title: Rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO č. 62/045/COL z  31. marca 2004 , ktorým sa štyridsiaty piaty raz menia a dopĺňajú procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zmenou a doplnením kapitoly 24a: štátna pomoc pre námornú dopravu a prílohy VIII a návrh vhodných opatrení

text:
               13.9.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 240/9

      ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   č. 62/045/COL
   z 31. marca 2004,
   ktorým sa štyridsiaty piaty raz menia a dopĺňajú procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zmenou a doplnením kapitoly 24a: „štátna pomoc pre námornú dopravu“ a prílohy VIII a návrh vhodných opatrení
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   SO ZRETEĽOM NA Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1), najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,
   SO ZRETEĽOM NA Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora (2), najmä na jej článok 24, článok 5 ods. 2 písm. b), článok 1 časti I protokolu 3 a články 18 a 19 časti II protokolu 3 (3),
   KEĎŽE podľa článku 24 Dohody o dozore a súde Dozorný orgán EZVO uvádza do platnosti ustanovenia Dohody o EHP o štátnej pomoci,
   KEĎŽE podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde Dozorný orgán EZVO vydáva oznámenia alebo usmernenia týkajúce sa otázok, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ to táto dohoda alebo Dohoda o dozore a súde výslovne ustanovuje alebo pokiaľ to Dozorný orgán EZVO pokladá za potrebné,
   PRIPOMÍNAJÚC procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci (4), ktoré prijal 19. januára 1994 Dozorný orgán EZVO (5),
   KEĎŽE 17. januára 2004 uverejnila Komisia Európskych spoločenstiev (ďalej len „Komisia ES“) oznámenie o usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu a návrh vhodných opatrení podľa článku 88 ods. 1 Zmluvy o ES (6),
   KEĎŽE toto oznámenie má význam aj pre Európsky hospodársky priestor,
   KEĎŽE sa má zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci EHP v rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru,
   KEĎŽE podľa bodu II pod nadpisom „VŠEOBECNÉ“ na konci prílohy XV k Dohode o EHP má Dozorný orgán EZVO po konzultácii s Komisiou ES prijať akty zodpovedajúce aktom, ktoré prijala Komisia ES,
   PO KONZULTÁCII s Komisiou ES,
   PRIPOMÍNAJÚC, že Dozorný orgán EZVO prekonzultoval túto vec so štátmi EZVO na multilaterálnom stretnutí 3. februára 2004,
   PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               1.

               Kapitola 24A a príloha VIII usmernenia o štátnej pomoci sa menia a dopĺňajú nahradením súčasnej kapitoly 24A a prílohy VIII textom uvedeným v prílohe k tomuto rozhodnutiu. Navrhujú sa vhodné opatrenia uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               2.

               Štátom EZVO sa informácie poskytnú listom spolu s kópiou tohto rozhodnutia a prílohou. Štáty EZVO sú povinné vyjadriť súhlas s vhodnými opatreniami najneskôr do 30. júna 2004.

               3.

               Európskej komisii sa v súlade s písmenom d) protokolu 27 Dohody o EHP informácie o tomto rozhodnutí poskytnú kópiou tohto rozhodnutia vrátane prílohy.

               4.

               Rozhodnutie vrátane prílohy sa uverejní v sekcii EHP a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

               5.

               V prípade, že štáty EZVO prijmú návrh na vhodné opatrenia, súhrnné oznámenie sa uverejní v sekcii EHP a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

               6.

               Text tohto rozhodnutia v anglickom jazyku je autentický.

      V Bruseli 31. marca 2004

            Za Dozorný orgán EZVO

         Hannes HAFSTEIN

            predseda

         Einar M. BULL

            člen kolégia

      (1)  Ďalej len „Dohoda o EHP“.

      (2)  Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

      (3)  Protokol 3 k Dohode o dozore a súde zmenený a doplnený štátmi EZVO z 10. decembra 2001. Zmeny a doplnenia nadobudli účinnosť 28. augusta 2003.

      (4)  Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“.

      (5)  Prvýkrát uverejnené v Ú. v. ES L 231, 3.9.1994 a v dodatku EHP č. 32 v ten istý deň, naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím kolégia č. 41/04/COL zo 17. marca 2004, ktoré ešte nebolo uverejnené.

      (6)  Ú. v. ES C 13, 17.1.2004, s. 3.

      PRÍLOHA

         „24A.   POMOC PRE NÁMORNÚ DOPRAVU (1)

         24A.1.   Úvod

                     1.

                     Služby námornej dopravy sú pre Európsky hospodársky priestor životne dôležité. Námorná doprava EHP a s ňou súvisiace činnosti zostávajú jednými z najdôležitejších na svete. V bielej knihe Komisie ES Európska dopravná politika na rok 2010: čas rozhodnúť sa (2) sa zdôrazňuje životná dôležitosť námorných dopravných služieb pre hospodárstvo Spoločenstva a uvádza, že 90 % všetkých obchodov medzi Spoločenstvom a zvyškom sveta sa dopravuje po mori. Malá námorná pobrežná plavba prepravuje 69 % objemu tovarov medzi členskými štátmi (ak sa zahrnie aj vnútroštátna preprava, toto percento je 41 %).

                     2.

                     Od 70. rokov 20. storočia čelí európska flotila konkurencii plavidiel registrovaných v tretích štátoch, ktoré sa veľmi nestarajú o dodržiavanie sociálnych a bezpečnostných pravidiel platných na medzinárodnej úrovni.

                     3.

                     Na konci 80. rokov sa uznala nedostatočná konkurencieschopnosť plavidiel plaviacich sa pod európskymi vlajkami, a keďže neexistovali harmonizované európske opatrenia, niekoľko štátov EHP prijalo na podporu námornej dopravy rôzne mechanizmy. Prijaté stratégie a rozpočty pridelené na podporu opatrení sú v jednotlivých štátoch EHP rôzne a odrážajú postoj týchto štátov k verejnej pomoci, resp. význam, aký prikladajú námornému odvetviu.

                     4.

                     Okrem toho, štáty EHP kvôli preregistrácii plavidiel uvoľnili pravidlá týkajúce sa posádok predovšetkým vytvorením druhých registrov.

                     5.

                     Druhé registre pozostávajú v prvom rade zo ‚zámorských registrov’, ktoré patria teritóriám s väčšou či menšou autonómiou vo vzťahu k štátu EHP, a po druhé z ‚medzinárodných registrov’ pripojených priamo k štátu, ktorý ich vytvoril.

                     6.

                     Napriek vynaloženému úsiliu je veľká časť flotily EHP naďalej registrovaná pod vlajkami tretích krajín. Je to preto, že registre tretích krajín, ktoré uplatňujú otvorené registračné politiky – niektoré z nich sa dokonca nazývajú ‚zvýhodnenými vlajkami’ – požívali a stále požívajú výraznú konkurenčnú výhodu oproti registrom štátov EHP.

               24A.1.1.   Pomoc odvetviu lodnej dopravy

                     1.

