania, ako je uvedené v odôvodneniach 14 až 17, a na základe skutočnosti, že sa nepoužili údaje výrobcu z analogického trhu, sa nerozhodlo o podobnom výrobku, ktorý sa vyrába a predáva na analogickom trhu.

         C.   DUMPING

   1.   TRHOVOHOSPODÁRSKE ZAOBCHÁDZANIE (THZ)

               (16)

               Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa normálna hodnota v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v Kazachstane pre vyvážajúceho výrobcu, o ktorom sa zistilo, že spĺňa kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia, stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku. Tieto kritériá sa v krátkosti a súhrnne a len na pripomenutie uvádzajú ďalej:

                           Kritérium 1

                           —

                           obchodné rozhodnutia sa prijímajú ako reakcia na signály trhu bez podstatného zasahovania štátu a náklady odrážajú trhové hodnoty.

                           Kritérium 2

                           —

                           firmy majú jeden prehľadný súbor nezávisle kontrolovaných účtovných záznamov.

                           Kritérium 3

                           —

                           zo systému netrhového hospodárstva sa nepreberajú žiadne deformácie.

                           Kritérium 4

                           —

                           zákony o platobnej neschopnosti a zákony o vlastníctve majetku zabezpečujú stabilitu a právnu istotu.

                           Kritérium 5

                           —

                           prepočty výmenných kurzov sa uskutočňujú podľa trhového kurzu.

               (17)

               Jediný známy vyvážajúci výrobca z Kazachstanu (ďalej len „vyvážajúci výrobca“) požiadal o THZ a predložil formulár žiadosti. Poskytnuté informácie overila Komisia v priestoroch príslušnej spoločnosti.

               (18)

               Na základe overených dôkazov sa dospelo k záveru, že spoločnosť spĺňa všetky požiadavky stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia a môže jej byť udelené THZ.

               (19)

               Komisia oznámila vyvážajúcemu výrobcovi, kazašským orgánom a navrhovateľovi výsledky zistení týkajúcich sa THZ a poskytla im možnosť predložiť pripomienky.

               (20)

               Navrhovateľ tvrdil, že medzi vyvážajúcim výrobcom a kazašským štátom existuje prepojenie a že spoločnosť neposkytla dôkazy o tom, kto je najväčším vlastníkom podielov. Z prešetrovania však vyplynulo, že išlo o „spoločnosť s ručením obmedzeným“ podľa kazašského práva a že jej priamymi podielnikmi boli dve súkromné spoločnosti. Overilo sa, že štát v spoločnosti priamo ani nepriamo nevlastnil žiadne podiely. Prešetrovanie preto potvrdilo, že spoločnosť bola v úplnom súkromnom vlastníctve. Tvrdenia navrhovateľa v tejto súvislosti sa preto zamietli.

               (21)

               Okrem toho sa tvrdilo, že spoločnosť má spoločný podnik so spoločnosťou vo vlastníctve štátu/financovanou štátom, ktorý umožňuje privilegovaný prístup k štátnym financiám. Hoci prešetrovanie potvrdilo existenciu spoločného podniku, tento podnik počas OP nevykonával žiadnu činnosť a okrem toho sa zaoberal len kyselinou sírovou, teda iným podnikateľským sektorom, ako je biely fosfor. Tvrdenia v tejto súvislosti boli preto zamietnuté.

               (22)

               Bolo preskúmané zloženie a fungovanie výkonnej rady a dozornej rady, hlavných rozhodovacích orgánov spoločnosti. Toto prešetrovanie nepreukázalo žiadne zasahovanie štátu.

               (23)

               Navrhovateľ ďalej tvrdil, že výrobné náklady spoločnosti sú skreslené a nezodpovedajú normálnym trhovohospodárskym podmienkam, najmä pokiaľ ide o náklady na ťažbu fosfátových minerálov, jednej z hlavných surovín. Z prešetrovania vyplynulo, že spoločnosť odoberala fosfátové minerály od prepojených baní v Kazachstane a má výlučné práva na ťažbu. Tieto práva boli zakúpené, ocenené reálnou hodnotou a správne zaúčtované. Spoločnosť okrem toho zaplatila daň z príjmu právnických osôb, daň z ťažby minerálov, ako aj súvisiace náklady na rovnakej úrovni ako ktorýkoľvek iný ťažobný podnik v Kazachstane. Finančný záväzok vyplývajúci z týchto povinností tvoril časť celkových prevádzkových nákladov spoločnosti. Na základe toho sa dospelo k záveru, že nedošlo k významnému zasahovaniu štátu a že náklady súvisiace s fosfátovými minerálmi neboli skreslené. Tvrdenia navrhovateľa v tejto súvislosti sa preto zamietli.

               (24)

               Elektrickú energiu, ktorá predstavuje významný podiel celkových výrobných nákladov, poskytujú neprepojení dodávatelia. Z prešetrovania vyplynulo, že priemerná cena elektrickej energie bola nižšia ako priemerná cena pre ostatných priemyselných používateľov v Kazachstane. Spoločnosť však patrí k najväčším spotrebiteľom energie v krajine, a preto sa dospelo k záveru, že takáto prax neodporuje zásadám trhového hospodárstva. Navrhovateľ tvrdil, že spoločnosť využívala štátne prepravné siete, a teda odoberala elektrickú energiu za výhodných cenových podmienok. Toto tvrdenie sa však v priebehu prešetrovania nepotvrdilo. Preto sa dospelo k záveru, že pokiaľ ide o náklady na elektrickú energiu, nedošlo k významnému zasahovaniu štátu, a tvrdenia navrhovateľa v tejto súvislosti sa zamietli.

               (25)

               Medzi ďalšie hlavné suroviny patrí koks, fosfátové jemné uhlie, kremenec, elektródy, spečenina a kremičitanová ruda, ktoré všetky boli kúpené od neprepojených dodávateľov na medzinárodnom trhu, najmä v Číne a v Rusku, alebo od miestnych dodávateľov. Z prešetrovania nevyplynulo žiadne zasahovanie štátu, pokiaľ ide o nákup alebo tvorbu cien týchto materiálov.

               (26)

               Navrhovateľ ďalej tvrdil, že pracovné a sociálne práva zamestnancov v Kazachstane štát v praxi potláča, hoci existuje zodpovedajúci právny rámec, čo má vplyv na mzdové a pracovné náklady spoločnosti. Z prešetrovania vyplynulo, že vedenie spoločnosti zamestnáva a prepúšťa pracovné sily podľa voľného uváženia a pritom dodržiava zákonnú minimálnu mzdu. Zistilo sa, že všetky relevantné kazašské právne predpisy boli dodržané a že spoločnosť uzatvorila individuálne pracovné zmluvy so všetkými svojimi zamestnancami. Prešetrovanie teda nepreukázalo zasahovanie štátu a tvrdenia navrhovateľa v tejto súvislosti sa zamietli.

               (27)

               Navrhovateľ okrem toho tvrdil, že na domácom trhu je predaj s veľkou pravdepodobnosťou obmedzený, keďže v Kazachstane nebol zaznamenaný žiadny domáci predaj bieleho fosforu. Obchodná licencia spoločnosti však neobsahuje žiadne obmedzenia predaja ani pre domáci, ani pre vývozný trh. Nebol zaznamenaný žiadny domáci predaj, pretože v Kazachstane nie je po bielom fosfore dopyt ani kapacity na jeho spracovanie. Tvrdenia navrhovateľa v tejto súvislosti sa preto zamietli.

               (28)

               Spoločnosť mala jeden súbor základných účtovných záznamov, ktoré každoročne preverovali nezávislé audítorské firmy v súlade s IFRS (medzinárodné štandardy finančného výkazníctva) a ktoré sa uplatňovali vo všetkých oblastiach.

               (29)

               Z finančných výkazov spoločnosti vyplynulo, že poskytovala bezúročné pôžičky, ktoré však boli počas OP úplne splatené. Bezúročné pôžičky medzi prepojenými alebo dokonca neprepojenými spoločnosťami ako také nie sú v rozpore s medzinárodnými účtovnými štandardmi, ale sú prípustné za určitých podmienok, ako napr. keď sa dodržiavajú požiadavky vykazovania a pôžička sa vykazuje vo finančných účtoch. Z prešetrovania v tejto súvislosti nevyplynuli žiadne nezrovnalosti a boli dodržané všetky účtovné požiadavky.

               (30)

               Ukázalo sa, že na spoločnosť sa vzťahovali relevantné predpisy o platobnej neschopnosti a vlastníctve, uplatňovanie ktorých má zaručiť právnu istotu a stabilitu pre prevádzkovanie firiem. Nič nepoukazovalo na to, že tieto predpisy pre spoločnosť neplatia a neuplatňujú sa v nej.

               (31)

               Prešetrovaním sa nepreukázala existencia obmedzení týkajúcich sa používania a prepočítavania cudzej meny. Devízové transakcie spoločnosti sa uskutočnili podľa trhového kurzu a spoločnosť mohla voľne disponovať svojimi vlastnými prostriedkami.

         2.   NORMÁLNA HODNOTA

               (32)

               Na základe zistení uvedených v odôvodnení 14 v súvislosti so žiadosťou spoločnosti o THZ bola stanovená normálna hodnota podľa článku 2 ods. 1 až 6 základného nariadenia.

               (33)

               Spoločnosť počas OP nepredávala biely fosfor na domácom trhu a v Kazachstane neboli ani žiadni iní predajcovia alebo výrobcovia bieleho fosforu. Normálna hodnota sa preto nemohla určiť podľa článku 2 ods. 1 základného nariadenia na základe predajných cien na domácom trhu. Normálna hodnota bola vytvorená v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia na základe nákladov na výrobu príslušného výrobku zvýšením o primeranú sumu predajných, všeobecných a administratívnych nákladov (ďalej len „PVA náklady“) a zisku.

               (34)

               Prešetrovaním sa preukázalo, že vykázané výrobné náklady neobsahovali náklady na odpisy práv na ťažbu, ktoré sa z tohto dôvodu museli pripočítať. V tejto súvislosti sa za primeranú považovala suma ročných odpisov práv na ťažbu súvisiaca s príslušným výrobkom, ohodnotená na základe „reálnej hodnoty“.

               (35)

               Po zverejnení informačného dokumentu vyvážajúci výrobca tvrdil, že podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia by mali byť náklady stanovené na základe záznamov vedených stranou, ktorá je predmetom prešetrovania. Keďže náklady na odpisy práv na ťažbu boli zohľadnené iba v účtovnej závierke materskej spoločnosti vyvážajúceho výrobcu, ktorá sídli mimo Kazachstanu, a keďže táto spoločnosť by nebola predmetom prešetrovania, stanovenie nákladov vyvážajúceho výrobcu by sa nemalo zakladať na informáciách zaznamenaných v účtovnej závierke tejto spoločnosti.

               (36)

               Spomína sa, že keďže baňa na fosfátové minerály sa nachádza v Kazachstane a vyvážajúci výrobca ťažil fosfátové minerály na účel výroby bieleho fosforu, náklady zaznamenané v účtovnej závierke vyvážajúceho výrobcu naozaj mali zahŕňať náklady na odpisy práv na ťažbu. Záznamy vyvážajúceho výrobcu teda podľa článku 2 ods. 5 základného nariadenia primerane nezohľadňovali náklady spojené s výrobou a predajom výrobku, ktorý bol predmetom prešetrovania. Z tohto dôvodu bolo opodstatnené, aby sa vykázané náklady primerane opravili.

               (37)

               Účtovná závierka materskej spoločnosti bola konsolidovanou účtovnou závierkou pre celú skupinu, t. j. obsahovala aj údaje o činnostiach vyvážajúceho výrobcu v Kazachstane. Zaznamenané práva na ťažbu sa týkali celkovo banských činností, a to vrátane činnosti vyvážajúceho výrobcu v súvislosti s výrobou bieleho fosforu. Z tohto dôvodu sa uznalo za odôvodnené, aby sa na tomto základe opravili vykázané výrobné náklady.

