               11.8.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 265/158

         P8_TA(2015)0239
   Vymenovanie člena Dvora audítorov – Bettina Michelle Jakobsen
   Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 7. júla 2015 o vymenovaní Bettiny Michelle Jakobsenovej za členku Dvora audítorov (C8-0122/2015 – 2015/0803(NLE))
   (Konzultácia)
   (2017/C 265/22)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C8-0122/2015),

               —

               so zreteľom na článok 121 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0198/2015),

               A.

               keďže Výbor Európskeho parlamentu pre kontrolu rozpočtu posúdil kvalifikáciu navrhovanej kandidátky, najmä pokiaľ ide o požiadavky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

               B.

               keďže Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi 17. júna 2015 vypočul kandidátku Rady na členku Dvora audítorov;

               1.

               súhlasí s návrhom Rady vymenovať Bettinu Michelle Jakobsenovú za členku Dvora audítorov;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.


title: 2009/212/ES: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  22. apríla 2008 o účtovnej závierke Európskej agentúry pre obnovu za rozpočtový rok 2006

text:
               31.3.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 88/158

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU

   z 22. apríla 2008
   o účtovnej závierke Európskej agentúry pre obnovu za rozpočtový rok 2006
   (2009/212/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre obnovu za rozpočtový rok 2006 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre obnovu za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami agentúry (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. februára 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2667/2000 z 5. decembra 2000 o Európskej agentúre pre obnovu (4), a najmä na jeho článok 8,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A6-0112/2008),

               1.

               berie na vedomie konečnú ročnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre obnovu pripojenú k správe Dvora audítorov;

               2.

               schvaľuje účtovnú závierku Európskej agentúry pre obnovu za rozpočtový rok 2006;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil riaditeľovi Európskej agentúry pre obnovu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generálny tajomník

         Harald RØMER

      (1)  Ú. v. EÚ C 261, 31.10.2007, s. 13.

      (2)  Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 40.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 306, 7.12.2000, s. 7.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Rozhodnutie rady z 21. januára 1980, ktorým sa zriaďuje Poradný výbor pre odborné vzdelávanie pôrodných asistentiek

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31980D0156

Úradný vestník L 033 , 11/02/1980 S. 0013 - 0014 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 16 Zväzok 1 S. 0045  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 01 Zväzok 2 S. 0142  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 16 Zväzok 1 S. 0045  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 06 Zväzok 2 S. 0100  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 06 Zväzok 2 S. 0100

		Rozhodnutie radyz 21. januára 1980,ktorým sa zriaďuje Poradný výbor pre odborné vzdelávanie pôrodných asistentiek(80/156/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na návrh rozhodnutia predloženého Komisiou,keďže vo svojej rezolúcii zo 6. júna 1974 o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnej kvalifikácii, sa Rada vyjadrila v prospech ustanovenia poradných výborov;keďže v súvislosti so vzájomným uznávaním diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnej kvalifikácii v pôrodníctve je dôležité zabezpečiť porovnateľne vysokú úroveň vzdelávania;keďže v záujme podpory dosiahnutia tohto cieľa je žiaduce zriadiť poradný výbor, ktorý bude radiť Komisii,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Týmto sa v rámci Komisie zriaďuje Poradný výbor pre odborné vzdelávanie pôrodných asistentiek (ďalej len "výbor").Článok 21. Úlohou výboru je pomáhať zabezpečiť v rámci spoločenstva porovnateľne vysokú úroveň odborného vzdelávania pôrodných asistentiek.2. Túto úlohu bude vykonávať hlavne nasledovnými spôsobmi:- výmenou obsiahlych informácií týkajúcich sa metód a obsahu odborného vzdelávania, úrovne a štruktúry teoretickej a praktickej výučby poskytovanej v členských štátoch,- prostredníctvom diskusií a porád zameraných na vytvorenie spoločných prístupov k dosiahnutiu úrovne pri odbornom vzdelávaní pôrodných asistentiek, a ak je to vhodné ku štruktúre a obsahu takéhoto vzdelávania,- udržiavaním si prehľadu o prispôsobovaní vyššie uvedeného odborného vzdelávania stupňu vývoja v praxi pôrodných asistentiek, v lekárskej a sociálnej vede a v metódach vzdelávania.3. Výbor oznamuje Komisii a členským štátom svoje stanoviská a odporúčania a, ak to bude považovať za vhodné, aj návrhy na doplnenia, ktoré je treba vypracovať ku článkom týkajúcim sa odborného vzdelávania pôrodných asistentiek v smerniciach 80/154/EHS [1] a 80/155/EHS [2].4. Výbor tiež radí Komisii vo všetkých záležitostiach, s ktorými sa na neho v súvislosti so vzdelávaním pôrodných asistentiek Komisia obráti.Článok 31. Výbor pozostáva z troch odborníkov z každého členského štátu, a to nasledovne:- jeden odborník vykonávajúci povolanie,- jeden odborník z inštitúcií zodpovedných za odborné vzdelávanie pôrodných asistentiek,- jeden odborník z príslušných orgánov členského štátu.2. Za každého člena bude existovať náhradník. Náhradníci sa zúčastňujú schôdzí výboru.3. Členovia a náhradníci uvedení v odsekoch 1 a 2 budú navrhovaní členskými štátmi. Členovia uvedení v prvej a druhej odrážke odseku 1 a ich náhradníci budú navrhovaní na základe návrhov z praxe pôrodných asistentiek a inštitúcií zodpovedných za vzdelávanie pôrodných asistentiek. Takto navrhnutých členov a náhradníkov vymenuje Rada.Článok 41. Funkčné obdobie člena výboru bude tri roky. Po uplynutí tohto obdobia zostanú členovia výboru vo funkcii až do vymenenia alebo opätovného vymenovania.2. Funkčné obdobie člena sa môže skončiť pred uplynutím trojročného obdobia z dôvodu rezignácie alebo smrti, alebo jeho výmenou inou osobou v súlade s postupom opísaným v článku 3. Také vymenovanie bude na zvyšok príslušného funkčného obdobia.Článok 5Výbor zvolí zo svojich členov predsedu a dvoch zástupcov predsedu. Výbor prijme svoj vlastný rokovací poriadok. Program schôdzí navrhuje predseda výboru po porade s Komisiou.Článok 6Výbor môže zriadiť pracovné skupiny a prizvať pozorovateľov alebo odborníkov, aby mu pomáhali v súvislosti so všetkými stránkami jeho činnosti.Článok 7Služby sekretariátu pre výbor poskytuje Komisia.V Bruseli 21. januára 1980Za RadupredsedaG. Marcora[1] Ú. v. ES L 33, 11.2.1980, s. 1.[2] Ú. v. ES L 33, 11.2.1980, s. 8.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru EUPOL COPPS/1/2009 z  27. mája 2009 , o zriadení Výboru prispievateľov na policajnú misiu Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS)

text:
               29.5.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 132/18

      ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU EUPOL COPPS/1/2009
   z 27. mája 2009,
   o zriadení Výboru prispievateľov na policajnú misiu Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS)
   (2009/412/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na tretí odsek jej článku 25,
   so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2005/797SZBP zo 14. novembra 2005 o zriadení policajnej misie Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS) (1) a najmä jej článku 12 ods. 3,
   keďže

               (1)

               Podľa článku 12 ods. 3 jednotnej akcie 2005/797/SZBP Rada poverila Politický a bezpečnostný výbor (PBV), aby prijal príslušné rozhodnutia o zriadení výboru prispievateľov na EUPOL COPPS.

               (2)

               V záveroch Európskej rady v Göteborgu z 15. a 16. júna 2001 sa stanovili hlavné zásady a modality pre príspevky tretích štátov pre politické misie. Rada 10. decembra 2002 schválila dokument s názvom „Konzultácie a podrobnosti o príspevkoch nečlenských štátov EÚ na operácie civilného krízového riadenia EÚ“, v ktorom sa ďalej rozvinuli mechanizmy účasti tretích štátov v operáciách civilného krízového riadenia vrátane zriadenia Výboru prispievateľov.

               (3)

               Výbor prispievateľov na EUPOL COPPS má zohrávať hlavnú úlohu pri každodennom riadení misie. Mal by sa stať hlavným fórom na diskutovanie o všetkých problémoch súvisiacich s každodenným riadením misie. PBV, ktorý vykonáva politickú kontrolu a strategické riadenie misie, by mal zohľadňovať názory výboru prispievateľov,

         ROZHODOL TAKTO:
   Článok 1
   Zriadenie
   Týmto sa zriaďuje Výbor prispievateľov (VP) na policajnú misiu Európskej únie na palestínskych územiach (EUPOL COPPS).
   Článok 2
   Funkcie
   1.   VP môže vyjadrovať stanoviská. PBV zohľadní tieto stanoviská a vykonáva politickú kontrolu a strategické riadenie misie.
   2.   Mandát VP je stanovený v dokumente s názvom „Konzultácie a podrobnosti o príspevkoch nečlenských štátov EÚ na operácie civilného krízového riadenia EÚ a postupoch pri vykonávaní týchto príspevkov“.
   Článok 3
   Zloženie
   1.   Všetky členské štáty EÚ majú právo zúčastniť sa na diskusiách VP. Na každodennom riadení misie sa však zúčastňujú len prispievajúce štáty. Zástupcovia tretích štátov zúčastnených na misii môžu prísť na zasadnutia VP. Aj zástupca Komisie Európskych spoločenstiev sa môže zúčastniť zasadnutí VP.
   2.   VP dostáva pravidelné informácie od veliteľa misie.
   Článok 4
   Predseda
   VP pre EUPOL COPPS v súlade s mandátom uvedeným v článku 2 ods. 2 predsedá zástupca generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa, ktorý úzko spolupracuje s predsedníctvom.
   Článok 5
   Zasadnutia
   1.   VP zvoláva pravidelne predseda. Ak si to vyžadujú okolnosti, môže sa zvolať mimoriadne zasadnutie, a to na podnet predsedu alebo na žiadosť zástupcu zúčastneného štátu.
   2.   Predseda vopred rozošle predbežný program a dokumenty, ktoré sa týkajú zasadnutia. Predseda zodpovedá za to, že sa výsledky rozhovorov VP doručia PBV.
   Článok 6
   Dôvernosť
   1.   V súlade s rozhodnutím Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 (2) sa na zasadnutia a konanie VP vzťahujú bezpečnostné predpisy Rady. Zástupcovia vo VP musia mať predovšetkým primeranú bezpečnostnú previerku.
   2.   Na rokovania VP sa vzťahuje povinnosť zachovania služobného tajomstva.
   Článok 7
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 27. mája 2009

            Za Politický a bezpečnostný výbor

            predseda

         I. ŠRÁMEK

      (1)  Ú. v. EÚ L 300, 17.11.2005, s. 65.