                     Vzhľadom na rozdiely medzi systémami pomoci prijatými členskými štátmi ES, ktoré čelili intenzívnejšej konkurencii plavidiel plaviacich sa pod vlajkami štátov nepatriacich do Spoločenstva, Komisia ES definovala v roku 1989 svoje prvé usmernenia k tejto veci, aby zaistila určitú zbiehavosť medzi akciami členských štátov ES. Táto metóda sa však ukázala ako neefektívna a flotily Spoločenstva naďalej upadali. Usmernenia sa zodpovedajúcim spôsobom preskúmali, čo viedlo k oznámeniu z roku 1997, v ktorom sa definovali nové usmernenia o štátnej pomoci pre námornú dopravu (3).

                     2.

                     Keď Dohoda o EHP vstúpila do platnosti, neboli do nej začlenené usmernenia z roku 1989. Napriek tomu sa základné ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci plne uplatňovali na odvetvie námornej dopravy a dozorný orgán pokladal usmernenia Komisie z roku 1989 o pomoci plavebným spoločnostiam za významné pre EHP. Oznámenie z roku 1997 bolo do usmernení dozorného orgánu pre štátnu pomoc začlenené ako kapitola 24A. Súčasná kapitola 24A zahŕňa usmernenia Komisie ES z roku 2004 (4).

                     3.

                     Hlavným úspechom posledných rokov týkajúcim sa podporných opatrení štátov EHP pre námornú dopravu je široké zavedenie systémov zdaňovania paušálnou sadzbou dane podľa tonáže (ďalej len ‚tonážna daň’) v Európe. Tonážna daň vstúpila do platnosti veľmi skoro v Grécku a progresívne sa rozšírila do Holandska (1996), Nórska (1996), Nemecka (1999), Spojeného kráľovstva (2000), Dánska, Španielska a Fínska (2002) a do Írska (2002). V roku 2002 sa ju rozhodli prijať aj Belgicko a Francúzsko, zatiaľ čo talianska vláda počíta s touto možnosťou.

               24A.1.2.   Kontrola vývoja po prijatí usmernení z roku 1997

                     1.

                     V úvodnej kapitole usmernení z roku 2004 opisuje Komisia ES opatrenia navrhnuté členskými štátmi ES a schválené Komisiou ES v porovnaní so všeobecnými cieľmi usmernení z roku 1997. Komisia ES zhromaždila relevantné informácie zo štatistických údajov a z odpovedí na dotazník zaslaný členským štátom ES začiatkom roka 2002. Dozorný orgán vyzval štáty EZVO, aby vyplnili rovnaký dotazník a odpovede zaslali Komisii ES. Na základe odpovedí štátov EZVO na dotazník a na základe svojich skúseností s oznamovaním v odvetví námornej dopravy môže dozorný orgán potvrdiť, že všeobecné trendy, ktoré opísala Komisia ES vo svojom oznámení z roku 2004, sú uplatniteľné aj na EHP ako celok.

               a)   Konkurencieschopnosť flotily EHP

                     2.

                     Komisia ES zistila – na základe odpovedí členských štátov ES na dotazník Komisie v polovici roku 2002 a podľa najnovších štatistických údajov (5) – že členské štáty ES, ktoré zaviedli opatrenia štátnej pomoci, najmä vo forme daňovej úľavy, dosiahli preregistráciu značného objemu tonáže pod národnú vlajku vo všetkých registroch spolu. Od zavedenia špeciálneho námorného daňového režimu v Nórsku (6) sa obchodná flotila pod štátnou vlajkou rozrástla o 89 plavidiel, resp. 6 % (1996 – 2001). V rokoch 1989 – 2001 podiel tonáže zapísanej v registroch členských štátov ES na celkovej svetovej tonáži mierne poklesol. Zatiaľ čo sa svetové loďstvo zväčšilo, flotila Spoločenstva registrovaná pod vlajkami tretích štátov rástla rýchlejšie než flotila registrovaná pod vlajkami členských štátov ES. Počet nórskych lodí s cudzími vlajkami sa od 1. januára 1996 do 1. januára 2001 zvýšil zo 425 na 702.

               b)   Trendy zamestnanosti

                     3.

                     Čo sa týka trendov zamestnanosti, Komisia ES si všimla pokles celkového počtu námorníkov na palubách plavidiel Spoločenstva, ale poukázala na to, že sa na to treba dívať na pozadí zvýšenej produktivity plavidiel a obnovovania flotily Spoločenstva v rokoch 1997 – 2001, ktorej pokročilá technológia vyústila do využitia menej početnej, ale lepšie vyškolenej pracovnej sily. Komisia zistila, že trend stále väčšej závislosti flotily pod vlajkami Spoločenstva od námorníkov tretích krajín sa nezmenil. Na tento trend poukázala Komisia v roku 2001 vo svojom oznámení o školení a nábore námorníkov (7). Od roku 1999 do roku 2000 poklesli v Nórsku počty nórskych námorníkov a námorníkov EHP na nórskych lodiach o 3 %, pričom sa zvýšila zamestnanosť nenórskych námorníkov.

               c)   Vklad do hospodárskej činnosti ako celku

                     4.

                     Námorné odvetvia sú neoddeliteľne späté s námornou dopravou. Toto spojenie je silným argumentom v prospech pozitívnych opatrení, ktorých cieľom je zachovať flotilu závislú od lodnej dopravy EHP. Keďže námorná doprava je jedným zo spojení v dopravnom reťazci všeobecne, a najmä v reťazci námorných odvetví, opatrenia na zachovanie konkurencieschopnosti európskej flotily sa odrážajú aj v investíciách na pevnine do odvetví spojených s námorníctvom (8), vo vklade námornej dopravy do ekonomiky EHP ako celku a do zamestnanosti všeobecne.

                     5.

                     Význam lodnej dopravy a celého námorníctva je v jednotlivých posudzovaných krajinách sa značne líši. V štúdii, ktorú zrealizovala Komisia ES v 15 štátoch ES a v Nórsku, bol význam európskeho námorníctva a jeho hospodársky dosah ilustrovaný nasledujúcimi ukazovateľmi: 1,550 milióna riadnych zamestnancov, obrat 160 miliárd EUR v roku 1997 (asi 2 % HDP v Spoločenstve) (9). Príkladmi môžu byť údaje o Nórsku [2 % HDP vytvorené námorníctvom (10), Dánsku (3 % HDP vytvorené námorníctvom), Grécku (2,3 %) a Holandsku (2 %)].

                     6.

                     V tomto kontexte preto nie je bezvýznamné poznamenať, že flotila riadená európskymi prevádzkovateľmi so sídlom v Spoločenstve zostala na úrovni asi 34 % svetovej tonáže, zatiaľ čo svetová tonáž sa v tomto období zvýšila o 10 %. Vzhľadom na mobilný charakter námorného odvetvia a zariadenia ponúkané tretími krajinami možno dôjsť k záveru, že podporné opatrenia pre námornú dopravu môžu prispieť k tomu, aby nedochádzalo k šíriacemu sa vytláčaniu príbuzných odvetví.

                     7.