               (38)

               Vyvážajúci výrobca okrem toho tvrdil, že zaznamenané náklady na odpisy predstavovali celkové náklady na odpisy všetkých práv na ťažbu skupiny spoločností v súvislosti s výrobou rozličných výrobkov vrátane bieleho fosforu. Suma nákladov na odpisy pridaná k vykázaným výrobným nákladom bieleho fosforu by sa však mala vzťahovať iba na náklady na odpisy priamo spojené s výrobou bieleho fosforu. Toto tvrdenie bolo akceptované a výrobné náklady primerane opravené, teda pridelením celkových nákladov na odpisy k činnosti súvisiacej iba s výrobou bieleho fosforu.

               (39)

               Keďže na kazašskom domácom trhu neboli žiadni iní výrobcovia bieleho fosforu, v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. b) základného nariadenia sa PVA náklady a zisk stanovili na základe nákladov, ktoré skutočne vznikli v súvislosti s výrobou a predajom tej istej všeobecnej kategórie výrobkov na domácom trhu. Na tento účel sa zohľadnili najmä chemické výrobky, ako napr. hnojivá a ostatné deriváty z bieleho fosforu.

               (40)

               Po zverejnení informačného dokumentu vyvážajúci výrobca tvrdil, že sumy, ktoré sa vzali do úvahy v súvislosti so stanovením ziskov týkajúcich sa „iných výrobkov“, nie sú primerané. Predovšetkým sa tvrdilo, že proces výroby niektorých z týchto výrobkov a obchodné podmienky pri ich predaji boli výrazne odlišné od procesu výroby a obchodných podmienok pri predaji bieleho fosforu a pri predaji daných výrobkov boli preto dosiahnuté väčšie ziskové rozpätia. Uvádzalo sa, že pokiaľ ide o stanovenie ziskového rozpätia na účely vytvorenia normálnej hodnoty, výška ziskov by sa mala určiť na základe článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia, t. j. akoukoľvek inou primeranou metódou. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že by sa mal zohľadňovať zisk z bieleho fosforu dosiahnutý pri predaji na vývoz do Európskej únie alebo iných tretích krajín, prípadne priemer spomínaných ziskových rozpätí. Napokon sa ešte tvrdilo, že ak by nebolo prijateľné nič z toho, čo bolo uvedené, malo by sa vziať do úvahy priemerné ziskové rozpätie materskej spoločnosti v súvislosti s výrobou a predajom všetkých výrobkov počas OP.

               (41)

               Informácie týkajúce sa odlišného procesu výroby „iných výrobkov“, ako aj odlišných obchodných podmienok pri ich predaji boli poskytnuté vo veľmi neskorom štádiu prešetrovania a neboli na ich podporu priložené žiadne dôkazy. Nebolo okrem toho ani uvedené, či a do akej miery mali tieto údajné odlišnosti vplyv na predajné ceny a následne na ziskové rozpätia. Vyvážajúci výrobca napokon ani nepreukázal, že by niektorá z uvedených navrhnutých metodík v rámci uplatňovania článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia skutočne viedla k presnejším výsledkom než metodika na základe článku 2 ods. 6 písm. b) základného nariadenia. Nebolo predovšetkým vysvetlené, do akej miery by predaj na vývoz mal podmienky predaja porovnateľné s predajom na domácom trhu, a preto by predstavoval primeranú náhradu za predaj na domácom trhu. Tieto tvrdenia sa teda museli zamietnuť.

         3.   VÝVOZNÁ CENA

               (42)

               Celý predaj do Únie bol vyvezený priamo nezávislým zákazníkom v Únii, a preto bola vývozná cena v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia založená na cenách skutočne zaplatených alebo splatných za príslušný výrobok v OP.

               (43)

               Po zverejnení informačného dokumentu vyvážajúci výrobca tvrdil, že uplatnená vývozná cena nebola správna. Treba poznamenať, že pri stanovovaní vývoznej ceny sa vychádzalo z overených informácií, ktoré predložil vyvážajúci výrobca v priebehu prešetrovania, a že z tohto dôvodu neexistoval žiaden dôvod, aby sa dané čísla opravili. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

         4.   POROVNANIE

               (44)

               Vytvorená normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe ceny zo závodu.

               (45)

               Na účely zabezpečenia objektívneho porovnania normálnej hodnoty zo závodu a vývoznej ceny sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien. Úpravy sa týkali prepravných nákladov v príslušnej krajine a v Únii, nákladov na manipuláciu a vedľajších nákladov, ako aj nákladov na úver vo všetkých prípadoch, v ktorých sa považovali za odôvodnené, presné a mohli sa zdokumentovať.

         5.   DUMPINGOVÉ ROZPÄTIA

               (46)

               Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie za vyvážajúceho výrobcu z Kazachstanu stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou.

               (47)

               Keďže jediný spolupracujúci vyvážajúci výrobca predstavoval 100 % predaja príslušného výrobku na vývoz, úroveň spolupráce bola maximálna, a preto bolo clo pre celú krajinu stanovené v rovnakej výške ako clo pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu.

               (48)

               Na základe uvedenej metodiky je dumpingové rozpätie, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto:

                           Spoločnosť

                           Dumpingové rozpätie

                           Kazphosphate LLC

                           10,5 %

                           Všetky ostatné spoločnosti

                           10,5 %

         D.   UJMA

   1.   VÝROBA V ÚNII A VÝROBNÉ ODVETVIE ÚNIE

               (49)

               Podnet podala spoločnosť Thermphos International BV (ďalej len „navrhovateľ“), jediný výrobca bieleho fosforu v Únii, ktorý predstavoval celkovú výrobu v Únii.

               (50)

               Tento navrhovateľ preto predstavuje výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a bude sa ďalej uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“.

               (51)

               Po zverejnení informačného dokumentu musela spoločnosť Thermphos International BV vyhlásiť platobnú neschopnosť a neskôr, 21. novembra 2012, okresný súd v Brede nariadil likvidáciu spoločnosti. V dôsledku toho výrobné odvetvie Únie ukončilo svoju výrobu bieleho fosforu. V tlačovej správe, ktorú vydalo výrobné odvetvie Únie, však uviedlo, že zostávajúce zásoby bieleho fosforu sú dostatočné na to, aby ho bolo možné naďalej počas niekoľkých mesiacov dodávať dcérskym spoločnostiam, ktoré z neho vyrábajú produkty. Výrobné odvetvie Únie zatiaľ pod dohľadom realizuje deaktiváciu svojich závodov na výrobu bieleho fosforu. Súbežne s tým pokračujú rokovania o prípadnom prevzatí s perspektívou možného obnovenia výroby bieleho fosforu v blízkom čase.

               (52)

               Viaceré zainteresované strany tvrdili, že vzhľadom na uvedený vývoj by prešetrovanie malo byť okamžite ukončené, keďže výrobné odvetvie Únie prestalo existovať. V reakcii na takéto tvrdenia treba poznamenať, že výrobné odvetvie Únie vyrábalo biely fosfor počas celého OP a že nie je isté, pokým ešte stále pokračujú konkurzné konania a rokovania o prípadnom prevzatí, či výroba bieleho fosforu skutočne natrvalo skončí, alebo má ukončenie výroby iba dočasný charakter. Preto je predčasné usudzovať, že výrobné odvetvie Únie prestalo existovať. Tvrdenia týkajúce sa ukončenia konania na základe uvedených dôvodov boli v dôsledku toho zamietnuté.

         2.   STANOVENIE RELEVANTNÉHO TRHU ÚNIE

               (53)

               Výrobné odvetvie Únie je vertikálne integrované a podstatná časť jeho výroby išla na vlastnú spotrebu. Vlastne sa zistilo, že jediný výrobca z Únie používal značnú časť výroby bieleho fosforu ako surovinu na výrobu rôznych následných výrobkov používaných najmä vo farmaceutickom, poľnohospodárskom, potravinárskom a chemickom sektore. Týmto použitím na vlastnú spotrebu sa obišiel voľný trh, a nebol tak vystavený priamej hospodárskej súťaži s príslušným výrobkom z dovozu. Naproti tomu sa zistilo, že výroba určená na predaj na voľnom trhu priamo konkuruje príslušnému výrobku z dovozu.

               (54)

               Preto sa v záujme zistenia toho, či výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu, považovalo za vhodné vo všetkých možných prípadoch rozlišovať pri analýze určitých ukazovateľov ujmy medzi predajom výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu a predajom na trhu vlastnej spotreby.

               (55)

               Pokiaľ ide o rentabilitu a peňažný tok, analýza sa zamerala na voľný trh, keďže ceny na trhoch vlastnej spotreby nezodpovedali trhovým cenám, ktoré mali vplyv na uvedené ukazovatele. Čo sa týka návratnosti investícií, keďže nebolo možné rozlíšiť medzi investíciami vynaloženými v súvislosti s výrobkom predávaným na voľnom trhu a výrobkom predávaným na trhu vlastnej spotreby, návratnosť investícií bola posudzovaná na úrovni celkového trhu. Spotreba, objem predaja, predajné ceny a trhové podiely na trhu Únie sa analyzovali a hodnotili aj v súvislosti so situáciou prevládajúcou na voľnom trhu, keďže transakcie sa tu vykonávali v normálnych trhových podmienkach, čo predpokladá slobodný výber dodávateľa. Zohľadnil sa však aj vývoj týchto ukazovateľov na trhu vlastnej spotreby, ktorý sa porovnal s údajmi za voľný trh s cieľom rozhodnúť, či bolo pravdepodobné, že situácia trhu vlastnej spotreby zmenila závery, ktoré vyplynuli z výlučnej analýzy voľného trhu.

               (56)

               Zistilo sa však, že by sa na základe celkovej činnosti, t. j. vrátane použitia na vlastnú spotrebu výrobného odvetvia Únie, mali preskúmať nasledujúce ekonomické ukazovatele týkajúce sa výrobného odvetvia Únie: výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, rast, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, mzdy, schopnosť získavať kapitál a rozsah dumpingového rozpätia. Uvedené ukazovatele môžu byť totiž ovplyvnené dumpingovým dovozom bez ohľadu na to, či sa výrobok v rámci spoločnosti alebo skupiny spoločností presúva do následného odvetvia na ďalšie spracovanie, alebo sa predáva na voľnom trhu. V ďalšej časti sa trh vlastnej spotreby a voľný trh spoločne označujú ako „celkový trh“.

               (57)

               Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že analýza ukazovateľov ujmy by mala vychádzať z celkového trhu, keďže analýza výhradne na základe voľného trhu by neumožňovala spoľahlivé posúdenie situácie, a to vzhľadom na osobitné postavenie výrobného odvetvia Únie, ktoré obrátilo svoju pozornosť predovšetkým na vlastnú spotrebu, a tak sa údajne nevníma ako skutočný dodávateľ bieleho fosforu na voľnom trhu.

               (58)

               Ako už bolo uvedené v odôvodnení 55, analýza sa zamerala na voľný trh, iba pokiaľ ide o rentabilitu a peňažný tok. Takto to bolo v dôsledku skutočnosti, že ceny na trhu vlastnej spotreby neodrážali trhové ceny, ktoré mali vplyv na uvedené ukazovatele. Prešetrovanie sa okrem toho sústredilo v prvom rade na voľný trh preto, že predaj na trhu vlastnej spotreby nečelil konkurencii výrobkov predávaných na voľnom trhu, a to vrátane dumpingového dovozu. Zainteresovaná strana nevysvetlila, prečo by analýza, v ktorej sa počíta s trhom vlastnej spotreby, bola napriek tomu zmysluplnejšia. Čo sa týka všetkých ostatných ukazovateľov, analýza sa podľa potreby zameriavala na činnosti na celkovom trhu na jednej strane a na voľnom trhu a trhu vlastnej spotreby samostatne na strane druhej. Činnosti výrobného odvetvia Únie na všetkých trhoch sa tam, kde to bolo potrebné, teda v dostatočnej miere zohľadnili a toto tvrdenie bolo zamietnuté.

               (59)

               Tá istá zainteresovaná strana navyše tvrdila, že Komisia pri skúmaní vývoja ukazovateľov ujmy porovnávala situáciu na konci posudzovaného obdobia, a nezvažovala konkrétne trendy počas celého posudzovaného obdobia. Postup Komisie v skutočnosti spočíva v hodnotení ukazovateľov ujmy počas posudzovaného obdobia a v prípade potreby v opísaní možných výkyvov vo vývoji ukazovateľov ujmy, ak je to možné. K tomuto došlo aj v rámci aktuálneho prešetrovania. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

         3.   SPOTREBA V ÚNII

               (60)

               Spotreba Únie na celkovom trhu sa zistila tak, že celkový objem bieleho fosforu dovezeného zo všetkých zdrojov na základe údajov Eurostatu a overených údajov od vyvážajúceho výrobcu a spolupracujúcich dovozcov/používateľov sa pripočítal k celkovému objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie a k výrobe výrobného odvetvia Únie určenej na vlastnú spotrebu. Spotreba na voľnom trhu sa zistila odpočítaním výroby výrobného odvetvia Únie určenej na vlastnú spotrebu.