      (2)  Ú. v. ES L 101, 11.4.2001, s. 1.


title: Rozhodnutie Rady z 18. mája 1992, ktorým sa potvrdzuje konsolidácia Strediska pre priemyslovú spoluprácu medzi ES a Japonskom

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31992D0278

Úradný vestník L 144 , 26/05/1992 S. 0019 - 0019

		Rozhodnutie Radyz 18. mája 1992,ktorým sa potvrdzuje konsolidácia Strediska pre priemyslovú spoluprácu medzi ES a Japonskom(92/278/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 235,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],keďže Stredisko pre priemyslovú spoluprácu medzi ES a Japonskom bolo založené v roku 1986 s úmyslom prispieť k priemyslovej spolupráci medzi spoločenstvom a Japonskom;keďže vo svojich záveroch z marca roku 1987 Rada so záujmom zaznamenala zahájenie pilotnej fázy strediska a uvítala prínos priemyslu k jeho prevádzke;keďže Rada schválila dňa 26. novembra 1990 závery oznámenia Komisie o priemyslovej politike v otvorenom a konkurenčnom prostredí;keďže Komisia bola vyzvaná, aby pokračovala vo svojej priemyslovej politike a mala pritom na mysli:- vývoj hospodárskej situácie a stratégie najdôležitejších priemyslových krajín, ktoré nie sú členmi EHS a novo industrializovaných krajín,- potrebu vhodného používania nástrojov, ktoré má spoločenstvo k dispozícii na posilnenie technologickej spôsobilosti a konkurencieschopnosti európskeho priemyslového systému;keďže práca Strediska pre priemyslovú spoluprácu medzi ES a Japonskom je prínosom pre prácu spoločenstva v oblasti priemyslovej politiky;keďže stredisko je spolufinancované z celkového rozpočtu Európskych spoločenstiev, z rozpočtu MITI a z príspevkov priemyslu obidvoch strán;keďže stredisko, doposiaľ prevádzkované ako pilotný projekt, sa prejavilo ako úspešné tým, že poskytlo hlavne manažérske vzdelávacie programy pre vzdelávanie rastúceho počtu vedúcich pracovníkov podnikov spoločenstva ako aj informácie o japonskom obchodnom prostredí;keďže dozorná Rada strediska došla k záveru, že činnosti strediska sú sľubné, zaslúži si silnú podporu obidvoch hlavných sponzorov, t. j. Komisie a MITI a malo by byť konsolidované;keďže táto navrhovaná konsolidácia by preto mala byť potvrdená a stredisko by malo byť zriadené ako spoločná iniciatíva Európskeho spoločenstva a Japonska;keďže zmluva nestanovuje, pre prijatie tohto rozhodnutia, iné právomoci ako tie, ktoré sú uvedené v článku 235,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Konsolidácia Strediska pre priemyslovú spoluprácu medzi ES a Japonskom a jeho zriadenie ako spoločnej iniciatívy Európskeho spoločenstva a Japonska sa týmto potvrdzuje v mene Európskeho hospodárskeho spoločenstva.Článok 2Cieľom Strediska pre priemyslovú spoluprácu medzi ES a Japonskom je prispievať k priemyslovej spolupráci medzi spoločenstvom a Japonskom, najmä organizovaním programov pre vzdelávanie európskych vedúcich obchodných pracovníkov, poskytovaním informácií o japonskom obchodnom prostredí a príležitostiach, a ponúkaním programov pre európskych odborníkov v odbore alternatívnej energie.Článok 3Stredisko pre priemyslovú spoluprácu medzi ES a Japonskom má sídlo v Tokiu v Japonsku.Článok 4Stredisko je spoločne financované japonskou vládou, spoločenstvom a súkromnými sponzormi.Článok 5Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň jeho uverejnenia.V Bruseli 18. mája 1992Za RadupredsedaArlindo Marques Cunha[1] Ú. v. ES C 173, 4.7.1991, s. 4.[2] Ú. v. ES C 94, 3.4.1992.--------------------------------------------------


title: 2014/871/EÚ: Rozhodnutie Rady z 1. decembra 2014 o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na ôsmom zasadnutí Konferencie zmluvných strán Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, pokiaľ ide o návrhy na zmenu prílohy I k tomuto dohovoru

text:
               5.12.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 349/50

         ROZHODNUTIE RADY
   z 1. decembra 2014
   o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na ôsmom zasadnutí Konferencie zmluvných strán Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, pokiaľ ide o návrhy na zmenu prílohy I k tomuto dohovoru

      (2014/871/EÚ)

   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Únia je zmluvnou stranou Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, ktorý bol prijatý 17. marca 1992 v Helsinkách (1) (ďalej len „dohovor“).

               (2)

               Príloha I k dohovoru obsahuje kategórie a názvy nebezpečných látok na účel vymedzenia nebezpečných činností.

               (3)

               V súlade s článkom 26 ods. 4 dohovoru akákoľvek zmena prílohy I k dohovoru nadobúda účinnosť v prípade tých strán dohovoru, ktoré nevzniesli žiadne námietky, dvanásť mesiacov po tom, ako ju zmluvným stranám oznámi výkonný tajomník, keď ju prijme konferencia zmluvných strán deväťdesatinovou väčšinou prítomných strán, ktoré sa zúčastnili na zasadnutí a hlasovali, za predpokladu, že minimálne šestnásť strán nevznieslo námietky.

               (4)

               Na znení návrhu na zmenu prílohy I k dohovoru sa zhodla pracovná skupina pre vývoj dohovoru, schválil ho výbor dohovoru a návrh sa predloží na prijatie na ôsmom zasadnutí konferencie zmluvných strán, ktoré sa uskutoční v Ženeve od 3. do 5. decembra 2014.

               (5)

               Zmenou prílohy I k dohovoru by sa dosiahol úplný súlad uvedenej prílohy s prílohou I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ (2).

               (6)

               Zmena prílohy I k dohovoru by sa preto mala schváliť.

               (7)

               V čase uzatvárania dohovoru Únia vzniesla výhrady, ktoré sa týkali uplatňovania dohovoru v súlade s vnútornými pravidlami Spoločenstva. Tieto výhrady vychádzali z nesúladu medzi prílohou I k dohovoru a platnými právnymi predpismi Únie. Tento nesúlad sa odstráni zmenou prílohy I k dohovoru. Preto by sa tieto výhrady mali stiahnuť, len čo nadobudne platnosť zmena prílohy I k dohovoru,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na ôsmom zasadnutí zmluvných strán Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, je v zásade podpora navrhovanej zmeny prílohy I k dohovoru vrátane korigenda, ktoré tvorí prílohu k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) stiahnuť v mene Únie zostávajúce výhrady vznesené podľa rozhodnutia Rady 98/685/ES (3) hneď po tom, ako podľa článku 26 ods. 4 dohovoru nadobudne platnosť zmena prílohy I k dohovoru uvedená v článku 1 tohto rozhodnutia.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 1. decembra 2014

            Za Radu

            predsedníčka

         B. LORENZIN

      (1)  Ú. v. ES L 326, 3.12.1998, s. 5.

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ zo 4. júla 2012 o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, ktorou sa mení a dopĺňa a následne zrušuje smernica Rady 96/82/ES (Ú. v. EÚ L 197, 24.7.2012, s. 1).

      (3)  Rozhodnutie Rady 98/685/ES z 23. marca 1998 týkajúce sa uzavretia Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií (Ú. v. ES L 326, 3.12.1998, s. 1).