                     Na základe týchto nálezov dospela Komisia ES k záveru, že tam, kde boli prijaté opatrenia v súlade s usmerneniami z roku 1997, sa zastavil štrukturálny úpadok registrov Spoločenstva a flotily Spoločenstva a aspoň čiastočne sa dosiahli ciele stanovené Komisiou. Ako dozorný orgán pozoruje zo svojich vyšetrovaní v oblasti námornej dopravy, plavba pod cudzími vlajkami ešte nezanikla, hoci opatrenia prijaté v súlade s predchádzajúcou kapitolou 24A vnímali sa usmernenia dozorného orgánu ako prostriedok na zastavenie tejto tendencie. Nórske percento v svetovej flotile na základe brutto tonáže a merané ako tonáž registrovaná v Nórsku zostalo v rokoch 1998 – 2000 na úrovni okolo 4 % (11).

                     8.

                     Podiel otvorených registrov na svetovej tonáži však v tomto období ďalej rástol, zo 43 % v roku 1996 sa v roku 2001 zvýšil na 54 %, a neexistuje žiaden náznak akéhokoľvek výrazného zvrátenia tohto trendu, lebo flotila sa využívala a stále viac využíva námorníkov z tretích krajín. Kampaň uskutočnená v posledných rokoch musí pokračovať, musí však byť lepšie zacielená. Aktívnejšie treba monitorovať najmä opatrenia na pomoc námorníkom z EHP.

                     9.

                     Výsledky opatrení, ktoré prijali štáty EZVO a povolil dozorný orgán, treba systematickejšie analyzovať.

                     10.

                     V dôsledku toho, a aj keď by prevádzková pomoc mala byť v podstate výnimočná, dočasná a zostupná, dozorný orgán odhaduje, že štátna pomoc odvetviu lodnej dopravy EHP je stále opodstatnená, a že prístup sledovaný usmerneniami z roku 1997 bol správny. Súčasná kapitola 24A usmernení sa preto zakladá na rovnakom základnom prístupe.

               24A.2.   Rozsah pôsobnosti a všeobecné ciele zrevidovaných usmernení o štátnej pomoci

                     1.

                     Cieľom týchto usmernení – ktorými sa nahrádza bývalá kapitola 24A (12) – je stanoviť parametre, v rámci ktorých dozorný orgán schvaľuje štátnu pomoc pre námornú dopravu v súlade s pravidlami a postupmi štátnej pomoci EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c) a/alebo článku 59 ods. 2 Dohody o EHP.

                     2.

                     Systémy pomoci by nemali byť na úkor hospodárstva iných štátov EHP a nesmú vykazovať žiadne riziko narúšania hospodárskej súťaže medzi zmluvnými stranami v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. Štátna pomoc sa musí vždy obmedzovať len na to, čo je potrebné na dosiahnutie jej účelu, a poskytovať transparentným spôsobom. Vždy treba brať do úvahy kumulatívny účinok celej pomoci poskytnutej štátnymi orgánmi (vrátane orgánov na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni).

                     3.

                     Tieto usmernenia sú uplatniteľné na činnosti ‚námornej dopravy’ podľa vymedzenia pojmu v nariadení (EHS) č. 4055/86 (13), ktoré je začlenené do Dohody o EHP ako bod 53 v prílohe XIII k Dohode o EHP, a v nariadení (EHS) č. 3577/92 (14), ktoré je začlenené ako bod 53 a v prílohe XIII k Dohode o EHP (15), teda na ‚dopravu tovaru a osôb po mori’. V určitých častiach sa týkajú aj remorkáže a ťažby pod vodou.

               24A.2.1.   Rozsah zrevidovaných usmernení o štátnej pomoci

                     1.

                     Tieto usmernenia sa týkajú akejkoľvek pomoci poskytovanej štátmi EZVO alebo zo štátnych prostriedkov v prospech námornej dopravy. To zahŕňa akúkoľvek finančnú výhodu udelenú v akejkoľvek forme a financovanú verejnými orgánmi (či už na vnútroštátnej, regionálnej, provinčnej, rezortnej alebo miestnej úrovni). Na tieto účely môžu ‚verejné orgány’ znamenať štátne podniky a štátom kontrolované banky. Do vymedzenia pojmu pomoci môžu spadať aj mechanizmy, ktorými štát garantuje pôžičky alebo iné financovanie poskytované komerčnými bankami. Usmernenia nerozlišujú medzi druhmi príjemcov v zmysle ich právnej štruktúry (či ide o spoločnosti, partnerstvá alebo fyzické osoby), ani medzi verejným a súkromným vlastníctvom, a každý odkaz na spoločnosti sa pokladá za odkaz zahrňujúci všetky ostatné druhy právnických osôb.

                     2.

                     Tieto usmernenia sa netýkajú pomoci pre výstavbu lodí (v zmysle kapitoly 24B usmernení dozorného orgánu o štátnej pomoci alebo akéhokoľvek následného dokumentu). Investície do infraštruktúry sa normálne nepokladajú za štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak štát poskytne k infraštruktúre slobodný a rovnoprávny prístup všetkým prevádzkovateľom. Dozorný orgán však môže tieto investície preskúmať, ak by z nich mohli priamo alebo nepriamo profitovať určití lodiari. A nakoniec, dozorný orgán ustanovil zásadu, že o štátnu pomoc nejde v prípadoch, keď verejné orgány prispejú spoločnosti na takom základe, ktorý by bol prijateľný pre súkromného investora fungujúceho za normálnych podmienok trhovej ekonomiky.

               24A.2.2.   Všeobecné ciele zrevidovaných usmernení o štátnej pomoci

                     1.

                     V oblasti štátnej pomoci je potrebné zvýšiť transparentnosť, aby svoje práva a povinnosti poznali nielen štátne orgány v širokom zmysle, ale aj spoločnosti a fyzické osoby. Tieto usmernenia majú k tomu prispieť a vyjasniť, aké systémy štátnej pomoci možno zaviesť na podporu námorného záujmu EHP s cieľom:

                                 —

                                 zlepšiť bezpečnú, efektívnu, zabezpečenú a ekologicky prijateľnú námornú dopravu,

                                 —

                                 podporiť registráciu resp. preregistráciu do registrov štátov EHP,

                                 —

                                 prispieť ku konsolidácii námorných spoločností so sídlom v štátoch EHP a zároveň zachovať celkovo konkurenčnú flotilu na svetových trhoch,

                                 —

                                 zachovať a zlepšiť námorné know-how a ochrániť a podporiť zamestnanosť európskych námorníkov a

                                 —

                                 prispieť k presadeniu nových služieb v oblasti námornej malej pobrežnej plavby (16).

                     2.

                     Všeobecne možno štátnu pomoc poskytnúť len pre lode zapísané v registroch štátov EHP. V určitých výnimočných prípadoch však možno pomoc poskytnúť aj lodiam zapísaným v registroch podľa bodu 3 prílohy VIII k týmto usmerneniam, ak:

                                 —

                                 dodržiavajú medzinárodné normy a právo EHP vrátane zabezpečenia, bezpečnosti, ekologického pôsobenia a pracovných podmienok na palube,

                                 —

                                 sú prevádzkované z EHP,

                                 —

                                 majiteľ lode sídli v EHP a daný štát preukáže, že register priamo prispieva na uvedené ciele.

                     3.

                     Dodatočne možno v určitých výnimočných prípadoch schváliť opatrenia pomoci pre lode bez ohľadu na ich vlajky tam, kde je jasne preukázaný prospech pre spoločné ciele zmluvných strán.