               (61)

               Niektoré zainteresované strany tvrdili, že kód KN zahŕňa aj dovoz červeného fosforu. Z prešetrovania však vyplynulo, že z príslušnej krajiny sa v posudzovanom období červený fosfor nedovážal. Okrem toho o dovoze červeného fosforu z iných tretích krajín existovalo len málo údajov. Tieto obmedzené údaje poukazovali na to, že eventuálny dovoz červeného fosforu bol minimálny.

               (62)

               Informačný dokument zverejnený zainteresovaným stranám chybne zahrnul dovoz výrobného odvetvia Únie z Kazachstanu do použitia na vlastnú spotrebu, čo sa príslušným spôsobom odpočítalo v nasledujúcej tabuľke 1. Nemalo to vplyv na trend spotreby v Európskej únii na voľnom trhu.

               (63)

               Na základe toho sa spotreba v Únii vyvíjala takto:

                  Tabuľka 1

                  Spotreba v Únii

                           Index 2008 = 100

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Celkový trh

                           100

                           74

                           96

                           103

                           Trh vlastnej spotreby

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Voľný trh

                           100

                           54

                           91

                           98

                                          Zdroj:

                                       Eurostat a informácie získané od zainteresovaných strán prostredníctvom vyplnených dotazníkov.

               (64)

               Spotreba na celkovom trhu Únie sa v posudzovanom období zvýšila o 3 %; spotreba na trhu vlastnej spotreby s určitými výkyvmi počas posudzovaného obdobia sa zvýšila o 17 %, kým od roku 2008 do OP sa spotreba na voľnom trhu znížila o 2 %.

         4.   DOVOZ Z PRÍSLUŠNEJ KRAJINY
   4.1.   Objem a podiel na trhu

               (65)

               Objem a trhový podiel dovozu z príslušnej krajiny sa vyvíjali takto:

                  Tabuľka 2

                  Dovoz z Kazachstanu

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Objem dovozu z Kazachstanu

                           100

                           57

                           108

                           132

                           Trhový podiel na voľnom trhu

                           100

                           107

                           120

                           136

                                          Zdroj:

                                       Eurostat a informácie získané od zainteresovaných strán prostredníctvom vyplnených dotazníkov.

               (66)

               V posudzovanom období sa dovoz z príslušnej krajiny do Únie zvýšil o 32 %. To počas toho istého obdobia viedlo k zvýšeniu trhového podielu na voľnom trhu o 36 %. Trhový podiel spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu na voľnom trhu bol počas OP veľmi výrazný.

               (67)

               Viaceré zainteresované strany tvrdili, že objem dovozu príslušného výrobku sa po OP výrazným spôsobom znížil a že tento vývoj by sa mal v analýze ujmy zohľadniť. Toto ničím nepodložené tvrdenie bolo neopodstatnené, keďže dostupné informácie ukazujú, že dovoz po OP zostal na tej istej úrovni ako počas OP. Podľa článku 6 ods. 1 základného nariadenia sa navyše informácie týkajúce sa obdobia nasledujúceho po období prešetrovania v zisteniach za bežných okolností nezohľadňujú. V dôsledku toho bolo toto tvrdenie zamietnuté.

         4.2.   Dovozné ceny a cenové podhodnotenie

               (68)

               Priemerné ceny dovozu z príslušnej krajiny na voľnom trhu sa vyvíjali takto:

                  Tabuľka 3

                  Ceny dovozu z Kazachstanu

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Dovozné ceny

                           100

                           84

                           75

                           81

                                          Zdroj:

                                       Eurostat a informácie získané od vyvážajúceho výrobcu prostredníctvom vyplnených dotazníkov.

               (69)

               Zatiaľ čo v OP bolo zaznamenané cenové zvýšenie v porovnaní s rokom 2010, celková priemerná dovozná cena z príslušnej krajiny sa od roku 2008 do OP znížila o 19 %.

               (70)

               Na účely analýzy cenového podhodnotenia sa porovnali priemerné ceny výrobného odvetvia Únie účtované na voľnom trhu s priemernými cenami dovozu z príslušnej krajiny. Relevantné predajné ceny výrobného odvetvia Únie boli v prípade potreby upravené na úroveň cien zo závodu, t. j. bez nákladov na dopravu v Únii a po odpočítaní zliav a rabatov. Dovozné ceny spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa po odpočítaní zliav podľa potreby upravili na cenu CIF na hranici Únie s primeranou úpravou zohľadňujúcou náklady na colné vybavenie a náklady vzniknuté po dovoze.

               (71)

               Z porovnania vyplynulo, že počas OP sa príslušný výrobok dovezený spolupracujúcim vývozcom predával v Únii za ceny, ktoré podhodnocovali ceny výrobného odvetvia Únie. Priemerná úroveň podhodnotenia, vyjadrená ako percentuálny podiel cien výrobného odvetvia Únie, založená na overených údajoch od spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, sa pohybovala v rozmedzí 30 - 40 %. Táto úroveň podhodnotenia sa skombinovala s negatívnym vývojom cien a výrazným znížením cien na trhu Únie.

         5.   HOSPODÁRSKA SITUÁCIA VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE
   5.1.   Všeobecne

               (72)

               Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia posúdenie vplyvu dumpingového dovozu na výrobné odvetvie Únie zahŕňalo hodnotenie všetkých ekonomických faktorov a indexov, ktoré majú vplyv na stav výrobného odvetvia Únie od roku 2008 do konca OP.

               (73)

               Viaceré zainteresované strany tvrdili, že rok 2008 nie je vhodný ako východisko, keďže výrobné odvetvie Únie bolo v tomto roku výnimočne úspešné. V nadväznosti na informačný dokument niektoré zainteresované strany tvrdili, že ako východiskový bod preskúmania trendov ujmy relevantných pre jej posúdenie sa mal použiť rok 2007. Treba poznamenať, že rok 2008 bol ziskovým rokom pre celý fosfátový sektor a nielen pre výrobné odvetvie Únie. Navyše rok 2009 bol mimoriadnym rokom aj z dôvodu hospodárskej krízy a v roku 2007 boli vyvážajúci výrobca v Kazachstane a výrobné odvetvie Únie vo vzájomnom vzťahu, t. j. tieto roky by ako východisko pre analýzu ujmy neboli nevyhnutne vhodnejšie. Mimoriadne okolnosti v priebehu posudzovaného obdobia sa v každom prípade zohľadňujú v príslušných častiach analýzy príčinných súvislostí, a to podľa potreby. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.

         5.1.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (74)

               V nasledujúcej tabuľke je uvedený vývoj výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity výrobného odvetvia Únie na celkovom trhu:

                  Tabuľka 4

                  Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Výroba

                           100

                           55

                           68

                           75

                           Výrobná kapacita

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Využitie kapacity

                           100

                           55

                           68

                           75

                                          Zdroj:

                                       Overené vyplnené dotazníky.

               (75)

               Ako je uvedené v tabuľke, počas posudzovaného obdobia výroba Únie klesla o 25 %. Kým medzi rokmi 2008 a 2009 sa výroba znížila o 45 %, situácia sa zlepšovala po roku 2009 až do OP; výroba však v OP nedosiahla úroveň z roku 2008. Keďže výrobná kapacita zostala stabilná, pokles výroby viedol od roku 2008 do OP k výraznému poklesu využitia kapacity o 25 %.

         5.1.2.   Objem predaja a podiel na trhu

               (76)

               Ďalej uvedené údaje predstavujú objem predaja a trhový podiel výrobného odvetvia Únie v členení na celkový trh, trh vlastnej spotreby a voľný trh.

                  Tabuľka 5

                  Objem predaja a trhový podiel

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Objem predaja na celkovom trhu

                           100

                           84

                           83

                           83

                           Trhový podiel výrobného odvetvia Únie na celkovom trhu (v %)

                           100

                           114

                           86

                           80

                           Objem predaja na trhu vlastnej spotreby

                           100

                           119

                           109

                           117

                           Trhový podiel výrobného odvetvia Únie na trhu vlastnej spotreby (v %)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Objem predaja na voľnom trhu

                           100

                           37

                           47

                           36

                           Trhový podiel výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu (v %)

                           100

                           69

                           52

                           37

                                          Zdroj:

                                       Overené vyplnené dotazníky.

               (77)

               Predaj na celkovom trhu klesol v posudzovanom období o 17 %. Tento pokles bol ešte výraznejší na voľnom trhu, na ktorom predaj od roku 2008 do OP klesol o 64 %. Trh vlastnej spotreby zaznamenal opačný trend a objem predaja sa v rovnakom období zvýšil o 17 %. Pokles objemu predaja sa prejavil na trhovom podiele, ktorý od roku 2008 do OP na celkovom trhu klesol o 20 % a na voľnom trhu o 63 %. Keďže trh vlastnej spotreby sa týka bieleho fosforu od jediného výrobcu z Únie, trhový podiel zostal nezmenený a za týchto okolností nie je relevantným ukazovateľom.

         5.1.3.   Rast

               (78)

               Počas posudzovaného obdobia vyšlo najavo, že spotreba v Únii sa na voľnom trhu znížila len mierne, a to o 2 %, pričom počas toho istého obdobia došlo k výraznému poklesu predaja o 64 % a trhového podielu výrobného odvetvia Únie o 63 %. Trh vlastnej spotreby zaznamenal opačný trend a objem predaja sa v tom istom období zvýšil o 17 %. Dovoz z Kazašskej republiky sa v posudzovanom období zároveň zvýšil o 32 %. V dôsledku toho sa počas rovnakého obdobia výrazne znížil trhový podiel výrobného odvetvia Únie.

         5.1.4.   Zamestnanosť, produktivita a mzdy

               (79)

               V nasledujúcej tabuľke je uvedený vývoj zamestnanosti, produktivity a miezd výrobného odvetvia Únie na celkovom trhu:

                  Tabuľka 6

                  Zamestnanosť, produktivita a mzdy

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Počet zamestnancov

                           100

                           101

                           98

                           93

                           Celková produktivita (mt/zamestnanec)

                           100

                           55

                           69

                           81

                           Ročné mzdy

                           100

                           95

                           103

                           106

                                          Zdroj:

                                       Overené vyplnené dotazníky.

               (80)

               Zamestnanosť sa od roku 2008 do OP mierne znížila, zatiaľ čo mzdy sa mierne zvýšili. Počas posudzovaného obdobia sa celková produktivita na zamestnanca znížila o 19 %. Tento pokles nasledoval po znížení výroby, ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 74 a 75.

         5.1.5.   Rozsah skutočného dumpingového rozpätia

               (81)

               Dumpingové rozpätia uvedené v odôvodnení 48 boli nad úrovňou de minimis. Navyše vzhľadom na objem a ceny dumpingového dovozu sa vplyv skutočných dumpingových rozpätí nemôže považovať za zanedbateľný.

         5.1.6.   Zásoby

               (82)

               Ďalej uvedené údaje predstavujú vývoj zásob výrobného odvetvia Únie na celkovom trhu počas posudzovaného obdobia:

                  Tabuľka 7

                  Zásoby

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Zásoby

                           100

                           26

                           17

                           48

                                          Zdroj:

                                       Overené vyplnené dotazníky.

               (83)

               Zásoby predstavovali v OP približne 12 % objemu výroby. V posudzovanom období sa zásoby znížili o 52 %. Tento ukazovateľ sa však nemôže považovať za relevantný v tomto sektore, keďže je založený najmä na objednávkach, a preto si výrobcovia väčšinou držia obmedzené zásoby. Zníženie zásob v OP však treba vidieť v súvislosti s nižšou úrovňou činnosti v dôsledku útlmu výrobného odvetvia Únie.

         5.1.7.   Predajné ceny

               (84)

               Nasledujúca tabuľka predstavuje vývoj cien výrobného odvetvia Únie v členení na trh vlastnej spotreby a voľný trh.