      NÁVRH ROZHODNUTIA NA ZMENU PRÍLOHY I K DOHOVORU,
      ktorý predložila pracovná skupina pre rozvoj dohovoru
      Konferencia zmluvných strán,
      uznávajúc potrebu aktualizovať kategórie látok, zmesí a uvedených látok a ich prahových množstiev, ako sa uvádzajú v prílohe I k Dohovoru o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, na účely zavedenia kritérií Globálneho harmonizovaného systému klasifikácie a označovania chemikálií Organizácie spojených národov (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) i zachovania konzistentnosti so zodpovedajúcimi právnymi predpismi Európskej únie,
      pamätajúc na svoje rozhodnutie vykonať revíziu nebezpečných látok a ich množstiev, ako sa uvádzajú v prílohe I a jej rozhodnutí 2004/4 o vytvorení pracovnej skupiny pre rozvoj dohovoru,
      uznávajúc návrh na zmenu prílohy I, ktorý vypracovala pracovná skupina na základe dôkladného preskúmania,
      mení prílohu I k Dohovoru o nebezpečných látkach na účely určenia nebezpečných činností tým, že ju nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

      PRÍLOHA

         NEBEZPEČNÉ LÁTKY PRE URČENIE NEBEZPEČNÝCH ČINNOSTÍ
          (1)

      V prípadoch, keď látka alebo zmes uvedená v časti II takisto patrí do jednej alebo viac kategórií časti I, použije sa prahové množstvo uvedené v časti II.
      Na určenie nebezpečných činností strany musia zohľadniť skutočné alebo očakávané nebezpečné vlastnosti a/alebo množstvá všetkých prítomných nebezpečných látok alebo nebezpečných látok, pri ktorých možno realisticky vychádzať z predpokladu, že môžu vznikať pri strate kontroly nad určitou činnosťou vrátane skladovania, v rámci vykonávania nebezpečnej činnosti.
      Časť I.
      Kategória látok a prípravkov, ktoré nie sú špecificky uvedené v časti II

                  Kategória v súlade s Globálnym harmonizovaným systémom klasifikácie a označovania chemikálií (GHS) Organizácie Spojených národov

                  Prahové množstvo
                  (v metrických tonách)

                              1.

                              Akútna toxicita, kategória 1, všetky spôsoby expozície (2)

                  20

                              2.

                              Akútna toxicita:

                                          kategória 2, všetky spôsoby expozície (3)

                                          kategória 3, inhalačná expozícia (4)

                  200

                              3.

                              Toxicita pre špecifický cieľový orgán (STOT) – jednorazová expozícia, kategória 1 (5)

                  200

                              4.

                              Výbušniny – nestabilné výbušniny alebo výbušniny, pri ktorých látka, zmes alebo výrobok patrí do oddielu 1.1, 1.2, 1.3, 1.5 alebo 1.6 kapitoly 2.1.2 kritérií GHS, alebo látky alebo zmesi s výbušnými vlastnosťami podľa odporúčaní OSN týkajúcich sa testov a kritérií pri preprave nebezpečného tovaru (Príručka o testoch a kritériách) (Recommendations on the Transport of Dangerous Goods: Tests and criteria (Manual of Tests and Criteria)), ktoré nepatria do tried nebezpečnosti Organické peroxidy alebo samovoľne reagujúce látky a zmesi (6)
                                  (7)

                  50

                              5.

                              Výbušniny, v prípade ktorých látka, zmes alebo výrobok patrí od oddielu 1.4 kapitoly 2.1.2 GHS (7)
                                  (8)

                  200

                              6.

                              Horľavé plyny, kategória 1 alebo 2 (9)

                  50

                              7.

                              Aerosóly (10) kategórie 1 alebo 2, ktoré obsahujú horľavé plyny kategórie 1 alebo 2 alebo horľavé kvapaliny kategórie 1

                  500 (v čistom)

                              8.

                              Aerosóly kategórie 1 alebo 2, ktoré neobsahujú horľavé plyny kategórie 1 alebo 2 ani horľavé kvapaliny kategórie 1 (11)

                  50 000 (v čistom)

                              9.

                              Oxidujúce plyny, kategória 1 (12)

                  200

                              10.

                              Horľavé kvapaliny:

                                          Horľavé kvapaliny, kategória 1 alebo

                                          Horľavé kvapaliny, kategória 2 alebo 3 udržiavané pri teplote vyššej, ako je ich bod varu (13), alebo

                                          Iné kvapaliny s teplotou vzplanutia ≤ 60 °C udržiavané pri teplote vyššej, ako je ich bod varu (14)

                  50

                              11.

                              Horľavé kvapaliny:

                                          Horľavé kvapaliny, kategória 2 alebo 3, ak určité podmienky spracovania, ako je vysoký tlak alebo vysoká teplota, môžu spôsobiť nebezpečenstvo vedúce k priemyselnej havárii (15), alebo

                                          Iné kvapaliny s teplotou vzplanutia ≤ 60 °C, ak určité podmienky spracovania, ako je vysoký tlak alebo vysoká teplota, môžu spôsobiť nebezpečenstvo vedúce k priemyselnej havárii

                  200

                              12.

                              Horľavé kvapaliny, kategórie 2 alebo 3, na ktoré sa nevzťahuje 10 a 11 (16)

                  50 000

                              13.

                              Samovoľne reagujúce látky a zmesi a organické peroxidy:

                                          Samovoľne reagujúce látky a zmesi, typ A alebo B alebo

                                          Organické peroxidy, typ A alebo B (17)

                  50

                              14.

                              Samovoľne reagujúce látky a zmesi a organické peroxidy:

                                          Samovoľne reagujúce látky a zmesi, typ C, D, E alebo F alebo

                                          Organické peroxidy, typ C, D, E alebo F (18)

                  200

                              15.

                              Samozápalné kvapaliny a tuhé látky, kategória 1

                  200

                              16.

                              Oxidujúce kvapaliny a tuhé látky, kategória 1, 2 alebo 3

                  200

                              17.

                              Nebezpečný pre vodné prostredie, kategória Akútna 1 alebo Chronická 1 (19)

                  200

                              18.

                              Nebezpečný pre vodné prostredie, kategória Chronická 2 (20)

                  500

                              19.

                              Látky a zmesi, ktoré prudko reagujú s vodou, napr. acetylchlorid, chlorid titaničitý

                  500

                              20.

                              Látky a zmesi, ktoré pri kontakte s vodou uvoľňujú horľavé plyny, kategória 1 (21)

                  500

                              21.

                              Látky a zmesi, ktoré pri kontakte s vodou uvoľňujú toxický plyn (látky a zmesi, ktoré pri kontakte s vodou alebo vlhkým vzduchom uvoľňujú plyny zaradené do kategórie 1, 2 alebo 3 akútnej toxicity, napríklad fosfid hlinitý, sulfid fosforečný)

                  200

      Časť II.
      Uvedené látky

                  Látka

                  Prahové množstvo
                  (v metrických tonách)

                              1a.

                              Dusičnan amónny (22)

                  10 000

                              1b.

                              Dusičnan amónny (23)

                  5 000

                              1c.

                              Dusičnan amónny (24)

                  2 500

                              1d.

                              Dusičnan amónny (25)

                  50

                              2a.

                              Dusičnan draselný (26)

                  10 000

                              2b.

                              Dusičnan draselný (27)

                  5 000

                              3.

                              Oxid arzeničný, kyselina arzeničná a/alebo jej soli

                  2

                              4.

                              Oxid arzenitý, kyselina arzenitá a/alebo jej soli

                  0,1

                              5.

                              Bróm

                  100

                              6.

                              Chlór

                  25

                              7.

                              Zlúčeniny niklu vo vdýchnuteľnej práškovej forme: oxid nikelnatý, oxid nikličitý, sulfid nikelnatý, sulfid nikelitý, oxid nikelitý

                  1

                              8.

                              Etylénimín

                  20

                              9.

                              Fluór

                  20

                              10.

                              Formaldehyd (koncentrácia ≥ 90 %)

                  50

                              11.

                              Vodík

                  50

                              12.

                              Chlorovodík (skvapalnený plyn)

                  250

                              13.

                              Alkyly olova

                  50

                              14.

                              Skvapalnené horľavé plyny, kategória 1 alebo 2 (vrátane skvapalneného ropného plynu) a zemný plyn (28)

                  200

                              15.

                              Acetylén

                  50

                              16.

                              Etylénoxid

                  50

                              17.

                              Propylénoxid

                  50

                              18.

                              Metanol

                  5 000

                              19.

                              4, 4′-metylénbis (2-chloranilín) a/alebo soli, v práškovej forme

                  0,01

                              20.

                              Metylizokyanát

                  0,15

                              21.

                              Kyslík

                  2 000

                              22.

                              Toluén diizokyanát (toluén-2,4-diizokyanát a toluén-2,6-diizokyanát)

                  100

                              23.

                              Karbonyldichlorid (fosgén)

                  0,75

                              24.

                              Arzín (trihydrid arzénu)

                  1

                              25.

                              Fosfín (trihydrid fosforu)

                  1

                              26.

                              Chlorid sírnatý

                  1

                              27.

                              Oxid sírový

                  75

                              28.

                              Polychlórované dibenzofuránya polychlórované dibenzo-p-dioxíny (vrátane tetrachlórdibenzodioxínu – TCDD), vypočítané v ekvivalente TCDD (29)

                  0,001

                              29.

                              Tieto karcinogény alebo zmesi s obsahom týchto karcinogénov v koncentrácii viac ako 5 hmotnostných %:
                              4-aminobifenyl a/alebo jeho soli, benzotrichlorid, benzidín a/alebo jeho soli, bis(chlór-metyl)éter, chlórmetyl metyléter, 1,2-dibrometán, dietyl sulfát, dimetyl sulfát, dimetylkarbamoylchlorid, 1,2-dibróm-3-chlórpropán, 1,2-dimetyl-hydrazín, dimetylnitrozamín, triamid hexametylfosforečný, hydrazín, 2-naftylamín a/alebo jeho soli, 4-nitrodifenyl a propán-1,3-sultón

                  2

                              30.