               24A.3.   Fiškálne a sociálne opatrenia na zlepšenie konkurencieschopnosti
         24A.3.1.   Fiškálny režim lodiarskych spoločností

                     1.

                     Mnohé tretie štáty si vypracovali významné lodné registre, niekedy podporované efektívnou infraštruktúrou medzinárodných služieb, ktoré lákajú lodiarov fiškálnou klímou, ktorá je podstatne miernejšia než v štátoch EHP. Prostredie s nízkymi daňami motivuje spoločnosti k tomu, aby nielenže neplávali pod vlajkami svojich štátov, ale uvažovali aj o presťahovaní podniku. Treba zdôrazniť, že v súčasnosti neexistujú efektívne medzinárodné pravidlá na potláčanie takejto daňovej konkurencie a správnych, právnych alebo technických prekážok na odhlásenie lode z registra štátu EHP je málo. V tomto kontexte sa zdá, že najschodnejšou cestou je vytvoriť podmienky, ktoré umožnia primeranejšie konkurovať zvýhodneným vlajkám.

                     2.

                     Dohoda o EHP sa spravidla netýka daňového systému jednotlivých štátov EHP/EZVO. V určitých prípadoch však môže mať takýto systém dôsledky, ktoré ho zaradia do rozsahu uplatňovania článku 61 ods. 1 Dohody o EHP (17). V tomto štádiu neexistuje dôkaz o systémoch narúšajúcich hospodársku súťaž v obchodovaní medzi zmluvnými stranami v rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom. V skutočnosti sa zdá, že prístupy štátov EHP k pomoci pre lodnú dopravu sa stále viac zbližujú. Lode prehlasované z registra jedného štátu EHP do druhého sú zriedkavým fenoménom. Fiškálna konkurencia je hlavne problémom medzi štátmi EHP na jednej strane a tretími krajinami na strane druhej, lebo úspory nákladov, ktoré lodiari dosahujú prostredníctvom registrov tretích krajín, sú v porovnaní s možnosťami dostupnými v rámci EHP značné.

                     3.

                     Z tohto dôvodu prijali mnohé štáty EHP osobitné opatrenia na zlepšenie fiškálnej klímy pre lodiarske spoločnosti vrátane napríklad zrýchlených odpisov investícií do lodí alebo práva vytvoriť nezdaniteľnú rezervu zo ziskov z predaja lodí za niekoľko rokov, ak sa tieto zisky opäť investujú do lodí.

                     4.

                     Tieto daňové úľavy uplatňované osobitne na lodnú dopravu sa pokladajú za štátnu pomoc. Rovnako je štátnou pomocou aj systém nahradenia normálneho systému dane zo zisku podniku tonážnou daňou. „Tonážna daň“ znamená, že lodiar platí daň, ktorej výška sa priamo odvíja od prevádzkovanej tonáže. Tonážna daň je splatná bez ohľadu na skutočné zisky alebo straty spoločnosti.

                     5.

                     Ukázalo sa, že tieto opatrenia chránia vysoko kvalitnú zamestnanosť v námornom odvetví na pobreží, napr. v riadení priamo spojenom s lodnou dopravou, a v pridružených činnostiach (poistenie, maklérstvo a financie). Vzhľadom na význam týchto činností pre hospodárstvo zmluvných strán a na presadenie predtým stanovených cieľov možno tieto druhy daňových stimulov vo všeobecnosti schvaľovať. Navyše ochrana kvalitnej zamestnanosti a motivácia konkurenčného odvetvia lodnej dopravy so sídlom v štáte EHP pomocou daňových stimulov spolu s ďalšími iniciatívami týkajúcimi sa školenia a zvyšovania bezpečnosti uľahčí rozvoj európskeho lodiarstva na globálnom trhu.

                     6.

                     Dozorný orgán si uvedomuje, že dnes pochádza príjem lodiarov často z prevádzkovania lodí pod rôznymi vlajkami – napríklad z využívania prenajatých plavidiel pod cudzími vlajkami alebo z využívania partnerských plavidiel v rámci aliancií. Uznáva sa aj to, že motivácia vysťahovať manažment a pomocné činnosti by pretrvávala, keby lodiar mal výrazný finančný prospech z vedenia rôznych podnikov a oddeleného účtovníctva príjmov z lodí pod vlajkou EHP a iných príjmov. Bolo by to napríklad vtedy, ak by príjmy z plavieb pod cudzou vlajkou buď podliehali plnej výške dane z príjmu firiem v štáte EHP, alebo nízkej daňovej sadzbe v zámorí, ak by sa dalo preukázať riadenie zo zámoria.

                     7.

                     Cieľom štátnej pomoci v kontexte námornej dopravy je podporiť konkurencieschopnosť flotíl EHP na globálnom trhu lodnej dopravy. Následne by systémy daňových úľav mali byť spravidla spojené s vlajkou EHP. Výnimočne ich však možno schváliť aj tam, kde sa uplatňujú na celú flotilu prevádzkovanú lodiarom so sídlom na území štátu EHP, ktorý podlieha dani z príjmu podnikov, ak preukáže, že všetky príslušné lode sa strategicky a komerčne skutočne riadia z tohto územia, a že táto činnosť podstatne prispieva k hospodárskej činnosti a zamestnanosti v EHP. Dôkaz o takomto ekonomickom spojení predložený daným štátom EHP by mal obsahovať údaje o plavidlách vo vlastníctve a prevádzke podľa registrov štátov EHP, o zamestnávaní občanov EHP na lodiach a v pobrežných činnostiach a o investíciách do fixných aktív. Musí zdôrazňovať, že pomoc je potrebná na repatriáciu strategického a komerčného manažmentu všetkých príslušných lodí do EHP, a navyše, že príjemcovia pomoci podliehajú dani z príjmu podnikov v EHP. Okrem toho bude dozorný orgán žiadať akýkoľvek dostupný dôkaz o tom, že všetky plavidlá prevádzkované spoločnosťami, ktoré majú prospech z týchto opatrení, dodržiavajú príslušné medzinárodné a EHP bezpečnostné normy vrátane noriem týkajúcich sa pracovných podmienok na palube.

                     8.

                     Ako bolo uvedené v predchádzajúcom odseku, netreba zabúdať na to, že systémy daňových úľav si v zásade vyžadujú spojenie s vlajkou jedného zo štátov EHP. Skôr než sa pomoc výnimočne poskytne (resp. potvrdí) flotilám, v ktorých sa nachádzajú aj lode s inými vlajkami, štáty EHP by mali zabezpečiť, aby sa prijímajúce spoločnosti zaviazali zvýšiť alebo aspoň zachovať taký podiel tonáže pod vlajkou jedného zo štátov EHP, aký prevádzkujú pod týmito vlajkami v čase nadobudnutia účinnosti týchto usmernení. Keď spoločnosť kontroluje plavebné spoločnosti založené podľa bodu 4 prílohy XXII k Dohode o EHP v zmysle siedmej smernice Rady 83/349/EHS (18) (článok 1), uvedená požiadavka podielu tonáže sa musí vzťahovať na materskú spoločnosť a dcérske spoločnosti spolu na konsolidovanom základe. Ak spoločnosť (alebo skupina) túto požiadavku nerešpektuje, príslušný štát EHP by nemal poskytnúť ďalšiu daňovú úľavu na ďalšie plavidlá tejto spoločnosti plaviace sa pod cudzími vlajkami, ak podiel globálnej tonáže pod vlajkou EHP, ktorá je oprávnená na daňovú úľavu v tomto štáte EHP, v priebehu sledovaného obdobia uvedeného v ďalšom odseku v priemere poklesol. Štát EZVO musí informovať dozorný orgán o uplatnení výnimky. Požiadavka podielu tonáže pod vlajkou EHP uvedená v tomto odseku sa nevzťahuje na podniky, ktoré prevádzkujú aspoň 60 % svojej tonáže pod vlajkou EHP.