                  Tabuľka 8

                  Predajné ceny

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Priemerná jednotková predajná cena na trhu vlastnej spotreby

                           100

                           90

                           67

                           78

                           Priemerná jednotková predajná cena na voľnom trhu

                           100

                           86

                           75

                           83

                                          Zdroj:

                                       Overené vyplnené dotazníky.

               (85)

               Predajné ceny sa znížili na obidvoch trhoch, aj keď pokles na trhu vlastnej spotreby (– 22 %) bol výraznejší ako na voľnom trhu (– 17 %).

         5.1.8.   Ziskovosť, peňažný tok, schopnosť zvýšiť kapitál, investície a návratnosť investícií

      Tabuľka 9

      Ziskovosť a peňažný tok

               (Index 2008 = 100)

               2008

               2009

               2010

               OP

               Ziskovosť na voľnom trhu

               100

               85

               73

               75

               Peňažný tok na voľnom trhu

               100

               56

               54

               52

                              Zdroj:

                           Overené vyplnené dotazníky.

               (86)

               Rentabilita podobného výrobku na voľnom trhu sa vypočítala ako čistý zisk z predaja podobného výrobku výrobného odvetvia Únie pred zdanením na voľnom trhu Únie, vyjadrený v percentách z obratu takéhoto predaja.

               (87)

               Rentabilita sa na voľnom trhu počas posudzovaného obdobia výrazne znížila a dostala sa až do straty. Rentabilita mala od roku 2008 do OP klesajúci trend. Aj keď sa rentabilita počas OP v porovnaní s rokom 2010 mierne zvýšila, zostala v záporných číslach.

               (88)

               Peňažný tok od roku 2008 do OP takisto zaznamenal postupne negatívny trend – počas posudzovaného obdobia došlo k poklesu o 48 %.

               (89)

               Schopnosť zvýšiť kapitál sa analyzovala za celkový trh, pričom sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie je čoraz menej schopné vytvárať peňažné prostriedky, v dôsledku čoho sa zhoršuje finančná situácia výrobného odvetvia Únie.

               (90)

               Po zverejnení informačného dokumentu jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ziskovosť a peňažný tok by sa mali skúmať na úrovni celkového trhu a nie iba na úrovni voľného trhu, keďže posúdenie ujmy výhradne na úrovni voľného trhu by vzhľadom na osobitnú situáciu výrobného odvetvia Únie, v rámci ktorej je väčšina jeho predaja určená na vlastnú spotrebu, nebolo úplné.

               (91)

               Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 55 a 58, je potrebné poznamenať, že keďže ceny na trhu vlastnej spotreby sú len transferovými cenami, analýza na úrovni trhu vlastnej spotreby by na účely analýzy ujmy nebola zmysluplná, pretože by neodrážala ceny na voľnom trhu, na ktorom prebieha hospodárska súťaž s dovozom s Kazachstanu. Okrem toho dosah činností výrobného odvetvia Únie na trhu vlastnej spotreby sa zohľadnil v príslušných častiach analýzy príčinných súvislostí a konkrétnejšie v odôvodneniach od 135 po 136 uvedených ďalej. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

               (92)

               Ďalej uvedené údaje predstavujú vývoj investícií výrobného odvetvia Únie na celkovom trhu počas posudzovaného obdobia:

                  Tabuľka 10

                  Investície a návratnosť investícií

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Investície

                           100

                           98

                           79

                           69

                           Návratnosť investícií

                           100

                           20

                           19

                           15

                                          Zdroj:

                                       Overené vyplnené dotazníky.

               (93)

               Z tabuľky vyplýva, že výrobné odvetvie Únie znížilo investície do podobného výrobku o 31 %. Súviselo to s útlmom výrobného odvetvia. Investovalo sa najmä s cieľom dodržať regulačné požiadavky, ako aj zvýšiť efektívnosť pomocou zlepšenia a zachovania výrobnej technológie a výrobného postupu.

               (94)

               Návratnosť investícií do bieleho fosforu od roku 2008 do OP takisto zaznamenala negatívny trend.

         5.1.9.   Záver o ujme

               (95)

               Z analýzy situácie výrobného odvetvia Únie vyplýva v prípade všetkých hlavných ukazovateľov ujmy jasne klesajúci trend. V porovnaní s pomerne ustálenou spotrebou na voľnom trhu celková výroba v posudzovanom období klesla o 25 %. V tom istom období výrobné odvetvie Únie stratilo 20 % podielu na celkovom trhu a 63 % podielu na voľnom trhu. Využitie kapacity kleslo o 25 %.

               (96)

               Počas posudzovaného obdobia sa celkový objem predaja výrobného odvetvia Únie znížil o 17 %. Ešte výraznejší klesajúci trend objemu predaja bolo možné sledovať na voľnom trhu, kde pokles počas posudzovaného obdobia predstavoval 64 %.

               (97)

               Pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie sprevádzalo zníženie predajných cien o 17 %. Situácia bola podobná aj na trhu vlastnej spotreby, kde sa počas posudzovaného obdobia ceny znížili o 22 %. Zníženie objemu predaja spolu s poklesom cien ovplyvnilo úroveň zisku a viedlo k stratám.

               (98)

               Viaceré zainteresované strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie malo po svojom zotavení z hospodárskej krízy v roku 2009 dobré výsledky. Predovšetkým sa tvrdilo, že vývoj určitých ukazovateľov ujmy, a to objemu a cien domáceho predaja Únie a predaja na vývoz, nákladov na tovar a investícií, ale aj výroby a využitia kapacity, nepoukazoval na značnú ujmu. Tieto tvrdenia nepotvrdili výsledky súčasného prešetrovania, z ktorých vyplynul v prípade možno nie všetkých, no určite hlavných ukazovateľov ujmy jasný klesajúci trend aj po roku 2009.

               (99)

               Niektoré strany tvrdili, že v prípade objemu aj trhového podielu dovozu z príslušnej krajiny bol počas posudzovaného obdobia zaznamenaný klesajúci trend a že kapacita kazašského výrobného odvetvia v oblasti fosforu bola nadhodnotená. Ani tieto tvrdenia nepotvrdili zistenia súčasného prešetrovania, z ktorých vyplynul neustály nárast objemu a trhového podielu dovozu z Kazachstanu. Výrobná kapacita vyvážajúceho výrobcu v Kazachstane sa podobne stanovila na základe overených údajov, ktoré predložila táto spoločnosť.

               (100)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti prešetrovanie potvrdilo, že straty výrobného odvetvia by pravdepodobne viedli k trvalému ukončeniu každej významnej výroby bieleho fosforu v Únii, ak sa bude dumpingový dovoz naďalej dostávať na trh Únie. Ako sa zdá, toto potvrdil aj vývoj po OP, t. j. výrobné odvetvie Únie vyhlásilo platobnú neschopnosť a je v procese likvidácie.

               (101)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

         E.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

   1.   ÚVOD

               (102)

               Podľa článku 3 ods. 6 a 7 základného nariadenia sa posudzovalo, či značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobil dumpingový dovoz z príslušnej krajiny. Okrem toho sa skúmali aj ďalšie známe faktory, iné ako dumpingový dovoz, ktoré mohli spôsobiť ujmu výrobnému odvetviu Únie, aby sa zabezpečilo, že ujma, ktorú tieto faktory spôsobili, sa nepripíše dumpingovému dovozu.

         2.   VPLYV DUMPINGOVÉHO DOVOZU

               (103)

               Z prešetrovania vyplynulo, že dumpingový dovoz z Kazachstanu sa v posudzovanom období výrazne zvýšil a že jeho trhový podiel na voľnom trhu sa zvýšil o 36 %. Existuje jasná časová zhoda medzi zvýšením dumpingového dovozu a stratou trhového podielu výrobného odvetvia Únie. Prešetrovaním sa takisto preukázalo, že dumpingový dovoz neustále podhodnocoval ceny výrobného odvetvia Únie. Ceny dumpingového dovozu sa v posudzovanom období znížili o 19 %, čo podhodnotenie ešte prehĺbilo. Z dôvodu tohto cenového tlaku výrobné odvetvie Únie nebolo schopné zvýšiť svoje ceny. V dôsledku toho nebolo ani schopné pokryť zvýšenie nákladov, ako vyplýva z nasledujúcej tabuľky. Okrem toho sa výrazne znížila rentabilita predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie.

                  Tabuľka 11

                  Výrobné náklady (výrobné odvetvie Únie)

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Výrobné náklady (EUR/mt)

                           100

                           105

                           103

                           112

                                          Zdroj:

                                       Overené vyplnené dotazníky.

               (104)

               Viaceré zainteresované strany tvrdili, že dovoz z Kazachstanu len odrážal vývoj spotreby, a teda neovplyvnil trhovú situáciu v prípade bieleho fosforu. Tieto tvrdenia však nepotvrdili ani údaje o dovoze, ani údaje o spotrebe zistené počas prešetrovania, ktoré naopak svedčili o tom, že zatiaľ čo spotreba na voľnom trhu sa v posudzovanom období mierne znížila, dovoz z Kazachstanu sa zvýšil, t. j. v rovnakom období sa vyvíjal opačne. Toto zvýšenie dovozu z Kazachstanu sa časovo zhodovalo so zhoršením situácie výrobného odvetvia Únie. Tieto tvrdenia sa preto zamietli.

               (105)

               Z uvedeného vyplýva, že zvýšenie dumpingového dovozu z Kazachstanu za ceny, ktoré neustále podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie, malo rozhodujúci vplyv na značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         3.   VPLYV ĎALŠÍCH FAKTOROV
   3.1.   Dovoz z iných tretích krajín

               (106)

               V tejto tabuľke sa uvádza vývoj dovozu z iných tretích krajín.

                  Tabuľka 12

                  Trhový podiel dovozu z iných tretích krajín

                           (Index 2008 = 100)

                           2008

                           2009

                           2010

                           OP

                           Objem dovozu
                           Čínska ľudová republika

                           100

                           58

                           118

                           89

                           Priemerná jednotková cena
                           Čínska ľudová republika

                           100

                           62

                           54

                           68

                           Objem dovozu
                           Vietnamská socialistická republika

                           100

                           671

                           363

                           470

                           Priemerná jednotková cena Vietnamská socialistická republika

                           100

                           92

                           73

                           74

                           Trhový podiel dovozu z Čínskej ľudovej republiky na celkovom trhu

                           100

                           96

                           150

                           102

                           Trhový podiel dovozu z Vietnamskej socialistickej republiky na celkovom trhu

                           100

                           1 120

                           459

                           540

                                          Zdroj:

                                       Eurostat a informácie získané od zainteresovaných strán prostredníctvom vyplnených dotazníkov.

               (107)

               Trh s bielym fosforom je veľmi koncentrovaný, keďže na svete je len málo výrobcov. Informácie zozbierané počas prešetrovania ukázali, že Čínska ľudová republika je najväčším výrobcom bieleho fosforu na svete. Na začiatku posudzovaného obdobia v roku 2008 Čínska ľudová republika zaviedla na biely fosfor okrem vtedy platnej sadzby dovozného cla vo výške 20 % ešte aj sadzbu dovozného cla vo výške 100 %. V dôsledku toho sa dovoz z Čínskej ľudovej republiky prudko znížil a objem dovozu zostal počas celého posudzovaného obdobia na nízkej úrovni, hoci sadzba dovozného cla sa v OP znížila na 20 %.

               (108)

               Objem dovozu z Vietnamskej socialistickej republiky (ďalej len „Vietnam“) bol v posudzovanom období relatívne nízky.

               (109)

               Treba poznamenať, že priemerné jednotkové dovozné ceny z Čínskej ľudovej republiky a Vietnamu sú na rovnakej úrovni ako priemerná jednotková cena výrobného odvetvia Únie.