                              Ropné produkty a alternatívne palivá

                                          a)

                                          benzíny a nafty;

                                          b)

                                          petroleje (vrátane paliva do tryskových motorov);

                                          c)

                                          plynové oleje (vrátane motorovej nafty, vykurovacích olejov pre domácnosti a zmesí plynových olejov);

                                          d)

                                          ťažké vykurovacie oleje;

                                          e)

                                          alternatívne palivá, ktoré slúžia na rovnaké účely a majú podobné vlastnosti, čo sa týka horľavosti a nebezpečenstva pre životné prostredie, ako výrobky uvedené v písmenách a) až d)

                  25 000

                              31.

                              Bezvodý amoniak (čpavok)

                  200

                              32.

                              Fluorid boritý

                  20

                              33.

                              Sírovodík

                  20

                              34.

                              Piperidín

                  200

                              35.

                              Bis(2-dimetylaminoetyl)(metyl)amín

                  200

                              36.

                              3-(2-Etylhexyloxy)propylamín

                  200

                              37.

                              Zmesi chlórnanu sodného klasifikované v kategórii akútnej nebezpečnosti pre vodné prostredie 1 [H400], ktoré obsahujú menej ako 5 % aktívneho chlóru a nie sú klasifikované v rámci žiadnej z iných kategórií nebezpečnosti v časti 1 prílohy I. (30)

                  500

                              38.

                              Propylamín (31)

                  2 000

                              39.

                              Terc-butyl akrylát (31)

                  500

                              40.

                              2-metyl-3-buténnitril (31)

                  2 000

                              41.

                              tetrahydro-3,5-dimetyl-1,3,5-tiadiazín-2tión (dazomet) (31)

                  200

                              42.

                              Metylakrylát (31)

                  2 000

                              43.

                              Metylpyridín (31)

                  2 000

                              44.

                              1-bróm-3-chlórpropán (31)

                  2 000

            Korigendum

                  1.

                  Príloha, časť I, položka 8
                  Namiesto „Aerosoly“ má byť „Aerosoly (10)“.

                  2.

                  Príloha, časť I, položka 11, posledný riadok
                  Namiesto „nebezpečenstvo priemyselnej havárie“ má byť „nebezpečenstvo priemyselnej havárie (14)“.

                  3.

                  Príloha, časť II, položka 43
                  Namiesto „Methylpyridin (31)“ má byť „3-methylpyridin (31)“.

                  4.

                  Príloha, poznámky 13, 15 a 16
                  Namiesto „v kapitole 2.4.2“ má byť „v kapitole 2.6.2“.

         (1)  Kritériá podľa Globálneho harmonizovaného systému klasifikácie a označovania chemikálií (GHS) Organizácie spojených národov (ST/SG/AC.10/30/Rev.4). Zmluvné strany by mali tieto kritériá využívať pri klasifikácii látok alebo zmesí na účely časti I tejto prílohy, výnimkou je prípad, ak sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch prijali iné právne záväzné kritériá. Zmesi sa považujú za rovnocenné s čistou látkou za predpokladu, že sú v rámci obmedzení koncentrácie stanovených podľa ich vlastností v súlade s GHS, pokiaľ sa osobitne neuvádza percentuálne zloženie alebo iný opis.

         (2)  Podľa kritérií v kapitolách 3.1.2 a 3.1.3 GHS.

         (3)  Podľa kritérií v kapitolách 3.1.2 a 3.1.3 GHS.

         (4)  Látky zahrnuté do kategórie akútnej toxicity 3 pri orálnej expozícii patria do položky 2 akútna toxicita v tých prípadoch, keď nemožno odvodiť klasifikáciu akútnej inhalačnej toxicity ani klasifikáciu akútnej dermálnej toxicity, napríklad v dôsledku nedostatku presvedčivých údajov o inhalačnej a dermálnej toxicite.

         (5)  Látky, ktoré vyvolali významnú toxicitu u ľudí alebo o ktorých na základe dôkazov zo štúdií na pokusných zvieratách možno predpokladať, že majú potenciál spôsobovať významnú toxicitu u ľudí po jednorazovej expozícii. Ďalšie usmernenia sa uvádzajú v grafe 3.8.1 a tabuľke 3.8.1 časti 3 GHS.

         (6)  Testovanie výbušných vlastností látok a zmesí je nevyhnutné iba vtedy, ak sa pomocou skríningového postupu podľa dodatku 6 (časť 3) príručky OSN pre testy a kritériá látka/zmes identifikuje ako látka/zmes s potenciálne výbušnými vlastnosťami.

         (7)  Trieda nebezpečnosti Výbušniny zahŕňa výbušné výrobky. Ak je známe množstvo výbušnej látky alebo zmesi obsiahnuté vo výrobku, dané množstvo sa zohľadní na účely tohto Dohovoru. Ak množstvo výbušnej látky alebo zmesi obsiahnuté vo výrobku nie je známe, na účely tohto Dohovoru sa za výbušninu považuje celý výrobok.

         (8)  Ak sú výbušniny podtriedy 1.4 vybalené alebo opätovne zabalené, musia sa zaradiť do položky 4 (Výbušniny), výnimkou je prípad, ak sa preukáže, že nebezpečnosť stále zodpovedá podtriede 4.1 v súlade s nariadením GHS.

         (9)  Podľa kritérií v kapitole 2.2.2 GHS.

         (10)  Aerosóly sú zatriedené podľa kritérií v kapitole 2.3 GHS a v príručke o testoch a kritériách, časť III oddiel 31, na ktoré sa v GHS odkazuje.

         (11)  Táto položka sa môže použiť iba vtedy, ak sa zdokumentuje, že aerosólový rozprašovač neobsahuje horľavé plyny kategórie 1 alebo 2, ani horľavé kvapaliny kategórie 1.

         (12)  Podľa kritérií v kapitole 2.4.2 GHS.

         (13)  Podľa kritérií v kapitole 2.4.2 GHS.

         (14)  Kvapaliny s teplotou vzplanutia vyššou než 35 °C možno považovať za nehorľavé kvapaliny na určité regulačné účely (napr. prepravu), ak sa dosiahli negatívne výsledky v teste neprerušenej horľavosti L.2, podľa Príručky OSN pre testy a kritériá, časť III oddiel 32. Neplatí to však pri zhoršených podmienkach, ako je vysoká teplota alebo tlak, a z tohto dôvodu sa takéto kvapaliny zahŕňajú do tejto položky.

         (15)  Podľa kritérií v kapitole 2.4.2 GHS.

         (16)  Podľa kritérií v kapitole 2.4.2 GHS.

         (17)  Podľa kritérií v kapitolách 2.8.2 a 2.15.2.2 GHS.

         (18)  Podľa kritérií v kapitolách 2.8.2 a 2.15.2.2 GHS.

         (19)  Podľa kritérií v kapitole 4.1.2 GHS.

         (20)  Podľa kritérií v kapitole 4.1.2 GHS.

         (21)  Podľa kritérií v kapitole 2.12.2 GHS.

         (22)  Dusičnan amónny (10 000): hnojivá schopné samovoľného rozkladu.
      Vzťahuje sa to na zmiešané/kombinované hnojivá na báze dusičnanu amónneho (zmiešané/kombinované hnojivá obsahujúce dusičnan amónny s fosforečnanom a/alebo uhličitanom draselným), ktoré sú schopné samovoľného rozkladu podľa „žľabovej skúšky“ (pozri príručku pre testy a kritériá, časť III, pododdiel 38.2) a v ktorých obsah dusíka z dusičnanu amónneho predstavuje:

                  a)

                  15,75 hmotnostných % až 24,5 hmotnostných % (15,75 % a 24,5 % hmotnostný obsah dusíka ako výsledok dusičnanu amónneho zodpovedá 45 % resp. 70 % dusičnanu amónneho) a ktoré buď obsahujú maximálne 0,4 % horľavých/organických materiálov alebo spĺňajú požiadavky vhodného testu odolnosti voči výbuchu (napr. test pomocou 4-palcovej oceľovej trubice),

                  b)

                  maximálne 15,75 hmotnostných %, bez obmedzenia obsahu horľavých materiálov.

         (23)  Dusičnan amónny (5 000): kvalita hnojiva.
      Vzťahuje sa priamo na hnojivá na báze dusičnanu amónneho a zmiešané/zložené hnojivá na báze dusičnanu amónneho, v ktorých obsah dusíka ako výsledok dusičnanu amónneho predstavuje:

                  a)

                  viac ako 24,5 hmotnostných % s výnimkou zmesí jednozložkových hnojív na báze dusičnanu amónneho s dolomitom, vápencom a/alebo uhličitanom vápenatým s čistotou aspoň 90 %,

                  b)

                  viac ako 15,75 hmotnostných % v prípade zmesí dusičnanu amónneho a síranu amónneho,

                  c)

                  viac ako 28 hmotnostných % (obsah dusíka 28 % ako výsledok dusičnanu amónneho zodpovedá 80 % dusičnanu amónneho) v prípade zmesí jednozložkových hnojív na báze dusičnanu amónneho s dolomitom, vápencom a/alebo uhličitanom vápenatým s čistotou aspoň 90 %, a ktoré spĺňajú požiadavky vhodného testu odolnosti voči výbuchu (napr. test pomocou 4-palcovej oceľovej trubice).