                     9.

                     Vo všetkých prípadoch, keď boli schválené fiškálne systémy na uvedenom výnimočnom základe, a aby príslušný štát EZVO mohol každé tri roky vypracovať správu požadovanú podľa časti 24A.12 (‚Záverečné poznámky’, pozri ďalej), príjemcovia musia príslušnému štátu EZVO dokázať, že v tomto období splnili všetky podmienky na udelenie výnimky. Navyše musia poskytnúť dôkaz, že v prípade flotily príjemcu bola dodržaná požiadavka podielu tonáže stanovená v predchádzajúcom odseku, a že každé plavidlo tejto flotily dodržiava príslušné medzinárodné normy a normy EHP, vrátane noriem týkajúcich sa bezpečnosti, zabezpečenia, ekologického pôsobenia a pracovných podmienok na palube. Ak príjemcovia takýto dôkaz neposkytnú, nemôžu ďalej využívať výhody tohto daňového systému.

                     10.

                     Je taktiež zaujímavé výslovne uviesť, že podľa rovnakých ustanovení môžu byť oprávnené aj niektoré spoločnosti zaoberajúce sa riadením lodí so sídlom v EHP, keďže prirodzenými príjemcami uvedených daňových systémov sú plavebné spoločnosti so sídlom v EHP. Spoločnosti zaoberajúce sa riadením lodí sú subjekty poskytujúce lodiarom rôzne druhy služieb, napr. technický prieskum, nábor a zaškolenie posádky, riadenie posádky a prevádzky plavidla. V niektorých prípadoch sa manažéri poverujú riadením techniky aj posádky plavidiel. V takom prípade vystupujú v dopravných operáciách ako klasickí ‚lodiari’. Navyše toto odvetvie, podobne ako odvetvie lodnej dopravy, pociťuje silnú a stále väčšiu konkurenciu na medzinárodnej úrovni. Z týchto dôvodov sa zdá byť vhodné rozšíriť možnosť daňových úľav aj na túto kategóriu lodných manažérov.

                     11.

                     Spoločnosti zaoberajúce sa riadením lodí môžu byť oprávnené na pomoc len pre plavidlá, na ktorých zabezpečujú celý posádkový a technický manažment. Aby lodní manažéri získali oprávnenie, musia predovšetkým prevziať od majiteľa plnú zodpovednosť za prevádzku lode, ako aj všetky povinnosti a zodpovednosti majiteľov, ktoré im ukladá kódex ISM (19). Ak by lodní manažéri poskytovali aj iné špecializované služby, aj keď sa týkajú prevádzky lode, musia zabezpečiť oddelené účtovníctvo činností, ktoré nie sú oprávnené na systémy daňových úľav. Uvedená požiadavka týkajúca sa podielov vlajok štátov EHP sa vzťahuje aj na spoločnosti zaoberajúce sa riadením lodí (20).

                     12.

                     Tieto usmernenia sa uplatňujú len na námornú dopravu. Dozorný orgán môže akceptovať, že do tejto definície spadá aj remorkáž iných plavidiel na mori, ropné plošiny a pod.

                     13.

                     Dozorný orgán si však uvedomil, že v určitých prípadoch štáty EHP umožňujú využívať pomoc aj remorkérom určeným na prácu na mori, aj keď nie sú, resp. sú zriedka na mori aktívne. Preto je potrebné v týchto usmerneniach určiť, aké stanovisko zaujme k tomuto bodu dozorný orgán.

                     14.

                     Na ‚remorkáž’ sa vzťahuje pôsobnosť týchto usmernení len vtedy, ak viac ako 50 % remorkážnej činnosti aktívne vykonávanej remorkérom v danom roku predstavuje ‚námornú dopravu’. Prestoje možno úmerne priradiť k tej časti celkovej činnosti skutočne vykonávanej remorkérom, ktorá predstavuje ‚námornú dopravu’. Treba zdôrazniť, že remorkážne činnosti, ktoré sa vykonávajú okrem iného v prístavoch, alebo ktoré spočívajú v pomoci lodi so samostatným pohonom dostať sa do prístavu, nie sú na účely týchto usmernení ‚námornou dopravou’. V prípade remorkáže nie je možná žiadna výnimka z vlajkového spojenia.

                     15.

                     Podobne aj v prípade ťažby pod vodou skúsenosti získané v posledných rokoch naznačujú, že treba urobiť niekoľko poznámok.

                     16.

                     ‚Ťažobné’ činnosti v zásade nemajú nárok na pomoc pre námornú dopravu. Fiškálne mechanizmy pre spoločnosti (napr. tonážna daň) však možno uplatniť na tie bagre, ktorých činnosť pozostávajúca z ‚námornej dopravy’ – to je z dopravy vyťaženého materiálu na otvorenom mori – predstavuje viac ako 50 % ich ročného pracovného času, a len na tieto dopravné činnosti. Oprávnené sú len bagre registrované v štáte EHP (nie je možná žiadna výnimka z vlajkového spojenia). V takýchto prípadoch sa vyžaduje oddelené účtovníctvo činností námornej dopravy (21).

                     17.

                     A nakoniec, metóda hodnotenia systémov tonážnej dane, ktoré sa doteraz oznamovali Komisii ES, pozostávala z nasledujúcich krokov: vypočítal sa skutočný zisk lodiarov uplatnením imaginárnej miery zisku na ich tonáž; na takto stanovenú sumu sa uplatnila vnútroštátna daň zo zisku podniku. Výsledná suma je splatná ‚tonážna daň’.

                     18.

                     Imaginárne miery zisku uplatňované štátmi ES boli doteraz homogénne. Keďže však sadzby dane zo zisku podnikov môžu byť v jednotlivých štátoch ES výrazne odlišné, tonážne dane splatné za rovnakú tonáž môžu byť v rôznych štátoch ES veľmi nevyrovnané. Na zachovanie súčasnej spravodlivej rovnováhy Komisia ES upresnila, že schváli len systémy, ktoré vytvárajú daňové zaťaženie na rovnakú tonáž spravodlivo v súlade s už schválenými systémami. Dozorný orgán na základe svojich skúseností poznamenáva, že niektoré štáty sa môžu rozhodnúť priamo stanoviť osobitné sadzby tonážnej dane namiesto výpočtu skutočných ziskov, na ktoré sa uplatňuje bežná daň zo zisku podnikov. Aj dozorný orgán sa snaží zachovať rovnováhu v súlade so schválenými systémami.

                     19.