               (110)

               Po zverejnení informačného dokumentu jedna zainteresovaná strana tvrdila, že cenový tlak na trh Európskej únie bol spôsobený dovozom bieleho fosforu z Čínskej ľudovej republiky. Dostupné údaje však toto ničím nepodložené tvrdenie nepotvrdzujú, keďže objem dovozu z Čínskej ľudovej republiky od roku 2008 do OP klesol (vrchol sa dosiahol v roku 2010) a počas celého posudzovaného obdobia boli ceny dovozu z Čínskej ľudovej republiky približne na tej istej úrovni ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie alebo dokonca ešte vyššie. Okrem toho možno poznamenať, že trhový podiel dovozu z Čínskej ľudovej republiky zostal od roku 2008 do OP pomerne stabilný (vrchol sa dosiahol v roku 2010), a to na rozdiel od trhového podielu Kazachstanu, ktorý sa neustále zvyšoval, od roku 2008 do OP celkovo o 36 %. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

         3.2.   Vývoj výrobných nákladov výrobného odvetvia Únie

               (111)

               Po zverejnení informačného dokumentu tá istá strana tvrdila, že zvýšenie jednotkových výrobných nákladov výrobného odvetvia Únie by sa malo považovať za samostatnú príčinu ujmy. Tvrdilo sa, že kým cena hlavnej suroviny sa celkovo znížila, jednotkové náklady sa zvýšili. Z prešetrovania vyplynulo, že hlavným dôvodom zvýšenia jednotkových nákladov výrobného odvetvia Únie bola v skutočnosti strata úspor z rozsahu z dôvodu zníženia objemu predaja na voľnom trhu v dôsledku dumpingového dovozu z Kazachstanu a následnému zníženiu objemu výroby. Z tohto dôvodu nie je možné považovať zvýšenie jednotkových nákladov za samostatnú príčinu ujmy, ale za dôsledok dumpingového dovozu. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

         3.3.   Preferenčná dohoda s vyvážajúcim výrobcom

               (112)

               Niektoré zainteresované strany tvrdili, že každú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobilo prerušenie vzťahu medzi výrobným odvetvím Únie a spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom a následné ukončenie preferenčnej dohody o dodávkach, čo znamenalo, že výrobné odvetvie Únie muselo konkurovať dovozu priamo od vyvážajúceho výrobcu. Podľa týchto strán preferenčná dohoda kompenzovala nedostatočný priamy prístup výrobného odvetvia Únie k hlavnej surovine – fosfátovým minerálom.

               (113)

               Ďalšie strany tvrdili, že vzhľadom na koniec preferenčnej dohody prispeli údajné minulé investície výrobného odvetvia Únie do kedysi pridruženej spoločnosti k ujme, ktorú výrobné odvetvie Únie utrpelo, pretože koniec preferenčnej dohody mu znemožnil profitovať z týchto investícií.

               (114)

               Z prešetrovania skutočne vyplynulo, že od roku 2003 do roku 2007 sa výrobné odvetvie Únie a vyvážajúci výrobca nachádzali vo vlastníctve toho istého podielnika, preferenčná dohoda medzi týmito dvomi partnermi existovala až do roku 2008.

               (115)

               Príslušné strany neposkytli žiadne podporné dôkazy, ktoré by preukazovali výšku akýchkoľvek údajných investícií výrobného odvetvia Únie do činností vyvážajúceho výrobcu v Kazachstane. Prešetrovanie okrem toho neodhalilo ani žiadnu priamu spojitosť medzi akýmikoľvek prípadnými minulými investíciami výrobného odvetvia Únie a značnou ujmou, ktorú utrpelo počas OP. Informácie, ktoré sú k dispozícii, naozaj neukázali, do akej miery by údajné investície mohli prispieť k súčasnej situácii výrobného odvetvia Únie, ak k nej vôbec nejakým spôsobom prispeli. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté ako neopodstatnené.

               (116)

               Pokiaľ ide o stratu spoločného vlastníctva, nemožno ju považovať za faktor, ktorý by ako taký spôsoboval ujmu. Strata spoločného vlastníctva v skutočnosti znamenala iba to, že vyvážajúci výrobca v Kazachstane mohol vyvážať príslušný výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Európskej únii. Neznamenalo to však, že by sa takýto vývoz mal realizovať za poškodzujúce dumpingové ceny. A práve tieto ceny spôsobujú ujmu výrobnému odvetviu Únie.

         3.4.   Prístup k hlavným surovinám

               (117)

               Viaceré zainteresované strany tvrdili, že značná ujma, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, súvisela s nedostatočnou konkurencieschopnosťou v oblasti nákladov, keďže nemalo priamy prístup k fosfátovým minerálom, ktoré sú jednou z hlavných surovín na výrobu bieleho fosforu, naproti tomu spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Kazachstanu má sídlo v blízkosti fosfátových baní a má výlučné práva na ťažbu. Argumentovalo sa tým, že náklady na prepravu fosfátových minerálov a náklady na likvidáciu kalu (odpad pri výrobe bieleho fosforu) sú vysoké, keďže neexistujú prirodzené skladiská kalu.

               (118)

               Z prešetrovania síce vyplynulo, že náklady na fosfátové minerály sú skutočne vysoké, tento faktor však sám osebe nevysvetľoval ujmu výrobného odvetvia Únie. Aj keď by sa pri hodnotení ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, zohľadnili rozdiely v nákladoch na fosfátové minerály medzi výrobným odvetvím Únie a spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, ujma by naďalej zostala značná.

               (119)

               Z prešetrovania vyplynulo, že náklady na prepravu fosfátových minerálov sú síce pre výrobné odvetvie Únie vysoké, ale nie také vysoké, aby výroba bieleho fosforu v Únii ako taká nebola konkurencieschopná. Aj keď by sa vo výrobných nákladoch výrobného odvetvia Únie zohľadnili náklady na prepravu fosfátových minerálov, rozpätie ujmy by stále zostalo veľké.

               (120)

               Pokiaľ ide o tvrdenie o neexistencii prirodzeného skladiska, vyšetrovanie potvrdzuje, že sa nezistili žiadne dôkazy o tom, že by to pre výrobné odvetvie Únie predstavovalo nevýhodu, keďže bola schopná recyklovať kal tak, aby by ho opätovne použila v procese výroby bieleho fosforu.

               (121)

               Stručne povedané, z prešetrovania vyplynulo, že aj keď sa zohľadnila výhoda spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu v oblasti nákladov, nevysvetľuje to ujmu výrobného odvetvia Únie, a že rozdiel v nákladoch pri získavaní fosfátových minerálov mohol mať na ujmu výrobného odvetvia Únie len čiastočný vplyv. Toto zistenie podporila skutočnosť, že v prípade rentability odvodených výrobkov, ktoré obsahujú biely fosfor, malo výrobné odvetvie Únie podstatne lepšie výsledky.

               (122)

               Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že prístup k surovine a jeho vplyv na náklady, hoci do určitej miery prispeli k ujme výrobného odvetvia Únie, nestačili na to, aby narušili príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Kazachstanu a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         3.5.   Výsledky výrobného odvetvia Únie v oblasti výroby a dovoz príslušného výrobku výrobným odvetvím Únie

               (123)

               Viaceré zainteresované strany tvrdili, že podľa výročnej správy z roku 2010 malo výrobné odvetvie Únie v roku 2010 a v prvej polovici roku 2011 vážne technické problémy a že tieto problémy mali nepriaznivý vplyv na jeho objem výroby, v dôsledku čoho sa príslušný výrobok musel dovážať z Kazachstanu. Podľa ich tvrdení každú ujmu spôsobil tento dovoz, a preto bola zapríčinená z vlastnej viny. Z prešetrovania vyplynulo, že technické problémy, ktoré malo výrobné odvetvie Únie v roku 2010 a v prvej polovici roku 2011, nemali podstatný vplyv na jeho situáciu, keďže neviedli ani k ukončeniu výroby, ani k tomu, že by vlastnou výrobou nedokázalo pokryť dopyt zákazníkov na voľnom trhu po bielom fosfore. Okrem toho sa zistilo, že výrobné odvetvie Únie síce dovážalo z Kazachstanu, ale tento dovoz bol doplnkový a výnimočný a v porovnaní s celkovou výrobou Únie bol jeho objem obmedzený. V rámci prešetrovania sa navyše nenašli žiadne dôkazy, že by výrobné odvetvie Únie predávalo čokoľvek z daného dovozu na voľnom trhu. Potrebné je okrem toho poznamenať, že správa riaditeľa z roku 2010 bola pripojená ku konsolidovanej účtovnej závierke výrobného odvetvia Únie týkajúcej sa všetkých činností spoločnosti, a teda sa nevzťahovala iba na výrobu bieleho fosforu.

               (124)

               Na základe toho sa dospelo k záveru, že vplyv technických problémov, ktoré malo výrobné odvetvie Únie počas určitej časti posudzovaného obdobia, a obmedzený dovoz príslušného výrobku nemali významný vplyv, ak mali vôbec nejaký, na situáciu výrobného odvetvia Únie v súvislosti s bielym fosforom určeným na voľný trh a nestačili na to, aby narušili príčinnú súvislosť. Tvrdenia zainteresovaných strán v tejto súvislosti sa zamietli.

         3.6.   Nový výrobný postup výrobného odvetvia Únie

               (125)

               Niektoré zainteresované strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie investovalo veľké sumy do nových výrobných technológií, výsledkom čoho boli technické a environmentálne problémy, ktoré spôsobili výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.

               (126)

               Prešetrovaním sa potvrdilo, že výrobné odvetvie Únie investovalo do rozvoja nového výrobného postupu, pri ktorom sa fosfátové minerály nahradili fosfátom získaným z tokov odpadov. Ako však bolo uvedené v odôvodnení 92 v tabuľke 10, z prešetrovania vyplynulo aj to, že investície týkajúce sa bieleho fosforu sa v posudzovanom období znížili. Investície do novej technológie teda nemohli predstavovať významnú príčinu zhoršenia situácie výrobného odvetvia Únie. Okrem toho sa v rámci prešetrovania nenašli žiadne dôkazy o tom, že technické a environmentálne problémy spôsobili nové technológie, ako sa tvrdilo, a príslušné zainteresované strany nepodporili svoje ničím nepodložené tvrdenia žiadnymi konkrétnymi údajmi. Tvrdenia strán v tejto súvislosti sa preto zamietli.

         3.7.   Výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu

               (127)

               Niektoré zainteresované strany tvrdili, že predaj výrobného odvetvia Únie na vývoz sa počas posudzovaného obdobia výrazne znížil, čo spôsobilo výrobnému odvetviu Únie značnú ujmu.

               (128)

               Z prešetrovania vyplynulo, že predaj na vývoz predstavoval len malý percentuálny podiel celkovej výroby výrobného odvetvia Únie, a preto mohol mať len veľmi obmedzený vplyv na celkovú situáciu výrobného odvetvia Únie.

               (129)

               Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že vplyv výkonnosti výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu nestačil na to, aby narušil príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Preto sa tvrdenia strán v tejto súvislosti museli zamietnuť.

         3.8.   Vplyv finančnej a hospodárskej krízy

               (130)

               Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ujmu výrobnému odvetviu Únie spôsobila hospodárska kríza a zníženie dopytu v Únii.

               (131)

               Z tohto prešetrovania, ako sa uvádza v predchádzajúcich odôvodneniach, vyplýva, že pokles spotreby v Únii na voľnom trhu predstavoval počas posudzovaného obdobia len 2 %. Vplyv hospodárskej krízy v zmysle poklesu spotreby preto nemohol byť hlavným faktorom zodpovedným za prudký pokles objemu predaja, ako je uvedené v odôvodnení 76 a v nasledujúcich odôvodneniach. Pokiaľ ide o ceny, od roku 2008 do roku 2010 došlo na trhu k ich poklesu, ale zníženie predajných cien výrobného odvetvia Únie pokračovalo a dokonca sa po roku 2009 ešte prehĺbilo v dôsledku snahy kopírovať nízke ceny dumpingového dovozu z Kazachstanu. Toto tvrdenie sa preto zamietlo.

               (132)

               Na základe uvedených skutočností sa dospelo k záveru, že celkový vplyv finančnej a hospodárskej krízy a zníženie dopytu nestačili na to, aby narušili príčinnú súvislosť medzi značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom.

         3.9.   Výber dodávateľa zo strany zákazníka

               (133)

               Tvrdilo sa, že ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobilo rozhodnutie zákazníka zmeniť dodávateľa, okrem iného, v dôsledku údajného nedodržania environmentálnych a bezpečnostných predpisov. Neboli však preložené žiadne dôkazy a ani prešetrovanie neodhalilo žiadne skutkové okolnosti na podporu týchto tvrdení. Z prešetrovania naopak vyplynulo, že trh riadia najmä ceny a iné úvahy nezohrávajú rozhodujúcu úlohu.