         (24)  Dusičnan amónny (2 500): technická kvalita.
      Vzťahuje sa na:

                  a)

                  dusičnan amónny a zmesi dusičnanu amónneho, v ktorých obsah dusíka ako výsledok dusičnanu amónneho predstavuje:

                              i)

                              24,5 hmotnostných % až 28 hmotnostných % a ktoré neobsahujú viac ako 0,4 % horľavých látok;

                              ii)

                              viac ako 28 hmotnostných % a ktoré neobsahujú viac ako 0,2 % horľavých látok;

                  b)

                  vodné roztoky dusičnanu amónneho, v ktorých je koncentrácia dusičnanu amónneho väčšia ako 80 % hmotnosti.

         (25)  Dusičnan amónny (50): bližšie neurčený („off-spec“) materiál a hnojivá, ktoré nespĺňajú požiadavky vhodného testu odolnosti voči výbuchu (napr. test pomocou 4-palcovej oceľovej trubice).
      Vzťahuje sa na:

                  a)

                  materiál vyradený počas výrobného procesu a na dusičnan amónny a zmesi dusičnanu amónneho, jednozložkové hnojivá na báze dusičnanu amónneho a zmiešané/kombinované hnojivá na báze dusičnanu amónneho uvedené v poznámkach 23 a 24, ktoré koncový používateľ vracia alebo vrátil výrobcovi, ktoré sa vracajú alebo sa vrátili na dočasné uskladnenie alebo spracovateľskému podniku na prepracovanie, recykláciu alebo spracovanie na bezpečné používanie, pretože už nezodpovedajú špecifikáciám v poznámkach 23 a 24,

                  b)

                  hnojivá uvedené v poznámke 22 písm. a) a poznámke 23, ktoré nespĺňajú požiadavky vhodného testu odolnosti voči výbuchu (napr. test pomocou 4-palcovej oceľovej trubice).

         (26)  Dusičnan draselný (10 000): kombinované hnojivá na báze dusičnanu draselného (vo forme guličiek alebo granúl), ktoré majú rovnaké vlastnosti ako čistý dusičnan draselný.

         (27)  Dusičnan draselný (5 000): kombinované hnojivá na báze dusičnanu draselného (v kryštalickej forme), ktoré majú rovnaké nebezpečné vlastnosti ako čistý dusičnan draselný.

         (28)  Upravený bioplyn: na účely uplatňovania tohto dohovoru sa upravený bioplyn môže zatriediť do položky 14 časti 2 prílohy I, ak bol spracovaný v súlade s platnými normami pre vyčistený a upravený bioplyn so zaručením rovnakej kvality akú má zemný plyn vrátane obsahu metánu a pokiaľ obsahuje najviac 1 % kyslíku.

         (29)  Polychlórované dibenzofurány a polychlórované dibenzo-p-dioxíny.
      Množstvá polychlórovaných dibenzofuránov a polychlórovaných dibenzo-p-dioxínov sa počítajú pomocou faktorov toxickej ekvivalencie (TEF) v prípade dioxínov a dioxínom podobných zlúčenín vo vzťahu k človeku a cicavcom, ktoré vypracovala Svetová zdravotnícka organizácia a ktoré sa boli v roku 2005 predmetom prehodnotenia:
      Faktory toxickej ekvivalencie (TEF) – WHO 2005

                  Dioxíny

                  TEF

                  Furany

                  TEF

                  2,3,7,8-TCDD

                  1

                  2,3,7,8-TCDF

                  0,1

                  1,2,3,7,8-PeCDD

                  1

                  2,3,4,7,8-PeCDF

                  0,3

                  1,2,3,4,7,8-HxCDD

                  0,1

                  1,2,3,7,8-PeCDF

                  0,03

                  1,2,3,6,7,8-HxCDD

                  0,1

                  1,2,3,4,7,8-HxCDF

                  0,1

                  1,2,3,7,8,9-HxCDD

                  0,1

                  1,2,3,7,8,9-HxCDF

                  0,1

                  1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

                  0,01

                  2,3,4,6,7,8-HxCDF

                  0,1

                  OCDD

                  0,0003

                  1,2,3,7,8,9-HxCDF

                  0,1

                  1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

                  0,01

                  1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

                  0,01

                  OCDF

                  0,0003

                  Skratky: Hx = hexa, Hp = hepta, O = okta, P = penta, T = tetra.
                  Referenčný zdroj: Martin Van den Berg a kol., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds, Toxicological Sciences, vol. 93, No. 2 (október 2006), s. 223–241 (2006).

         (30)  Za predpokladu, že zmes by za neprítomnosti chlórnanu sodného nebola zatriedená do kategórie 1 akútnej nebezpečnosti pre vodné prostredie.

         (31)  V prípadoch, kde je táto nebezpečná látka zahrnutá do kategórie 10 horľavá kvapalina alebo 11 horľavá kvapalina, uplatňujú sa na účely tohto dohovoru najnižšie kvalifikačné množstvá.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/2077 zo 17. októbra 2016 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať v Medzinárodnej námornej organizácii (IMO) počas 70. zasadnutia Výboru pre ochranu morského prostredia a 97. zasadnutia Výboru pre námornú bezpečnosť, pokiaľ ide o prijatie zmien prílohy VI k dohovoru MARPOL, predpisov SOLAS II-1, predpisov SOLAS III/1.4, III/30 a III/37, predpisov SOLAS II-2/1 a II-2/10, predpisu SOLAS II-1/3-12, dohovoru a kódexu STCW, Kódexu pre požiarne bezpečnostné systémy a Kódexu programu rozšírených prehliadok z roku 2011

text:
               26.11.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 320/36

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2016/2077
   zo 17. októbra 2016
   o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať v Medzinárodnej námornej organizácii (IMO) počas 70. zasadnutia Výboru pre ochranu morského prostredia a 97. zasadnutia Výboru pre námornú bezpečnosť, pokiaľ ide o prijatie zmien prílohy VI k dohovoru MARPOL, predpisov SOLAS II-1, predpisov SOLAS III/1.4, III/30 a III/37, predpisov SOLAS II-2/1 a II-2/10, predpisu SOLAS II-1/3-12, dohovoru a kódexu STCW, Kódexu pre požiarne bezpečnostné systémy a Kódexu programu rozšírených prehliadok z roku 2011
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Činnosti Únie v odvetví námornej dopravy by mali byť zamerané na zvyšovanie námornej bezpečnosti a na ochranu morského prostredia.

               (2)

               Výbor Medzinárodnej námornej organizácie (ďalej len „IMO“) pre ochranu morského prostredia (ďalej len „MEPC“) sa na svojom 69. zasadnutí dohodol na zavedení povinného systému zberu údajov o spotrebe paliva, ako aj na nevyhnutných zmenách kapitoly 4 prílohy VI k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí (ďalej len „príloha VI k dohovoru MARPOL“). Očakáva sa, že MEPC prijme uvedené zmeny na svojom 70. zasadnutí, ktoré sa má uskutočniť v októbri 2016.

               (3)

               Výbor IMO pre námornú bezpečnosť (ďalej len „MSC“) na svojom 95. a 96. zasadnutí schválil zmeny predpisov II-1, predpisov III/1.4, III/30 a III/37, predpisov II-2/1 a II-2/10 a predpisu II-1/3-12 Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS), Medzinárodného dohovoru a kódexu o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (ďalej len „dohovor a kódex STCW“), Medzinárodného kódexu pre požiarne bezpečnostné systémy (ďalej len „kódex FSS“) a Kódexu programu rozšírených prehliadok z roku 2011 (ďalej len „kódex ESP z roku 2011“). Očakáva sa, že MSC prijme tieto zmeny na svojom 97. zasadnutí, ktoré sa má uskutočniť v novembri 2016.

               (4)

               Zmenami v kapitole 4 prílohy VI k dohovoru MARPOL sa zavádza povinný globálny systém zberu údajov, do ktorého budú určité lode každoročne nahlasovať a ukladať údaje, ako aj postupy overovania nahlásených údajov, vyhlásenia o zhode, postupy v prípade prevodu vlastníckych práv, zasielanie údajov IMO, anonymizácia údajov a prístup k nim a takisto postupy potvrdzovania zhody pri lodiach plaviacich sa pod vlajkami nezmluvných strán prílohy VI k dohovoru MARPOL. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 (1) sa stanovuje systém EÚ na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií CO2 a energetickej efektívnosti lodnej dopravy. Od 1. januára 2018 sa uplatňuje na všetky lode s hrubou priestornosťou nad 5 000 ton prichádzajúce do prístavov, nachádzajúce sa v prístavoch alebo odchádzajúce z prístavov, ktoré podliehajú právomoci členského štátu, a to bez ohľadu na to, kde sú registrované.

               (5)

               V článku 22 nariadenia (EÚ) 2015/757 je uvedená doložka o preskúmaní v prípade dosiahnutia medzinárodnej dohody v tejto oblasti. Prijatím zmien kapitoly 4 prílohy VI k dohovoru MARPOL sa začne takýto proces preskúmania, ktorý môže viesť k návrhu na zmenu nariadenia (EÚ) 2015/757 s cieľom zabezpečiť v náležitom rozsahu súlad s globálnym systémom zberu údajov dohodnutým v rámci IMO.

               (6)

               Zmenami predpisov II-1/1, II-1/2, II-1/3, II-1/4, II-1/5, II-1/6, II-1/7, II-1/8-1, II-1/9, II-1/10, II-1/12, II-1/13, II-1/15 – 17, II-1/19, II-1/21 – 22 a II-1/35 sa zavádzajú zmeny v texte a s tým súvisiace zmeny, ako aj zmeny, ktoré sa týkajú požiadaviek na rozdelenie lode a jej stabilitu pri havárii, na zlepšenie schopnosti osobných lodí udržať sa po havárii na hladine. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/45/ES (2) sa uplatňuje na osobné lode a vysokorýchlostné osobné plavidlá používané vo vnútroštátnej plavbe. V článku 6 ods. 2 písm. a) bod i) uvedenej smernice sa stanovuje, že nové osobné lode triedy A musia byť úplne v súlade s požiadavkami dohovoru SOLAS 1974 v znení zmien.