                     Vo všetkých prípadoch musia systémy výhod uľahčovať rozvoj odvetvia lodnej dopravy a zamestnanosti na podporu spoločného záujmu zmluvných strán. Následne sa musia uvedené fiškálne výhody obmedzovať na dopravné činnosti; teda v prípadoch, keď sa lodiarska spoločnosť angažuje aj v iných komerčných činnostiach, sa vyžaduje transparentné účtovníctvo, aby sa zabránilo ‚prelievaniu’ do nedopravných činností. Tento prístup by mal napomôcť konkurencieschopnosti lodnej dopravy EHP s daňovými povinnosťami porovnateľnými s úrovňou uplatňovanou kdekoľvek inde na svete, a zároveň zachovať normálnu výšku daní štátov EHP z iných činností a osobné odmeňovanie akcionárov a riaditeľov.

               24A.3.2.   Náklady na prácu

                     1.

                     Ako sa už uviedlo, námorná doprava je odvetvie čeliace silnej medzinárodnej konkurencii. Podporné opatrenia pre námorné odvetvie by sa preto mali zamerať predovšetkým na znižovanie daňových a iných nákladov a zaťaženia, ktoré znášajú lodiari v EHP a námorníci EHP, v súlade so svetovými normami. Mali by skôr priamo stimulovať rozvoj tohto odvetvia a zamestnanosti, než poskytovať všeobecnú finančnú pomoc.

                     2.

                     Pri zachovaní týchto cieľov by sa malo pre námornú dopravu EHP povoliť nasledujúce opatrenie na zníženie nákladov na zamestnancov:

                                 —

                                 znížené sadzby príspevkov na sociálne zabezpečenie námorníkov EHP zamestnaných na palubách lodí registrovaných v niektorom štáte EHP,

                                 —

                                 znížené sadzby dane z príjmu námorníkov EHP na palube lodí registrovaných v niektorom štáte EHP.

                           Na účely tohto bodu sú ‚námorníci EHP’ definovaní:

                                 —

                                 v prípade námorníkov pracujúcich na palubách plavidiel [vrátane nákladných trajektov (22)] ako občania štátov EHP, ktorí poskytujú pravidelné služby cestujúcim medzi prístavmi EHP,

                                 —

                                 vo všetkých ostatných prípadoch ako všetci námorníci platiaci dane a/alebo príspevky na sociálne zabezpečenie v niektorom štáte EHP.

                     3.

                     Predchádzajúce usmernenia z roku 1997 umožňovali takéto zníženia pre všetkých námorníkov pracujúcich na palubách lodí registrovaných v štáte EHP a platiacich dane a/alebo príspevky na sociálne zabezpečenie v štáte EHP. Potom sa však zistilo, že tlak medzinárodnej konkurencie na európskych lodiarov je v prípade medzinárodnej nákladnej dopravy veľmi silný, pričom v prípade pravidelnej osobnej dopravy vo vnútri EHP je menší. Preto je v predchádzajúcom prípade prvotným cieľom pomoci rozmach konkurencieschopnosti európskeho odvetvia lodnej dopravy. Bránenie štátom EHP udeliť daňovú úľavu všetkým námorníkom by malo v tomto prípade veľmi nepriaznivé účinky na konkurencieschopnosť európskych lodiarov a mohlo by ich naviesť k tomu, aby svoje lode zaregistrovali pod cudzou vlajkou. Zároveň je zrejmé, že v pravidelnej osobnej doprave medzi štátmi EHP je výrazná zamestnanosť občanov štátov EHP v percentuálnych pojmoch i počtoch. V tomto prípade je teda prioritou pomoci ochrana zamestnanosti v EHP. Z interných fiškálnych dôvodov niektoré štáty EHP uprednostňujú neuplatňovať uvedené znížené sadzby, ale radšej odškodniť lodiarov – čiastočne alebo celkom – za náklady vzniknuté z týchto odvodov. Takýto prístup možno všeobecne pokladať za ekvivalentný opísanému systému znížených sadzieb, ak má jasné spojenie s týmito odvodmi, neobsahuje žiaden prvok nadmernej kompenzácie, a ak je systém transparentný a nemožno ho zneužiť.

                     4.

                     Na dopravnú časť remorkážnych a ťažobných činností (námorná doprava materiálov) možno poskytnúť pomoc v prospech zamestnanosti námorníkov EHP analogicky k pravidlám obsiahnutým v tomto bode, ale len ak sa pomoc týka námorníkov EHP pracujúcich na palube plávajúcich remorkérov a bagrov so samostatným pohonom registrovaných v štáte EHP, ktoré vykonávajú námornú dopravu po mori aspoň 50 % pracovného času (23).

                     5.

                     Nakoniec treba pripomenúť, že na pomoc pre zamestnanosť sa vzťahuje skupinová výnimka upravená v nariadení Komisie (ES) č. 2204/2002 z 12. decembra 2002 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES o štátnej pomoci pre zamestnanosť (24) začlenenom ako bod 1g) do prílohy XV k Dohode o EHP (25), ktorá sa uplatňuje aj na námornú dopravu.

               24A.4.   Úľava pre posádku
         Pomoc na úľavu pre posádku má tendenciu znižovať náklady na zamestnávanie námorníkov z EHP najmä na lodiach prevádzkovaných vo vzdialených vodách. Pomoc, ktorá má svoj strop (stanovený v časti 24A.11), sa preto môže poskytnúť námorníkom EHP pracujúcim na palubách lodí zapísaných v registroch štátoch EHP vo forme zaplatenia alebo preplatenia výdavkov na návrat do vlasti.
         24A.5.   Investičná pomoc

                     1.

                     Dotácie na obnovenie flotily nie sú bežné pri iných druhoch dopravy, napr. v cestnej a leteckej doprave. Keďže môžu narúšať hospodársku súťaž, dozorný orgán nie je ochotný schvaľovať tieto systémy, ak sú súčasťou štrukturálnej reformy vedúcej k zníženiu celkovej kapacity flotíl.

                     2.

                     Investície musia byť v súlade s kapitolou 24B týchto usmernení alebo s akýmikoľvek inými právnymi predpismi EHP, prípadne usmerneniami, ktoré ich môžu nahradiť.

                     3.

                     V rámci týchto usmernení však možno za určitých obmedzených okolností povoliť ďalšiu investičnú pomoc na zlepšenie vybavenia na palubách lodí zapísaných v registroch štátov EHP alebo na podporu používania bezpečných a čistých lodí, ale len v súlade s politikou bezpečných morí. Možno teda povoliť pomoc, ktorá motivuje vylepšiť lode registrované v EHP podľa noriem, ktoré sú vyššie než povinné bezpečnostné a ekologické normy uvedené v medzinárodných dohovoroch, a predpokladajú dohodnutie vyšších noriem, čím sa zlepšia bezpečnostné a ekologické kontroly. Táto pomoc musí byť v súlade s platnými ustanoveniami EHP o stavbe lodí.

                     4.