               (134)

               Tieto tvrdenia sa z týchto dôvodov zamietli.

         3.10.   Vplyv predaja na trhu vlastnej spotreby

               (135)

               Po zverejnení informačného dokumentu jedna zainteresovaná strana tvrdila, že keďže výrobné odvetvie Únie obrátilo svoju pozornosť predovšetkým na trh vlastnej spotreby, jeho zdroje a finančné prostriedky sú určené hlavne na činnosti na tomto trhu. Z toho dôvodu sa tvrdilo, že straty vzniknuté na voľnom trhu a ujma, ktorá z nich vyplynula, boli dôsledkom tejto situácie a nie dumpingového dovozu.

               (136)

               Uvedené tvrdenia prešetrovanie nepotvrdilo, keďže napríklad výška investícií klesala na oboch trhoch a nenašli sa žiadne dôkazy, že by počas posudzovaného obdobia došlo k presunu finančných prostriedkov alebo iných zdrojov z voľného trhu na trh vlastnej spotreby. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.

         3.11.   Dodržiavanie environmentálnych noriem

               (137)

               Tvrdilo sa, že značnú ujmu spôsobili zákonné povinnosti výrobného odvetvia Únie dodržiavať prísne environmentálne normy EÚ. Po zverejnení informačného dokumentu niektoré zainteresované strany okrem toho tvrdili, že by sa mal prešetriť aj vplyv nedodržiavania environmentálnych požiadaviek, t. j. vplyv údajne vysokých pokút, ktoré výrobné odvetvie Únie bolo povinné počas posudzovaného obdobia holandským orgánom zaplatiť.

               (138)

               Z prešetrovania vyplynulo, že výrobné odvetvie Únie počas celého posudzovaného obdobia realizovalo investície s cieľom dodržiavať environmentálne normy a znížiť emisie dioxínu. Ako však vyplýva z tabuľky 10, v posudzovanom období sa celkové investície znižovali. Okrem toho sa zistilo, že tieto investície sa v priebehu niekoľkoročného obdobia odpísali, a preto mohli mať len malý vplyv na ročné finančné výsledky. Treba poznamenať, že hoci investície v roku 2008 boli podstatne vyššie ako v OP, výrobné odvetvie Únie bolo v tom roku ziskové. Negatívna situácia zistená v súvislosti s ujmou výrobného odvetvia Únie sa preto nemohla pripísať investíciám, ktoré sa uskutočnili v súlade s environmentálnymi normami.

               (139)

               Pokiaľ ide o údajné pokuty za nedodržiavanie environmentálnych požiadaviek, z prešetrovania vyplynulo, že hoci výrobné odvetvie Únie skutočne dostalo v jednom osobitnom prípade od holandských orgánov pokutu, suma tejto pokuty nebola vysoká, ako tvrdili príslušné strany, a platba sa mala vykonať až po OP, teda v žiadnom prípade nemohla mať vplyv na ujmu výrobného odvetvia Únie počas OP.

               (140)

               Vzhľadom na uvedené boli tvrdenia v tejto súvislosti zamietnuté.

         3.12.   Rozhodnutia manažmentu v roku 2009

               (141)

               Po zverejnení informačného dokumentu sa tvrdilo, že značnú ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, spôsobilo rozhodnutie manažmentu v roku 2009 rozdeliť dividendy akcionárom, ktoré viedlo k údajnej požiadavke zo strany bánk splatiť dlhodobé dlhy, čo malo na druhej strane značne negatívny dosah na finančnú silu výrobného odvetvia Únie.

               (142)

               Tieto tvrdenia boli založené na informáciách, ktoré sa nachádzali v konsolidovanej účtovnej závierke holdingovej spoločnosti výrobného odvetvia Únie z roku 2009, ktorá sa netýka iba činností súvisiacich s fosforom. Závery, ku ktorým dospeli príslušné zainteresované strany, okrem toho vychádzali z predpokladov, ktoré sa nemuseli zakladať na objektívnom posúdení situácie v roku 2009. Prešetrovanie neodhalilo, že by rozhodnutia manažmentu prijaté v roku 2009 boli neobvyklé alebo nerozvážne, keďže tá istá účtovná závierka napríklad ukazuje, že nerozdelené zisky spoločnosti boli počas daného obdobia vysoké, a to napriek celkovej ťažkej situácii na trhu. Z tohto dôvodu nemožno usudzovať, že rozhodnutia prijaté v tomto období mali značne negatívny vplyv na finančnú silu spoločnosti, ako tvrdili dané strany, a okrem toho vplyv na ujmu výrobného odvetvia Únie, pokiaľ ide o jeho činnosti súvisiace s bielym fosforom, počas OP. Tieto tvrdenia sa z týchto dôvodov zamietli.

         3.13.   Záver o príčinnej súvislosti

               (143)

               Z prešetrovania vyplynulo, že existuje príčinná súvislosť medzi ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, a dumpingovým dovozom z Kazachstanu. Analyzovali sa ďalšie možné príčiny ujmy, ako je napr. dovoz z iných krajín, vývoj výrobných nákladov výrobného odvetvia Únie, výsledky v oblasti výroby, nový výrobný postup, výkonnosť výrobného odvetvia Únie v oblasti vývozu, dovoz výrobného odvetvia Únie, vplyv finančnej a hospodárskej krízy, výber dodávateľov zo strany zákazníka, vplyv predaja na trhu vlastnej spotreby, dodržiavanie či nedodržiavanie environmentálnych noriem alebo rozhodnutia manažmentu, a zistilo sa, že žiadna z nich nestačila na to, aby narušila príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Kazachstanu a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Prešetrovanie však ukázalo, že aj keď niektorý z ďalších faktorov, napr. prístup k hlavnej surovine, do istej miery prispel k ujme výrobného odvetvia Únie, dovoz z Kazachstanu mal napriek všetkému na ujmu, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie, značný dosah. Ako už bolo uvedené, tieto faktory preto nemohli narušiť príčinnú súvislosť medzi spomínaným dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie.

               (144)

               Viaceré zainteresované strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie vyhlásilo platobnú neschopnosť, hoci dovozu z Kazachstanu konkuruje iba obmedzený objem predaja, pričom táto skutočnosť potvrdzuje, že tento dovoz nemohol byť príčinou značnej ujmy, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Analyzovali sa však všetky ostatné prípadné faktory a žiaden z týchto faktorov, ako sa uvádza v odôvodneniach 106 až 142, nemohol narušiť príčinnú súvislosť medzi dumpingovým dovozom a značnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Únie. Potrebné je okrem toho poznamenať, že výrobné odvetvie Únie je vertikálne integrované, a teda cenový tlak na základe dumpingového dovozu mal tiež negatívny vplyv na trh s derivátmi výrobného odvetvia Únie. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

               (145)

               Na základe uvedenej analýzy, v ktorej sa riadne rozlíšil a oddelil vplyv všetkých známych faktorov na situáciu výrobného odvetvia Únie od poškodzujúceho vplyvu dumpingového dovozu, sa preto dospelo k definitívnemu záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovým dovozom z Kazachstanu a značnou ujmou, ktorú počas OP utrpelo výrobné odvetvie Únie.

         F.   ZÁUJEM ÚNIE

   1.   PREDBEŽNÁ POZNÁMKA

               (146)

               V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či napriek záveru o poškodzujúcom dumpingu existujú presvedčivé dôvody, na základe ktorých by sa mohlo dospieť k záveru, že prijatie antidumpingových opatrení v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie. Záujem Únie sa analyzoval na základe hodnotení všetkých rôznych záujmov zainteresovaných strán vrátane záujmov výrobného odvetvia Únie a používateľov príslušného výrobku. Na základe predložených dôkazov sa odhadovali aj dôsledky neprijatia opatrení.

         2.   ZÁUJEM VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE

               (147)

               Z uvedenej analýzy vyplýva, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu spôsobenú dumpingovým dovozom z Kazachstanu, ktorý výrazne podhodnocoval ceny na trhu Únie. Väčšina ukazovateľov ujmy vykazovala počas posudzovaného obdobia negatívny trend. Výrobné odvetvie Únie stratilo veľký trhový podiel a ukazovatele ujmy týkajúce sa finančných výsledkov výrobného odvetvia Únie, ako je napr. peňažný tok, návratnosť investícií a ziskovosť, poukazovali na vážny vplyv. Klesajúci trend po OP pokračoval a viedol k tomu, že výrobné odvetvie Únie vyhlásilo platobnú neschopnosť. Pokračujú rokovania o prípadnom prevzatí, pričom sa zameriavajú na obnovenie výroby v blízkom čase.

               (148)

               Biely fosfor je dôležitá surovina, ktorá má vo svete široké použitie, napr. pre lieky a poľnohospodárske chemikálie, na výrobu kyseliny fosforečnej a jej derivátov do potravín a detergentov a na výrobu fosforečných zliatin na použitie v metalurgii. Keďže biely fosfor vyrába len obmedzený počet výrobcov v iných tretích krajinách a keďže ide o surovinu pre mnohé následné výrobky vyrábané v Únii, dospelo sa k záveru, že je v záujme Únie zachovať si výrobnú kapacitu v Únii.

               (149)

               Očakáva sa, že uloženie antidumpingového cla zastaví zistené nekalé obchodné praktiky a umožní výrobnému odvetviu Únie zlepšiť jeho vyhliadky na obnovenie životaschopnosti. Okrem toho uloženie opatrení by výrobnému odvetviu Únie umožnilo zväčšiť úspory z rozsahu tým, že by zvýšilo jeho objem predaja a získalo by späť aspoň časť trhového podielu, ktorý v posudzovanom období stratilo, čo by malo pozitívny vplyv na jeho vyhliadky. V tejto súvislosti by sa malo pripomenúť, že výrobné odvetvie Únie vyrába a predáva biely fosfor od 70. rokov minulého storočia napriek tomu, že mu konkuroval dovoz z tretích krajín, ktoré mali aj prirodzené výhody v prístupe k surovine. Viaceré zainteresované strany tvrdili, že výrobné odvetvie Únie nemožno považovať za hodnotného dodávateľa vzhľadom na jeho súčasnú situáciu (platobnú neschopnosť) a v každom prípade vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Únie vystupuje ako konkurent vo vzťahu k svojim odberateľom bieleho fosforu na trhu s derivátmi. V reakcii na toto tvrdenie je potrebné poznamenať, že súčasná situácia výrobného odvetvia Únie nevyhnutne neznamená trvalé ukončenie výroby, keďže stále pokračujú rokovania o prevzatí, ktoré sa zameriavajú na obnovenie výroby bieleho fosforu. Prešetrovanie okrem toho preukázalo, že výrobné odvetvie Únie závisí od predaja na voľnom trhu s cieľom zlepšiť jeho úspory z rozsahu a zachovať životaschopnosť. Na základe všetkých týchto dôvodov sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie môže byť hodnotným dodávateľom bieleho fosforu na voľnom trhu Únie.

               (150)

               Okrem toho sa výrobné odvetvie Únie usilovalo rozvíjať alternatívne zdroje surovín a investovať do novej technológie, takzvaného prístupu „od začiatku po začiatok“ (cradle-to-cradle) na recyklovanie bieleho fosforu. Hoci táto metóda je stále v štádiu vývoja, mohla by sa stať dôležitým prvkom pri zabezpečovaní životaschopnosti výrobného odvetvia Únie v dlhodobom horizonte. V prípade úspechu to výrobnému odvetviu Únie umožní využívať nový druhotný zdroj surovín na trhu Únie a zmenšiť prípadnú prehnanú závislosť od dovozu fosfátových minerálov.

               (151)

               Po zverejnení informačného dokumentu vyslovili viaceré zainteresované strany pochybnosti o význame vývoja novej technológie v rámci analýzy záujmu Únie. Tieto strany si kládli otázku v súvislosti so zánikom výrobného odvetvia Únie, ak by neboli prijaté antidumpingové opatrenia, a tvrdili, že investície do tejto technológie by pravdepodobne pokračovali. Okrem toho tvrdili, že iniciatíva „od začiatku po začiatok“ nie je jedinečná a niekoľko ďalších spoločností v Európskej únii investuje do alternatívnych technológií recyklácie fosfátov, ktoré sú údajne z hospodárskeho hľadiska životaschopnejšie. Napokon sa tvrdilo, že technológia „od začiatku po začiatok“ by predovšetkým slúžila trhu vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie, a preto by z nej používatelia nemali úžitok.