               (7)

               Zmeny predpisu SOLAS II-1/1.2, nový predpis SOLAS II-1/19-1, ako aj zmeny predpisov SOLAS III/1.4, III/30 a III/37, pokiaľ ide o bezpečnostné nácviky v prípade havárie, sú súčasťou komplexného prístupu na zlepšenie schopnosti lodí udržať sa po zaplavení na hladine, ktorého cieľom je zvýšiť bezpečnosť nových a existujúcich osobných lodí. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES (3), a najmä v predpise V/2 kapitoly V prílohy I, sú uvedené minimálne záväzné požiadavky na prípravu a kvalifikáciu kapitánov lode, dôstojníkov, členov posádky a iného personálu na osobných lodiach. Dohovor STCW, ktorý bol začlenený do právnych predpisov Únie smernicou 2008/106/ES, obsahuje požiadavky na výcvik zameraný na stabilitu lodí v príslušných tabuľkách spôsobilostí kódexu STCW.

               (8)

               Zmeny predpisov SOLAS II-2/1 a II-2/10 stanovia, že v kotolniach s kotlami do domácností s výkonom menším ako 175 kW ani s kotlami chránenými pevnými lokálnymi hasiacimi systémami na vodnom základe sa už nebudú vyžadovať penové hasiace prístroje s objemom najmenej 135 litrov. V článku 6 ods. 2 písm. a) bode i) smernice 2009/45/ES sa stanovuje, že nové osobné lode triedy A musia byť úplne v súlade s požiadavkami dohovoru SOLAS 1974 v znení zmien. Predpisy SOLAS II-2/1 a II-2/10 sa navyše uplatňujú aj na nové osobné lode triedy B, C a D a existujúce lode triedy B v súlade s kapitolou II-2 časťou A bodom 6.7 prílohy I („Hasiace zariadenia v strojovniach“) smernice 2009/45/ES, v ktorom sa uvádza, že strojovne a kotolne by mali byť vybavené prenosnými systémami.

               (9)

               Zmenami predpisu SOLAS II-1/3-12 sa vyplní medzera v súčasnom predpise, pokiaľ ide o uplatňovanie Kódexu o úrovni hluku na palubách lodí v prípade lodí, ktorých stavba bola objednaná pred 1. júlom 2014 a ktorých kýl bol založený 1. januára 2015 alebo po tomto dátume alebo ktoré sa nachádzali v tom čase v podobnej etape konštrukcie a ktoré neboli dodané pred 1. júlom 2018. V článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/10/ES (4) sú stanovené minimálne požiadavky na ochranu pracovníkov, ako aj limitné a akčné hodnoty vystavenia. Okrem toho sa článkom 6 ods. 2 písm. a) bodom i) smernice 2009/45/ES, ako príslušného sekundárneho právneho predpisu, rozširuje uplatňovanie dohovoru SOLAS z roku 1974, v znení zmien, aj na nové lode triedy A a v predpise 15 časti C prílohy I k uvedenej smernici sú stanovené opatrenia na zníženie hluku v strojovniach na nových lodiach tried B, C a D.

               (10)

               Zmenami dohovoru a kódexu STCW týkajúcimi sa osobitného výcviku posádok osobných lodí a zmenami častí A a B kódexu STCW sa budú riešiť nové výzvy, ktoré so sebou prináša zväčšovanie veľkosti moderných výletných lodí a veľký počet cestujúcich na palube a ktoré pozostávajú zo štyroch rôznych úrovní výcviku a oboznamovania: oboznamovanie s núdzovými situáciami na osobnej lodi, výcvik zvládania davu na osobnej lodi, výcvik krízového riadenia a ľudského správania na osobnej lodi a výcvik pre osobné lode ro-ro. V smernici 2008/106/ES, a najmä v kapitole V predpise V/2 prílohy I, sú uvedené minimálne záväzné požiadavky na prípravu a kvalifikáciu kapitánov lode, dôstojníkov, členov posádky a iného personálu na osobných lodiach.

               (11)

               Zmenami v kapitole 13 kódexu FSS sa objasní, že výpočty rozmeru únikových ciest, ktoré sa robia na základe očakávaného celkového počtu osôb unikajúcich schodiskom a dverami, chodbami a podestami, sa majú robiť osobitne pre dva odlišné prípady obsadenia uvedených priestorov. V článku 6 ods. 2 písm. a) bode i) smernice 2009/45/ES sa stanovuje, že nové osobné lode triedy A musia byť úplne v súlade s požiadavkami dohovoru SOLAS 1974 v znení zmien. Podľa kapitoly II-2 časti A prílohy I k smernici 2009/45/ES sa navyše kódex FSS prijatý uznesením MSC.98(73) má uplatňovať aj na lode triedy B, C a D postavené 1. januára 2003 alebo neskôr.

               (12)

               V rozsahu, v ktorom zmeny predpisov SOLAS II-1/1, II-1/2, II-1/3, II-1/4, II-1/5, II-1/6, II-1/7, II-1/8-1, II-1/9, II-1/10, II-1/12, II-1/13, II-1/15 – 17, II-1/19, II-1/21 – 22 a II-1/35 predpisov SOLAS II-2/1 a II-2/10 a kapitoly 13 kódexu FSS môžu ovplyvniť ustanovenia smernice 2009/45/ES, pokiaľ ide o osobné lode a vysokorýchlostné osobné plavidlá používané vo vnútroštátnej lodnej doprave, patria uvedené zmeny do výlučnej právomoci Únie.

               (13)

               Zmenami kódexu ESP z roku 2011 sa zabezpečí súlad s aktualizovanými jednotnými požiadavkami Medzinárodného združenia klasifikačných spoločností série Z10 (IACS UR Z10), ktoré sa týkajú požiadaviek na prehliadky a kvalifikáciu. Podľa článkov 5 a 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 530/2012 (5) sa schéma posudzovania stavu (CAS) IMO musí povinne uplatňovať na ropné tankery s jednoduchým trupom staršie než 15 rokov. V programe rozšírených inšpekcií v rámci prehliadok lodí na hromadný náklad a ropných tankerov alebo v programe rozšírených prehliadok (ESP) sa podrobne uvádza spôsob vykonávania týchto dôslednejších posúdení. Keďže schéma CAS používa ESP ako nástroj na dosiahnutie svojho cieľa, všetky zmeny inšpekcií ESP sú automaticky uplatniteľné prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 530/2012.

               (14)

               Únia nie je členom organizácie IMO ani zmluvnou stranou príslušných dohovorov a kódexov. Preto je nevyhnutné, aby Rada poverila členské štáty, aby vyjadrili pozíciu Únie a vyjadrili súhlas s tým, že budú týmito zmenami viazané v rozsahu, v ktorom tieto zmeny patria do výlučnej právomoci Únie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pozíciou, ktorá sa má v mene Únie prijať na 70. zasadnutí Výboru IMO pre ochranu morského prostredia, je schváliť prijatie zmien kapitoly 4 prílohy VI k dohovoru MARPOL v znení, ktoré sa uvádza v prílohe 7 k dokumentu IMO MEPC 69/21/Add.1.
   Článok 2
   1.   Pozíciou, ktorá sa má v mene Únie prijať na 97. zasadnutí Výboru IMO pre námornú bezpečnosť, je schváliť prijatie nasledujúcich zmien k týmto dokumentom:

               a)

               zmien predpisov SOLAS II-1/1, II-1/2, II-1/3, II-1/4, II-1/5, II-1/6, II-1/7, II-1/8-1, II-1/9, II-1/10, II-1/12, II-1/13, II-1/15 – 17, II-1/19, II-1/21 – 22 a II-1/35 uvedených v prílohe 1 k obežníku IMO č. 3644 z 20. mája 2016;

               b)

               zmien predpisu SOLAS II-1/1.2, nového predpisu II-1/19-1 a zmien predpisov SOLAS III/1.4, III/30 a III/37, uvedených v prílohe 1 k obežníku IMO č. 3644 z 20. mája 2016;

               c)

               zmien predpisov SOLAS II-2/1 a II-2/10, uvedených v prílohe 1 k obežníku IMO č. 3644 z 20. mája 2016;

               d)

               zmien predpisu SOLAS II-1/3-12, uvedených v prílohe 1 k obežníku IMO č. 3644 z 20. mája 2016;

               e)

               zmien dohovoru a kódexu STCW, pokiaľ ide o osobitný výcvik posádok osobných lodí, a zmien v častiach A a B kódexu STCW, uvedených v prílohách 8, 9 a 10 k dokumentu IMO MSC 96/25/Add.1;

               f)

               zmien kapitoly 13 kódexu FSS, uvedených v prílohe 2 k obežníku IMO č. 3644 z 20. mája 2016;

               g)

               zmien kódexu ESP z roku 2011, uvedených v prílohe 4 k obežníku IMO č. 3644 z 20. mája 2016.