                     Keďže lodná doprava je v podstate veľmi mobilná, regionálna pomoc pre námorné spoločnosti v znevýhodnených regiónoch, ktorá má často formu investičnej pomoci spoločnostiam investujúcim v regiónoch, môže byť povolená len tam, kde je jasné, že za určitý čas prinesie regiónu výhody. Je to napríklad v prípade investície na výstavbu špecializovaných skladov alebo na nákup pevného prekládkového vybavenia. Investičná pomoc pre námorné spoločnosti v znevýhodnených regiónoch sa potom môže povoliť len vtedy, ak je v súlade aj s regionálnymi pravidlami pomoci (pozri časť 24A.6).

               24A.6.   Regionálna pomoc na základe Článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP
         V kontexte systémov regionálnej pomoci uplatňuje dozorný orgán všeobecné pravidlá stanovené v jeho usmerneniach alebo v ich budúcich zmenách a dodatkoch.
         24A.7.   Odborná príprava

                     1.

                     Treba pripomenúť po prvé, že na pomoc pre odbornú prípravu sa vzťahuje skupinová výnimka upravená v nariadení Komisie (ES) č. 68/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc na vzdelávanie (26) začlenenom ako bod 1d do prílohy XV k Dohode o EHP (27), ktorá sa vzťahuje aj na námornú dopravu.

                     2.

                     Okrem toho, mnohé systémy školenia námorníkov podporované štátom sa nepokladajú za štátnu pomoc, lebo majú všeobecný charakter (či už odborný alebo akademický). Preto nepodliehajú oznamovacej povinnosti a preskúmaniu zo strany dozorného orgánu.

                     3.

                     Ak sa však systém pokladá za štátnu pomoc, oznámenie sa vyžaduje. To môže byť napríklad vtedy, ak sa určitý systém týka osobitne školenia na palube a dávku štátnej finančnej podpory poberá školiaca organizácia, kadet, námorník alebo lodiar. Dozorný orgán sa stavia pozitívne k pomoci poskytovanej na nediskriminačnom základe na školenie vykonávané na palube lodí registrovaných v niektorom štáte EHP. Výnimočne možno podporiť aj školenie na palubách iných lodí v prípade, keď to je odôvodnené objektívnymi kritériami, napr. nedostatkom miest na plavidlách zapísaných v registri štátu EHP.

                     4.

                     Tam, kde sa na školenie na palube vyplácajú finančné príspevky, účastník v podstate nemôže byť aktívnym členom posádky, ale musí byť nadbytočný. Toto ustanovenie má zaistiť, aby sa dotácie vo výške čistej mzdy nevyplácali námorníkom zamestnaným normálnymi činnosťami posádky.

                     5.

                     Podobne sú na ochranu a rozvoj námornej kvalifikácie v EHP a konkurenčnej výhody námorných odvetví EHP potrebné ďalšie rozsiahle výskumné a vývojové snahy zamerané na kvalitu, produktivitu, bezpečnosť a ochranu životného prostredia. Aj na tieto projekty možno povoliť štátnu pomoc v medziach stanovených Dohodou o EHP (28).

                     6.

                     Pomoc zacielená na zdokonalenie a aktualizáciu zručností dôstojníkov EHP sa môže povoľovať v priebehu celej ich kariéry. Pomoc môže pozostávať z príspevku na náklady na školenie a/alebo z náhrady mzdy vyplácanej dôstojníkovi počas školenia. Systémy však musia byť navrhnuté takým spôsobom, ktorý zabraňuje poskytnúť pomoc na školenie tak, aby sa priamo alebo nepriamo zmenila na dotáciu na platy dôstojníkov.

                     7.

                     Povoliť možno aj pomoc zameranú na odborné preškolenie rybárov na otvorenom mori, ktorí chcú pracovať ako námorníci.

               24A.8.   Reštrukturalizačná pomoc
         Hoci sa usmernenia dozorného orgánu týkajúce sa reštrukturalizácie a záchrany firiem v ťažkostiach (29) uplatňujú na dopravu len do tej miery, že sa berie do úvahy osobitný charakter odvetvia, dozorný orgán tieto usmernenia alebo akékoľvek iné usmernenia, alebo právne predpisy EHP, ktoré ich nahrádzajú, uplatní na posudzovanie reštrukturalizačnej pomoci pre námorné spoločnosti.
         24A.9.   Povinnosti služby vo verejnom záujme a zmluvy o poskytovaní služby vo verejnom záujme

                     1.

                     V oblasti námornej kabotáže možno uložiť povinnosti poskytovať službu vo verejnom záujme (PSVZ) alebo uzavrieť zmluvy o poskytovaní služby vo verejnom záujme (ZSVZ) na služby uvedené v článku 4 nariadenia (EHS) č. 3577/92, ktoré je začlenené ako bod 53 a v prílohe XIII k Dohode o EHP (30). Pri týchto službách musia PSVZ a ZSVZ, ako aj ich kompenzácia, spĺňať podmienky tohto ustanovenia a pravidlá Dohody o EHP a postupy, ktorými sa riadi štátna pomoc, podľa interpretácie príslušných ustanovení Zmluvy o ES a postupov, ktorými sa riadi štátna pomoc v Spoločenstve, Súdnym dvorom EZVO a Európskym súdnym dvorom.

                     2.

                     Dozorný orgán akceptuje, že ak je medzinárodná dopravná služba potrebná na splnenie naliehavých potrieb verejnej dopravy, možno uložiť PSVZ alebo uzavrieť ZSVZ s tým, že na akúkoľvek kompenzáciu sa vzťahujú uvedené postupy a pravidlá Dohody o EHP.

                     3.

                     Trvanie zmlúv o poskytovaní služby vo verejnom záujme by sa malo obmedziť na primeraný a nie príliš dlhý čas, obvykle na šesť rokov, pretože zmluvy na výrazne dlhšie obdobia by mohli niesť riziko vzniku (súkromného) monopolu.

               24A.10.   Pomoc pre námornú malú pobrežnú plavbu

                     1.

                     Neexistuje žiadne právne vymedzenie pojmu ‚námorná malá pobrežná plavba’. Oznámenie Komisie ES o rozvoji námornej malej pobrežnej plavby v Európe z 29. júna 1999 (31) však uvádza pracovné vymedzenie pojmu námornej malej pobrežnej plavby ako ‚pohyb nákladu a cestujúcich po mori medzi prístavmi nachádzajúcimi sa v geografickej Európe, alebo medzi týmito prístavmi a prístavmi nachádzajúcimi sa v neeurópskych krajinách s pobrežnou líniou priľahlých morí ohraničujúcich Európu’ (32). V tomto oznámení Komisia ES podcenila úlohu tohto dopravného režimu pri podpore udržateľnej a bezpečnej mobility, posilňovaní súdržnosti v rámci EHP a zlepšovaní efektívnosti dopravy v rámci prístupu zameraného na využívanie rôznych spôsobov dopravy. Dozorný orgán uznáva aj to, že podpora námornej malej pobrežnej plavby sa musí realizovať na všetkých úrovniach, či už na úrovni EHP, vnútroštátnej alebo regionálnej.

                     2.

                     Keďže cieľom pomoci pre námornú malú pobrežnú plavbu je zlepšiť reťazec rôznych spôsobov dopravy a odľahčiť cesty v štátoch EHP, vymedzenie pojmu námornej malej pobrežnej plavby uvedené v oznámení Komisie ES z roku 1999 by sa malo na účely týchto usmernení obmedziť na dopravu medzi prístavmi na území štátov EHP.