               (152)

               Treba poznamenať, že sa nezdá, že by vývoj po OP (platobná neschopnosť) podporoval uvedené tvrdenia. Potrebné je tiež pripomenúť, že prístup „od začiatku po začiatok“ zostáva, aj keď nie je jedinečný, dôležitou súčasťou znižovania závislosti Európskej únie od dovozu primárnych surovín a nepriamo od dovozu bieleho fosforu z tretích krajín, z čoho budú mať v prípade, že sa to podarí, úžitok všetci používatelia. V spise napokon neexistuje žiaden dôkaz, na základe ktorého by bolo možné usudzovať, že by prístup „od začiatku po začiatok“ nebol ekonomicky uskutočniteľný.

               (153)

               Na druhej strane v prípade neprijatia opatrení by sa vyhliadky na obnovenie životaschopnosti výrobného odvetvia Únie na voľnom trhu oveľa väčšmi zhoršili a výroba by sa veľmi pravdepodobne musela natrvalo ukončiť. Následkom by pravdepodobne bolo ukončenie výroby výrobného odvetvia Únie pre voľný trh. Znamenalo by to, že Únia by sa stala úplne závislá od dovozu z tretích krajín od obmedzeného počtu výrobcov bieleho fosforu, ktorý je východiskovým materiálom pre mnohé následné výrobky vyrábané v Únii.

               (154)

               Zohľadnil sa aj vplyv dumpingového dovozu na trh vlastnej spotreby výrobného odvetvia Únie. Z prešetrovania vyplynulo, že uloženie opatrení by odstránilo konkurenčnú nevýhodu spôsobenú dumpingovým dovozom na trhu s následnými výrobkami.

               (155)

               Na druhej strane, ak by sa neuložili žiadne opatrenia a výrobné odvetvie Únie by muselo natrvalo ukončiť výrobu, očakáva sa, že výrobné odvetvie Únie bude mať problémy s obstarávaním veľkého množstva bieleho fosforu potrebného na výrobu jeho následných výrobkov. Viaceré zainteresované strany tvrdili, že analýza záujmu výrobného odvetvia Únie by sa mala týkať iba predaja na voľnom trhu. V reakcii na toto tvrdenie je potrebné poznamenať, že výrobné odvetvie Únie, ako bolo opísané v odôvodnení 53, je vertikálne integrované a podstatná časť jeho výroby sa naozaj používa na jeho vlastnú spotrebu. Podiel predaja na voľné použitie a použitie na vlastnú spotrebu však nie je stabilný a nedávny vývoj ukázal, že použitie na vlastnú spotrebu nemusí byť samo osebe bez voľného predaja bieleho fosforu udržateľné.

               (156)

               Vzhľadom na uvedené úvahy sa dospelo k záveru, že uloženie antidumpingových opatrení na dovoz príslušného výrobku s pôvodom v Kazachstane by bolo v záujme výrobného odvetvia Únie.

         3.   ZÁUJEM POUŽÍVATEĽOV
   3.1.   Všeobecne

               (157)

               Po oznámení o začatí konania sa prihlásilo viac ako tridsať strán, ktoré prejavili o konanie záujem. Z prešetrovania vyplynulo, že v prípade strán, ktoré sa prihlásili, išlo najmä o používateľov, z ktorých niektorí príslušný výrobok sami dovážali.

               (158)

               Jedenásť spoločností sa označilo za používateľov a vyplnilo dotazníky. Na tieto spoločnosti pripadala v OP veľká väčšina dovozu príslušného výrobku a významný percentuálny podiel celkovej spotreby v Únii. Títo používatelia predstavovali takmer úplnú škálu následných výrobkov. Preto tvoria reprezentatívnu skupinu, v prípade ktorej sa mohol odhadnúť vplyv opatrení, ktoré boli uložené na dovoz príslušného výrobku, na ich obchod s hotovými výrobkami, ktoré zahŕňajú príslušný výrobok.

               (159)

               Zostávajúce spoločnosti boli buď priamymi používateľmi príslušného výrobku, alebo používateľmi následných výrobkov, v ktorých príslušný výrobok tvoril dôležitý prvok. Keďže používatelia vyrábajú z príslušného výrobku najmä komodity alebo medziprodukty, ktoré ďalej spracúvajú iní používatelia na následné hotové výrobky, považovalo sa za vhodné poskytnúť všetkým spoločnostiam, ktoré sa prihlásili, príležitosť oznámiť svoje stanoviská a predložiť informácie, aj keď nešlo o priamych používateľov.

         3.2.   Vplyv na používateľov

   3.2.1.   Všeobecne

               (160)

               Používateľov príslušného výrobku je možné v zásade rozdeliť do dvoch segmentov: kyselinové deriváty (najmä výroba kyseliny fosforečnej) a iné ako kyselinové deriváty (ako napr. sulfid fosforečný, chlorid fosforitý, červený fosfor, retardéry horenia). Okrem toho sa zohľadnili aj používatelia v následných odvetviach.

         3.2.2.   Segment kyselinových derivátov

               (161)

               Segment kyselinových derivátov zahŕňa najmä tepelnú výrobu kyseliny fosforečnej a jej derivátov do prídavných látok v potravinách. Podiel príslušného výrobku v hotových výrobkoch tohto segmentu v pomere k celkovému obratu je vysoký. Okrem toho sa ukázalo, že náklady na príslušný výrobok sú v porovnaní s nákladmi na hotové výrobky vysoké. Je to spôsobené skutočnosťou, že výrobný proces týchto používateľov si vyžaduje okrem hlavnej suroviny, ktorou je biely fosfor, aj obmedzené množstvo ďalších surovín.

               (162)

               Vzhľadom na uvedené by sa dalo očakávať, že uloženie opatrení by malo výrazný vplyv na používateľov v tomto segmente. Hoci z prešetrovania vyplynulo, že používatelia v tomto segmente dosiahli v OP vysoké zisky, ich ziskovosť medzi rokom 2008 a OP výrazne kolísala, pričom v rokoch pred OP dosahovala oveľa nižšie úrovne. Okrem toho sa tvrdilo, že na zákazníkov nemožno preniesť žiadne poplatky. Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa očakáva, že antidumpingové clo by skutočne mohlo mať výrazný dosah na ziskovosť používateľov v segmente kyselinových derivátov, ktorá by sa dokonca mohla zmeniť na straty, čo by napokon mohlo ohroziť ich existenciu.

               (163)

               Po zverejnení informačného dokumentu jeden používateľ tvrdil, že výrobok, ktorý produkuje výrobné odvetvie Únie, má vyššiu čistotu ako výrobok, ktorý sa bežne používa v segmente kyselinových derivátov. Príslušný výrobok dovážaný z Kazachstanu mal nižšiu čistotu a bol vhodnejší na použitie v segmente kyselinových derivátov. Výrobné odvetvie Únie sa z tohto dôvodu v tomto segmente nepovažovalo za alternatívneho dodávateľa.

               (164)

               Toto tvrdenie bolo predložené až vo veľmi neskorej fáze konania. Príslušná strana nepodporila uvedené tvrdenia žiadnymi dôkazmi. Okrem toho nenapadla tvrdenie, že biely fosfor, ako sa konštatuje v odôvodneniach 13 až 17, ktorý v Únii vyrába a predáva výrobné odvetvie Únie, a biely fosfor vyrábaný v príslušnej krajine a vyvážaný do Únie mali rovnaké základné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a použitie. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

         3.2.3.   Segment iných ako kyselinových derivátov

               (165)

               Segment iných ako kyselinových derivátov zahŕňa širšiu škálu výrobkov, ktorých použitia sú rozdielne, ako napr. retardéry horenia, látky na čistenie vody, prísady do mazív pre automobily, lieky a poľnohospodárske chemikálie. Rozdiely v nákladoch na príslušný výrobok v porovnaní s celkovými nákladmi na hotový výrobok sú v prípade týchto používateľov veľké, v závislosti od toho, aký výrobok sa vyrába v následnom odvetví.

               (166)

               Po zverejnení informačného dokumentu niektorí používatelia poskytli podrobnejší rozpis svojich nákladov a predovšetkým nákladov na príslušný výrobok v rámci svojich celkových nákladov. Číselné údaje poskytnuté v dotazníku boli nahlásené v súhrnnej podobe a ukázali, že biely fosfor predstavoval od menej ako 5 % do približne 30 % nákladov na hotové výrobky. Informácie poskytnuté po zverejnení však naznačili, že v prípade niektorých osobitných druhov výrobkov by tieto náklady mohli byť podstatne vyššie.

               (167)

               Používatelia z tohto segmentu používali viacerých dodávateľov a biely fosfor nekupovali výlučne z Kazachstanu.

               (168)

               Používatelia z tohto segmentu okrem toho vyrábali širší sortiment výrobkov a podiel hotových výrobkov obsahujúcich biely fosfor bol preto na celkovom obchode rozdielny a pohyboval sa v rozpätí od menej ako 5 % do viac ako 75 %. Rentabilita hotového výrobku obsahujúceho biely fosfor bola rozdielna a dosahovala výšku až nad 10 %. Vo všeobecnosti sa dá konštatovať, že v prípade spoločností, ktoré dosahovali nižšie zisky, predstavovali výrobky obsahujúce biely fosfor aj menšiu časť celkového obratu. V takýchto prípadoch sa dalo očakávať, že vplyv zavedenia opatrení bude obmedzený, hoci nie zanedbateľný, v prípade, že používatelia v tomto segmente nebudú môcť presunúť eventuálne cenové zvýšenie na svojich následných zákazníkov a že Kazachstan zostane ich jediným dodávateľom.

         3.2.4.   Následní používatelia

               (169)

               Vplyv cla na následných používateľov bude ešte menší, keďže má len okrajový vplyv na výrobné náklady. Z prešetrovania okrem toho vyplynulo, že spolupracujúci následní používatelia dosiahli ziskové rozpätia vo výške až nad 15 %. Okrem toho, keďže priami používatelia tvrdili, že nebudú môcť presunúť eventuálne cenové zvýšenie na svojich následných zákazníkov, nie je isté, či by k nejakému vplyvu vôbec došlo.

               (170)

               Po zverejnení informačného dokumentu jeden následný používateľ v rozpore so závermi v odôvodnení 169 tvrdil, že zavedenie antidumpingových ciel by malo vplyv na následných používateľov, keďže ich dodávatelia by presunuli zvýšenie nákladov na nich. Táto spoločnosť však neposkytla žiadne údaje, ktoré by mohli potvrdzovať toto ničím nepodložené tvrdenie, a preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.

               (171)

               Na základe toho sa dospelo k záveru, že antidumpingové clo by malo, ak vôbec, na ziskovosť následných používateľov len veľmi obmedzený vplyv.

         3.2.5.   Hospodárska súťaž na trhu s derivátmi

               (172)

               Viacerí používatelia tvrdili, že v prípade zavedenia opatrení by prišli o konkurencieschopnosť vzhľadom na dovoz derivátov z Čínskej ľudovej republiky. V tejto súvislosti však neboli predložené žiadne konkrétne dôkazy.

               (173)

               V tejto súvislosti sa pripomína, že cieľom antidumpingového cla je opätovne vytvoriť rovnaké podmienky na trhu s bielym fosforom v Európskej únii. Neboli nájdené žiadne dôkazy, ktoré by dokazovali, že dovoz derivátov bieleho fosforu z Čínskej ľudovej republiky sa v priebehu posledných rokov výrazným spôsobom zvýšil alebo sa má v blízkej budúcnosti zvýšiť. V spise okrem toho neboli žiadne dôkazy o tom, za akých podmienok sa mal takýto dovoz realizovať alebo za aké ceny. Toto tvrdenie bolo na základe tohto zamietnuté.

         3.2.6.   Zamestnanosť

               (174)

               Určité zainteresované strany tvrdili, že počet pracujúcich, ktorí sú zamestnaní vo výrobnom odvetví používateľov ako celku, je vyšší ako počet pracujúcich vo výrobnom odvetví Únie, a teda zavedenie antidumpingových opatrení by bolo v rozpore s celkovým záujmom Európskej únie.