         2.   Ak sa na 97. zasadnutí Výboru IMO pre námornú bezpečnosť preskúmajú zmeny predpisu SOLAS II-1/6 uvedené v odseku 1 písm. a), pozíciou, ktorá sa má v mene Únie prijať, je schváliť zmeny tých zmien, ktoré zlepšujú terajšiu úroveň bezpečnosti.
   Článok 3
   1.   Pozície, ktoré sa majú v mene Únie prijať, uvedené v článkoch 1 a 2, vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi organizácie IMO, konajúc spoločne v záujme Únie.
   2.   Malé zmeny pozícií uvedených v článkoch 1 a 2 možno dohodnúť bez ďalšieho rozhodnutia Rady.
   Článok 4
   Členské štáty sa týmto poverujú poskytnúť súhlas s tým, že budú v záujme Únie viazané zmenami uvedenými v článkoch 1 a 2 v rozsahu, v ktorom tieto zmeny patria do výlučnej právomoci Únie.
   Článok 5
   Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

      V Luxemburgu 17. októbra 2016

            Za Radu

            predseda

         L. SÓLYMOS

      (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/757 z 29. apríla 2015 o monitorovaní, nahlasovaní a overovaní emisií oxidu uhličitého z námornej dopravy a o zmene smernice 2009/16/ES (Ú. v. EÚ L 123, 19.5.2015, s. 55).

      (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/45/ES zo 6. mája 2009 o bezpečnostných pravidlách a normách pre osobné lode (Ú. v. EÚ L 163, 25.6.2009, s. 1).

      (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/106/ES z 19. novembra 2008 o minimálnej úrovni prípravy námorníkov (Ú. v. EÚ L 323, 3.12.2008, s. 33).

      (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/10/ES zo 6. februára 2003 o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách, pokiaľ ide o vystavenie pracovníkov rizikám vyplývajúcim z fyzikálnych faktorov (hluk) (Ú. v. EÚ L 42, 15.2.2003, s. 38).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 530/2012 z 13. júna 2012 o urýchlenom zavedení konštrukčných požiadaviek na dvojitý alebo ekvivalentný trup pre ropné tankery s jednoduchým trupom (Ú. v. EÚ L 172, 30.6.2012, s. 3).


title: 2011/589/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  10. mája 2011 o účtovnej závierke Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií za rozpočtový rok 2009

text:
               27.9.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 250/190

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 10. mája 2011
   o účtovnej závierke Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií za rozpočtový rok 2009
   (2011/589/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií za rozpočtový rok 2009,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami agentúry (1),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 15. februára 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               so zreteľom na článok 276 Zmluvy o ES a článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 460/2004 z 10. marca 2004 o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií (3), a najmä na jeho článok 17,

               —

               so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4), a najmä na jeho článok 94,

               —

               so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0105/2011),

               1.

               schvaľuje účtovnú závierku Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií za rozpočtový rok 2009;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Jerzy BUZEK

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 338, 14.12.2010, s. 16.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES z  24. októbra 2006 o financovaní európskej normalizácie

text:
               15.11.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 315/9

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1673/2006/ES
   z 24. októbra 2006
   o financovaní európskej normalizácie
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95 a článok 157 ods. 3,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
   keďže:

               (1)

               Európska normalizácia je dobrovoľná činnosť, ktorá sa vykonáva stranami a v ich mene, zainteresovanými na vytváraní noriem a ďalších normalizačných produktov pre ich potreby. Tieto normalizačné produkty vytvára Európsky výbor pre normalizáciu, Európsky výbor pre normalizáciu v elektrotechnike a Európsky inštitút pre telekomunikačné normy, organizácie uvedené v prílohe I smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, pre služby v oblasti informačnej spoločnosti (3) (ďalej len „európske organizácie pre normalizáciu“).

               (2)

               Smernica 98/34/ES umožňuje Komisii, aby po konzultácii s výborom zriadeným uvedenou smernicou, predkladala európskym organizáciám pre normalizáciu žiadosti týkajúce sa normalizácie. Všeobecné usmernenia spolupráce medzi CEN, CENELEC a ETSI a Európskou komisiou a Európskym združením voľného obchodu z 28. marca 2003 (4) stanovujú partnerské vzťahy na jednej strane medzi európskymi organizáciami pre normalizáciu a na druhej strane Spoločenstvom a Európskym združením voľného obchodu, ktoré takisto prispieva k podpore európskej normalizácie.

               (3)

               Je potrebné, aby Spoločenstvo prispievalo k financovaniu európskej normalizácie, keďže európska normalizácia zohráva prospešnú úlohu pri podpore právnych predpisov a politík Spoločenstva. Na jednej strane prispieva európska normalizácia k fungovaniu a posilňovaniu vnútorného trhu práve vďaka smerniciam „nového prístupu“ v oblastiach zdravia, bezpečnosti a ochrany životného prostredia a spotrebiteľov a tiež k zabezpečeniu interoperability, napríklad v takej oblasti, akou je doprava. Na druhej strane európska normalizácia pomáha zlepšiť konkurencieschopnosť podnikov tým, že uľahčuje najmä voľný pohyb tovaru a služieb, interoperabilitu sietí, komunikačných prostriedkov, technologický rozvoj a inováciu v činnostiach, akými sú napríklad informačné technológie. Preto je vhodné do tohto rozhodnutia zahrnúť aj financovanie činností európskej normalizácie v oblasti informačných technológií a telekomunikácií, ktoré sú upravené najmä v rozhodnutí Rady 87/95/EHS z 22. decembra 1986 o normalizácii v oblasti informačnej technológie a telekomunikácií (5).

               (4)

               Toto rozhodnutie by malo poskytnúť explicitný, úplný a podrobný právny základ financovania všetkých činností európskej normalizácie zo strany Spoločenstva, potrebných na vykonanie jeho politík a právnych predpisov.

               (5)

               Je potrebné zabezpečiť, aby malé a stredné podniky, najmä malé podniky, mikropodniky a remeselné podniky mohli uplatňovať európske normy. Tieto normy by sa preto mali navrhovať a prispôsobovať tak, aby zohľadňovali charakteristické rysy a prostredie takýchto podnikov.

               (6)

               Cieľom financovania zo strany Spoločenstva by mala byť tvorba noriem alebo ďalších normalizačných produktov a uľahčenie ich používania v podnikoch prostredníctvom ich prekladov do rôznych úradných jazykov Spoločenstva, posilnenie súdržnosti európskeho systému normalizácie a zabezpečenie spravodlivého a transparentného prístupu k európskym normám pre všetkých účastníkov trhu v celej Európskej únii. Je to osobitne dôležité v prípadoch, keď používanie noriem umožňuje súlad s právnymi predpismi Spoločenstva.

               (7)

               Rozpočtové prostriedky pridelené na činnosti európskej normalizácie by mal každoročne stanoviť rozpočtový orgán v rámci limitov orientačného finančného krytia na obdobie príslušného finančného rámca a každoročne by mali podliehať rozhodnutiu Komisie, v ktorom sa ustanovia sumy a v prípade potreby i maximálna úroveň spolufinancovania podľa typu činnosti.

               (8)

               S ohľadom na veľmi širokú účasť európskej normalizácie na podpore politík a právnych predpisov Spoločenstva a rozličné typy normalizačných činností by sa mali stanoviť rôzne spôsoby financovania. Ide hlavne o granty bez výzvy na predloženie návrhov pre európske organizácie pre normalizáciu v súlade s ustanoveniami článku 110 ods. 1 druhého pododseku nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (6) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“) a článku 168 ods. 1 písm. d) nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002 ustanovujúceho spôsoby vykonávania nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 (7).

               (9)

               To isté by sa ďalej malo vzťahovať na tie organizácie, ktoré, hoci nie sú v prílohe I smernice 98/34/ES uznané za európske organizácie pre normalizáciu, boli poverené v základnom akte a ich úlohou je vykonávanie prípravných prác na podporu európskej normalizácie v spolupráci s európskymi organizáciami pre normalizáciu.

               (10)

               Členské štáty sú vyzvané na to, aby zabezpečili riadne vnútroštátne financovanie normalizačných prác.

               (11)

               Keďže európske organizácie pre normalizáciu poskytujú priebežnú podporu činnostiam Spoločenstva, mali by mať k dispozícii účinné a výkonné ústredné sekretariáty. Komisia by preto mala mať možnosť poskytnúť týmto organizáciám sledujúcim cieľ všeobecného európskeho záujmu granty, ktoré v prípade prevádzkových grantov neuplatňujú princíp každoročného zníženia uvedený v článku 113 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Účinné fungovanie európskych organizácií pre normalizáciu si tiež vyžaduje, aby členovia týchto organizácií z jednotlivých krajín plnili svoje záväzky týkajúce sa finančných príspevkov európskemu systému normalizácie.

               (12)

               Financovanie normalizačných činností by malo byť schopné pokrývať aj prípravné alebo doplnkové činnosti v súvislosti s tvorbou noriem alebo ďalších normalizačných produktov. Ide najmä o práce, ktoré zahŕňajú výskum, vypracovanie prípravných dokumentov pre legislatívu, medzilaboratórne skúšky a validáciu alebo hodnotenie noriem. Navyše podpora normalizácie na európskej i medzinárodnej úrovni by mala v sebe zahŕňať aj realizáciu programov technickej pomoci a spolupráce s tretími krajinami. S cieľom zlepšiť prístup na trh a posilniť konkurencieschopnosť podnikov z Európskej únie, by sa malo prijať ustanovenie na poskytovanie grantov iným organizáciám na základe výzvy na predloženie návrhov, alebo v prípade potreby prostredníctvom verejného obstarávania.

               (13)

               Medzi Komisiou a európskymi organizáciami pre normalizáciu sa pravidelne uzatvárajú partnerské dohody, ktoré stanovujú administratívne a finančné pravidlá týkajúce sa financovania normalizačných činností v súlade s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. Európsky parlament a Rada by mali byť informovaní o obsahu týchto dohôd.

               (14)

               S ohľadom na osobitnú povahu normalizačných prác a najmä na účasť rozličných zainteresovaných strán na procese normalizácie by sa malo uznať, že spolufinancovanie činností spätých s vytváraním európskych noriem alebo ďalších normalizačných produktov, ktoré sú predmetom grantov zo strany Spoločenstva, by mohlo byť možné prostredníctvom nefinančných príspevkov, napríklad prostredníctvom poskytovania odborníkov.

               (15)

               Na zabezpečenie účinného vykonávania tohto rozhodnutia by malo byť možné využívať potrebné odborné posudky, najmä v oblasti auditu a finančného riadenia, ako aj prostriedky administratívnej podpory schopné uľahčiť výkon tohto rozhodnutia a pravidelne hodnotiť významnosť činností, na ktoré sa poskytuje financovanie zo strany Spoločenstva, aby sa zabezpečila ich užitočnosť a vplyv.

               (16)

               S cieľom zabrániť podvodom a nezrovnalostiam a získať späť neoprávnene vyplatené finančné prostriedky by sa mali prijať vhodné opatrenia v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (8), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (9) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (10),

         ROZHODLI TAKTO:
   Článok 1
   Predmet úpravy
   Toto rozhodnutie stanovuje pravidlá týkajúce sa príspevku Spoločenstva na financovanie európskej normalizácie s cieľom podpory vykonávania špecifických politík, opatrení, akcií a právnych predpisov Spoločenstva.
   Článok 2
   Organizácie oprávnené na financovanie zo strany Spoločenstva
   Financovanie zo strany Spoločenstva sa môže poskytovať uznaným európskym organizáciám pre normalizáciu uvedeným v prílohe I smernice 98/34/ES na vykonávanie činností uvedených v článku 3 tohto rozhodnutia.
   Financovanie zo strany Spoločenstva sa môže takisto poskytovať aj ďalším organizáciám na vykonávanie prípravných a doplnkových prác v súvislosti s európskou normalizáciou uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b), ako aj na programy uvedené v článku 3 ods. 1 písm. f).
   Článok 3
   Normalizačné činnosti oprávnené na financovanie zo strany Spoločenstva
   1.   Spoločenstvo môže financovať tieto činnosti európskej normalizácie:

               a)

               vytváranie a revíziu európskych noriem alebo všetkých ďalších normalizačných produktov, ktoré sú potrebné a vhodné na vykonávanie politík a právnych predpisov Spoločenstva;

               b)

               vykonávanie prípravných alebo doplnkových prác v súvislosti s európskou normalizáciou, ako sú štúdie, programy, hodnotenia, porovnávacie analýzy, výskumné práce, laboratórne práce, medzilaboratórne skúšky a činnosti týkajúce sa posudzovania zhody;

               c)

               činnosti ústredných sekretariátov európskych organizácií pre normalizáciu, ako je rozvoj politiky, koordinácia normalizačných činností, vykonávanie technických prác a informovanie zainteresovaných strán;

               d)

               overenie kvality a súladu európskych noriem alebo všetkých ďalších normalizačných produktov s príslušnými politikami a právnymi predpismi Spoločenstva;

               e)

               nevyhnutné preklady európskych noriem alebo všetkých ďalších európskych normalizačných produktov, ktoré sa používajú na podporu politík a právnych predpisov Spoločenstva, do úradných jazykov Spoločenstva iných ako sú pracovné jazyky európskych organizácií pre normalizáciu; vypracovanie dokumentov na vysvetlenie, výklad a zjednodušenie noriem, ako aj vypracovanie používateľských príručiek a osvedčených postupov;

               f)

               činnosti na realizáciu programov technickej pomoci, spolupráce s tretími krajinami a podporu a valorizáciu európskeho systému normalizácie a európskych noriem u zainteresovaných strán v Spoločenstve a na medzinárodnej úrovni.

         2.   Činnosti uvedené v odseku 1 písm. a) sú oprávnené na financovanie zo strany Spoločenstva len vtedy, ak sa s výborom zriadeným podľa článku 5 smernice 98/34/ES konzultovalo o požiadavkách, ktoré sa majú predložiť európskym organizáciám pre normalizáciu.
   Článok 4
   Financovanie
   Rozpočtové prostriedky pridelené na činnosti, ktoré sú uvedené v tomto rozhodnutí, každoročne stanovuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného rámca.
   Článok 5
   Spôsoby financovania
   1.   Financovanie zo strany Spoločenstva sa poskytuje formou:

               a)

               grantov bez výzvy na predloženie návrhov európskym organizáciám pre normalizáciu na vykonávanie činností uvedených v článku 3 a organizáciám povereným v základnom akte v súlade s článkom 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách na vykonávanie prác uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b) tohto rozhodnutia v spolupráci s európskymi organizáciami pre normalizáciu;

               b)

               grantov po výzve na predloženie návrhov alebo prostredníctvom verejného obstarávania iným organizáciám na vykonávanie normalizačných prác uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b) alebo programov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. f) v spolupráci s európskymi organizáciami pre normalizáciu.

         2.   Financovanie činností ústredných sekretariátov európskych organizácií pre normalizáciu uvedených v článku 3 ods. 1 písm. c) sa môže poskytnúť buď na základe grantov na činnosti, alebo prevádzkových grantov. Prevádzkové granty sa v prípade predĺženia automaticky neznižujú.
   3.   Komisia rozhodne o spôsoboch financovania uvedených v odsekoch 1 a 2, ako aj o výške sumy a v prípade potreby aj o maximálnych percentuálnych sadzbách financovania podľa typu činnosti. Rozhodnutia Komisie sa v tomto prípade zverejnia.
   4.   Dohody o grantoch môžu povoliť paušálne pokrytie režijných nákladov príjemcov do výšky maximálne 30 % z celkových oprávnených priamych nákladov na činnosti s výnimkou prípadov, keď sú nepriame náklady príjemcu kryté prevádzkovým grantom, ktorý je financovaný zo všeobecného rozpočtu Európskej únie.
   5.   Spolufinancovanie vo forme nefinančných príspevkov je prípustné. Oceňovanie nefinančných príspevkov sa vykonáva v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 2342/2002.
   6.   Spoločné ciele spolupráce a administratívne a finančné podmienky týkajúce sa grantov udelených európskym organizáciám pre normalizáciu sú uvedené v partnerských rámcových dohodách, ktoré sa uzavreli medzi Komisiou a európskymi organizáciami pre normalizáciu v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a s nariadením (ES, Euratom) č. 2342/2002. Európsky parlament a Rada budú informované o uzatvorení týchto dohôd.
   Článok 6
   Riadenie a monitorovanie
   1.   Rozpočtové prostriedky, ktoré určil rozpočtový orgán na financovanie normalizačných činností, môžu pokrývať aj administratívne výdavky na prípravu, monitorovanie, kontrolu, audit a hodnotenie, ktoré sú priamo nevyhnutné na dosiahnutie cieľov tohto rozhodnutia, a najmä štúdie, stretnutia, informačné a vydavateľské činnosti, výdavky spojené s počítačovými sieťami na výmenu informácií, ako aj všetky ostatné výdavky na administratívnu a technickú pomoc, ktorú môže Komisia použiť na normalizačné činnosti.
   2.   Komisia vyhodnotí relevantnosť normalizačných činností, ktoré sú financované Spoločenstvom, so zreteľom na požiadavky politík a právnych predpisov Spoločenstva a aspoň každých päť rokov informuje Európsky parlament a Radu o výsledku takéhoto hodnotenia.
   Článok 7
   Ochrana finančných záujmov Spoločenstva
   1.   Komisia zabezpečí, aby pri vykonávaní činností financovaných podľa tohto rozhodnutia boli finančné záujmy Spoločenstva chránené pomocou uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a ostatným nezákonným činnostiam prostredníctvom vykonávania účinných kontrol a vymáhania neoprávnene vyplatených súm, a v prípade zistenia nezrovnalostí prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií v súlade s nariadeniami (ES, Euratom) č. 2988/95, (Euratom, ES) č. 2185/96 a (ES) č. 1073/1999.
   2.   Pre činnosti Spoločenstva financované podľa tohto rozhodnutia sa pod pojmom nezrovnalosť uvedeným v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumie akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, ktoré ako neopodstatnená výdavková položka má alebo by mohlo mať negatívny vplyv na všeobecný rozpočet Európskej únie alebo na ňou spravované rozpočty.
   3.   Akékoľvek dohody a zmluvy vyplývajúce z tohto rozhodnutia stanovia monitorovanie a finančnú kontrolu zo strany Komisie alebo jej splnomocneného zástupcu a audity zo strany Dvora audítorov, ktoré sa v prípade potreby môžu uskutočniť na mieste.
   Článok 8
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Štrasburgu 24. októbra 2006

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BORRELL FONTELLES

            Za Radu

            predsedníčka

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 14.

      (2)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 17. mája 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 18. septembra 2006.

      (3)  Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

      (4)  Ú. v. EÚ C 91, 16.4.2003, s. 7.

      (5)  Ú. v. ES L 36, 7.2.1987, s. 31. Rozhodnutie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 807/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 36).

      (6)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (7)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1248/2006 (Ú. v. EÚ L 227, 19.8.2006, s. 3).

      (8)  Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (9)  Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (10)  Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.