               (175)

               Pripomína sa, že analýza záujmu Únie sa neobmedzuje iba na jednoduché porovnanie množstva zamestnancov výrobného odvetvia Únie na jednej strane a výrobného odvetvia používateľov na strane druhej. Z tohto dôvodu skutočnosť, že používatelia predstavujú vyšší počet pracovných miest, nie je dostatočným dôvodom na usudzovanie, že opatrenia by stáli proti celému výrobnému odvetviu Únie. Namiesto toho sa prešetruje vplyv zavedenia, resp. nezavedenia opatrení na obchodné činnosti a rentabilitu príslušných používateľov na jednej strane a výrobného odvetvia Únie na strane druhej. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

         3.2.7.   Záver

               (176)

               Z uvedenej analýzy vyplýva, že zavedenie opatrení by malo vplyv na používateľov v oboch segmentoch, pričom však v segmente iných ako kyselinových derivátov bude tento vplyv menší. Predovšetkým treba uviesť, že biely fosfor tvorí hlavnú časť výrobných nákladov v rámci segmentu kyselinových derivátov a preto by malo akékoľvek clo významný dosah na náklady a rentabilitu. Prešetrovaním sa okrem toho preukázalo, že v prípade zavedenia opatrení by bola ohrozená existencia používateľov v tomto segmente.

         4.   INICIATÍVA EURÓPSKEJ ÚNIE V OBLASTI SUROVÍN

               (177)

               Určité zainteresované strany tvrdili, že uloženie opatrení by bolo v rozpore s iniciatívou Európskej únie v oblasti surovín (3), ktorá sa zaviedla s cieľom podporiť okrem iného udržateľné dodávky surovín, ako aj efektívnosť zdrojov. Iniciatíva v oblasti surovín však nie je prekážkou pre uloženie antidumpingových opatrení, ktorých cieľom je znovu vytvoriť rovnaké podmienky, a tým zabrániť nekalej súťaži spôsobenej dumpingovými praktikami.

               (178)

               V každom prípade by sa zdalo, že na trhu, ktorý sa vyznačuje tým, že na svete existuje len niekoľko výrobcov, by zachovanie výroby dôležitej suroviny v Únii bolo v úplnom súlade s cieľom zabezpečiť udržateľné dodávky surovín na trh Únie.

         5.   OTÁZKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

               (179)

               Určité zainteresované strany tvrdili, že uloženie opatrení by viedlo k zneužitiu dominantného postavenia zo strany výrobného odvetvia Únie, keďže trh Únie by sa uzatvoril pre dodávky z iných zdrojov. Na podporu tohto tvrdenia sa uviedlo, že výrobné odvetvie Únie v minulosti využívalo zavedenie obmedzenia vývozu v Číne, aby zvýšilo svoje ceny na trhu Únie. O zneužití dominantného postavenia však neboli predložené žiadne vecné dôkazy.

               (180)

               Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení, pripomína sa, že trhový podiel výrobného odvetvia Únie sa v posudzovanom období výrazne znížil. Trhový podiel vyvážajúceho výrobcu na voľnom trhu sa naopak výrazne zvýšil; tento výrobca je v súčasnosti zďaleka najväčším dodávateľom na trhu Únie.

               (181)

               Okrem toho úrovne podhodnotenia vypočítané pri tomto prešetrovaní 71 boli vyššie ako zistená úroveň dumpingu (pozri odôvodnenie 48), čo poukazuje na to, že aj v prípade uloženia antidumpingových opatrení – s použitím pravidla nižšieho cla – budú ceny dovozu z Kazachstanu pravdepodobne stále nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie. Preto nie je pravdepodobné, že v dôsledku týchto opatrení by už k dovozu nedochádzalo.

               (182)

               Okrem toho sa pripomína, že biely fosfor z Čínskej ľudovej republiky a Vietnamu sa na trh Únie dovážal počas celého posudzovaného obdobia napriek platným obmedzeniam vývozu v Čínskej ľudovej republike a pravdepodobne sa to nezmení ani v budúcnosti.

               (183)

               Po zverejnení informačného dokumentu viaceré zainteresované strany tvrdili, že zavedenie ciel by zvýšilo náklady používateľov, kým výrobného odvetvia Únie by sa na trhu s derivátmi (použitie na vlastnú spotrebu) clo nedotklo v rovnakej miere. Toto by vytváralo konkurenčnú výhodu pre výrobné odvetvie Únie na trhu s derivátmi a pravdepodobne by to viedlo k dominantnému postaveniu výrobného odvetvia Únie na trhu s následnými výrobkami. Ako však už bolo uvedené v odôvodnení 181, úrovne podhodnotenia vypočítané pri tomto prešetrovaní boli vyššie ako zistená úroveň dumpingu, čo poukazuje na to, že aj v prípade uloženia antidumpingových opatrení – s použitím pravidla nižšieho cla – budú ceny dovozu z Kazachstanu na voľnom trhu a na trhu vlastnej spotreby pravdepodobne stále nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie. V dôsledku toho tvrdenie, že zavedenie opatrení by viedlo k zneužitiu dominantného postavenia zo strany výrobného odvetvia Únie na trhu s derivátmi, musí byť zamietnuté.

               (184)

               Vzhľadom na uvedené úvahy je možné dospieť k záveru, že uloženie antidumpingových opatrení by nemalo na trh Únie rušivý vplyv.

         6.   OBCHODNÁ BILANCIA MEDZI KAZACHSTANOM A ÚNIOU

               (185)

               Spolupracujúci vyvážajúci výrobca tvrdil, že je jedným z najväčších dovozcov zariadení a strojov na výrobu príslušného výrobku z Únie. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že prípadné zavedenie antidumpingových opatrení by malo vplyv na obchodnú bilanciu medzi Úniou a Kazachstanom, keďže spolupracujúci vyvážajúci výrobca by takéto zariadenia z Únie prestal dovážať.

               (186)

               Cieľom uloženia opatrení na ochranu obchodu je odstrániť nekalé obchodné praktiky, čo nijako nesúvisí s nákupom strojov a zariadení na výrobu príslušného výrobku. Tento argument sa preto v kontexte tohto antidumpingového prešetrovania musí považovať za irelevantný.

         7.   VŠEOBECNÝ SYSTÉM PREFERENCIÍ

               (187)

               Po zverejnení informačného dokumentu viaceré zainteresované strany tvrdili, že dosah na požívateľov bude ešte výraznejší, keďže dovoz príslušného výrobku bude okrem možného antidumpingového cla podliehať od 1. januára 2014 aj bežnému clu.

               (188)

               Pripomína sa, že podľa nového všeobecného systému preferencií Európskej únie (VSP), ktorý má nadobudnúť účinnosť 1. januára 2014, sa Kazachstan už vlastne nebude uvádzať ako prijímajúca krajina. Z tohto dôvodu od 1. januára 2014 až dovtedy, kým sa daný stav nezmení, bude dovoz bieleho fosforu z Kazachstanu podliehať bežnej colnej sadzbe 5,5 %.

               (189)

               Ďalší vývoj však nemožno brať v analýze do úvahy, keďže jeho konkrétny dosah na dovozné ceny a množstvá a následky daného vývoja na trhu Európskej únie nemožno hodnotiť a priori. Preto na tomto základe nie je možné prijímať nejaké spoľahlivé závery. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.

         8.   ZÁVER O ZÁUJME ÚNIE

               (190)

               V prípade nezavedenia opatrení sa výroba bieleho fosforu v Únii ani výroba derivátov výrobným odvetvím Únie s veľkou pravdepodobnosťou neobnoví. Na druhej strane, ako tiež tvrdia niektoré zainteresované strany, zavedenie opatrení nemusí poskytnúť výrobnému odvetviu Únie dostatočnú podporu, keďže dovoz z Kazachstanu, aj keby podliehal clám, by bol z hľadiska cien stále konkurencieschopnejší ako predaj výrobného odvetvia Únie, a preto by nebolo zárukou toho, že by výrobné odvetvie Únie mohlo prekonať nestabilnú situáciu, v ktorej sa v súčasnosti nachádza.

               (191)

               Naproti tomu sa zistilo, že na používateľov v segmente kyselinových derivátov by opatrenia mali veľký dosah a v niektorých prípadoch by dokonca mohla byť ohrozená ich životaschopnosť, keďže by sa nemohli vyrovnať so zvýšením nákladov a zachovať si konkurencieschopnosť na trhu s následnými výrobkami. To by mohlo viesť k zatvoreniu prevádzok producentov následných výrobkov v tomto segmente.

               (192)

               Okrem toho na niekoľko konkrétnych používateľov v segmente iných ako kyselinových derivátov by opatrenia mohli mať významnejší vplyv v závislosti od konkrétnych následných výrobkov, ktoré vyrábajú, hoci pri prešetrovaní sa zistilo, že vplyv opatrení v segmente iných ako kyselinových derivátov by mal byť celkovo slabší v porovnaní so segmentom kyselinových derivátov. Z celkového pohľadu sa nemohol vplyv ciel v tomto segmente považovať za zanedbateľný.

               (193)

               Treba pripomenúť, že spolupracujúci používatelia, ktorí v tomto konaní poskytli potrebné informácie, predstavovali takmer všetkých dovozcov z príslušných krajín a veľmi veľký podiel spotreby bieleho fosforu na voľnom trhu. Títo používatelia boli dôrazne proti zavedeniu antidumpingových ciel, lebo vplyv ciel na ich náklady, ktorý dokázali, by sa nemohol alebo by nebolo možné v plnej miere zohľadniť v ich predajných cenách, čo by na druhej strane viedlo k zhoršeniu ich hospodárskej a finančnej situácie, pričom následkom by mohlo byť aj ukončenie výroby.

               (194)

               Vyplýva to najmä zo skutočnosti, že biely fosfor považujú takmer všetci používatelia, ktorí predložili svoje pripomienky, za zdroj, ktorý je veľmi dôležitou surovinou v ich výrobnom procese a predstavuje významnú časť ich celkových výrobných nákladov, ako bolo uvedené v odôvodneniach 161 a 166. Akékoľvek antidumpingové clá majú teda priamy a zásadný vplyv na ich náklady, pričom tento nárast v nákladoch sa nemôže preniesť na následné odvetvia.

               (195)

               V odôvodnení 190 sa uvádza, že prínos zavedenia antidumpingových ciel pre výrobné odvetvie Únie je stále sporný. Príčinou je súčasný prechodný stav výrobného odvetvia Únie a neistota jeho budúceho rozvoja, ako aj skutočnosť, že dovozné ceny z Kazachstanu môžu s veľkou pravdepodobnosťou ostať aj naďalej výrazne nižšie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie, a to aj v prípade, keby sa zaviedli antidumpingové opatrenia. Za týchto okolností sa uvažovalo o tom, že pravdepodobný negatívny dosah antidumpingových ciel na následné odvetvia prevažuje nad očakávanými pozitívnymi účinkami ciel na výrobné odvetvie Únie.

               (196)

               Na základe uvedených skutočností sa po ich komplexnom zvážení dospelo k záveru, že negatívny dosah opatrení na používateľov je významnejší ako celkový úžitok pre výrobné odvetvie Únie. V tomto prípade sa preto usúdilo, že napriek záverom o poškodzujúcom dumpingu možno jednoznačne skonštatovať, že prijatie antidumpingových opatrení nie je v záujme Európskej únie.

         G.   NÁVRH NA UKONČENIE KONANIA

               (197)

               Vzhľadom na uvedené závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu, príčinnú súvislosť a záujem Únie, v súlade s článkami 9 a 21 základného nariadenia by sa konanie malo ukončiť, a to bez zavedenia opatrení.

               (198)

               Všetky príslušné strany boli informované o konečných zisteniach a zámere ukončiť konanie a dostali príležitosť sa k tomu vyjadriť. Ich pripomienky sa vzali do úvahy, nezmenili však závery, ku ktorým sa dospelo,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu bieleho fosforu, takisto nazývaného elementárny alebo žltý fosfor, s pôvodom v Kazašskej republike sa týmto ukončuje.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 13. februára 2013

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Ú. v. EÚ C 369, 17.12.2011, s. 19.

      (3)  KOM(2008) 699 v konečnom znení.