                     3.

                     Dozorný orgán uznáva, že spustenie služieb námornej malej pobrežnej plavby môžu sprevádzať podstatné finančné ťažkosti, ktoré môžu chcieť štáty EHP zmierniť, aby zabezpečili presadenie týchto služieb.

                     4.

                     V takomto prípade môže dozorný orgán schváliť pomoc tohto druhu za podmienky, že je určená pre lodiarov v zmysle článku 1 nariadenia (EHS) č. 4055/86 (33) začleneného ako bod 53 prílohy XIII k Dohode o EHP na lode plávajúce pod vlajkou jedného zo štátov EHP. Pomoc tohto druhu treba oznamovať a musí spĺňať nasledujúce podmienky:

                                 —

                                 pomoc sa nesmie poskytovať dlhšie ako tri roky a jej účelom musí byť financovanie služby lodnej dopravy spájajúcej prístavy nachádzajúce sa na území štátov EHP,

                                 —

                                 služba musí byť takého druhu, aby umožňovala cestnú prepravu (predovšetkým nákladu) uskutočňovať vcelku alebo sčasti po mori bez odklonenia námornej dopravy spôsobom, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom,

                                 —

                                 pomoc musí byť nasmerovaná na realizáciu podrobného projektu s vopred stanoveným vplyvom na životné prostredie, ktorý sa týka novej trasy alebo zlepšenia služieb na existujúcej trase, a v prípade potreby spája niekoľkých lodiarov, pričom sa financuje najviac jeden projekt v každom odbore bez možnosti obnovenia, predĺženia alebo zopakovania daného projektu,

                                 —

                                 účelom pomoci musí byť buď pokrytie prevádzkových nákladov danej služby do výšky 30 % (34), alebo financovanie nákupu prekládkového zariadenia na poskytovanie plánovanej služby do výšky 10 % tejto investície,

                                 —

                                 pomoc na realizáciu projektu musí byť poskytnutá na základe transparentných kritérií uplatňovaných nediskriminačným spôsobom na lodiarov so sídlom v EHP. Pomoc by sa normálne mala udeliť projektu, ktorý vybrali orgány štátu EHP vo verejnej súťaži v súlade s platnými pravidlami Spoločenstva,

                                 —

                                 služba, ktorá je predmetom projektu, musí byť po ukončení obdobia oprávnenosti na verejné financovanie komerčne životaschopná,

                                 —

                                 táto pomoc sa nesmie kumulovať s kompenzáciou za poskytovanie služby vo verejnom záujme (povinností alebo zmlúv).

               24A.11.   Strop

                     1.

                     Ako už bolo uvedené, niektoré štáty EHP podporujú svoje námorné odvetvia prostredníctvom znižovania daní, zatiaľ čo iné štáty EHP uprednostňujú priame platby – napríklad vrátenie dane z príjmu námorníkov. Vzhľadom na rozdiely medzi fiškálnymi systémami štátov EHP máme pocit, že tieto alternatívy by mali byť naďalej možné. Tieto dva prístupy možno v niektorých prípadoch, pochopiteľne, skombinovať. Tým však vznikajú riziká kumulácie pomoci do výšok, ktoré sú neúmerné cieľom spoločného záujmu zmluvných strán a mohli by viesť k dotačným pretekom medzi štátmi EHP.

                     2.

                     Zníženie daní a odvodov námorníkov na nulu a zníženie dane z príjmu podnikov z dopravných činností uvedených v časti 24A.3.1 ods. 18 je maximálna úroveň pomoci, ktorú možno povoliť. Aby nedochádzalo k narúšaniu hospodárskej súťaže, iné systémy pomoci nesmú poskytovať väčšie výhody ako je táto. Okrem toho, hoci sa pri každom systéme pomoci oznámenom štátom EZVO skúma jeho skutková podstata, uvažuje sa, že celková výška pomoci poskytnutej podľa častí 24A.3 až 24A.6 by nemala prekročiť celkovú výšku daní odvedených z dopravných činností a sociálnych príspevkov námorníkov.

               24A.12.   Záverečné poznámky

                     1.

                     Dozorný orgán bude naďalej pravidelne a starostlivo monitorovať trhové podmienky pre lodnú dopravu. Ak by sa podmienky zmenili, a ak by sa následne znížila alebo prekonala potreba štátnej pomoci, dozorný orgán včas urobí potrebné kroky.

                     2.

                     Všetky nové návrhy na opatrenia oznámené dozornému orgánu musia obsahovať kalendár na nasledujúcich šesť rokov, v ktorom sa uvádzajú očakávané kvantifikované účinky každého cieľa uvedeného v časti 24A.2.2. Tento návrh musí prezentovať najmä očakávanú makroekonomickú návratnosť príslušnej skupiny námorných spoločností spolu s odhadovaným počtom zachovaných alebo vytvorených pracovných miest.

                     3.

                     Pri všetkých systémoch pomoci – či už jestvujúcich alebo nových, – ktoré spadajú do pôsobnosti týchto usmernení, musia štáty EZVO dozornému orgánu oznámiť hodnotenie ich účinkov počas ich šesťročnej realizácie.

                     4.

                     Po schválení a poskytnutí pomoci príjemcovi podľa výnimky z vlajkového spojenia uvedenej v časti 24A.3.1 musí príslušný štát EZVO každé tri roky odo dňa pridelenia finančnej pomoci podávať dozornému orgánu správu. V tejto správe štát EZVO kvantifikuje vzniknuté účinky a porovnáva výsledky s očakávanými účinkami. Oznamovacie povinnosti uvedené v týchto usmerneniach vstúpia do platnosti po ich prijatí.

                     5.

                     Okrem toho, ak sa to napríklad na základe zdôvodnenej sťažnosti ukáže ako potrebné, príslušný štát EZVO musí dozornému orgánu poskytnúť dôkaz, že pomoc poskytnutá príslušnému príjemcovi podľa dohodnutého systému bola obmedzená na uvedenú prísnu definíciu a priniesla očakávané účinky.

               24A.13.   Vhodné opatrenia

                     1.

                     Tieto usmernenia sa uplatňuje od dátumu jeho prijatia. V súlade s článkom 1 ods. 1 časti I a článkom 18 časti II protokolu 3 Dohody o dozore a súde dozorný orgán navrhuje, aby štáty EZVO zmenili a doplnili svoje existujúce systémy štátnej pomoci, ktorých sa týkajú tieto usmernenia, a uviedli ich do súladu s nimi najneskôr do 30. júna 2005. Žiadame štáty EZVO, aby najneskôr do 30. júna 2004 písomne potvrdili, že prijímajú tieto návrhy na vhodné opatrenia.

                     2.

                     Ak niektorý štát EZVO nepotvrdí svoj súhlas do tohto dátumu písomne, dozorný orgán uplatní článok 19 ods. 2 v časti II protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o založení dozorného orgánu a súdu a v prípade potreby začne konanie, na ktoré odkazuje toto ustanovenie.

                     3.

                     Tieto usmernenia sa preskúmajú do siedmich rokov od dátumu ich uplatňovania.“

            „PRÍLOHA VIII
            Vymedzenie pojmu registrov štátov EHP na účely pravidiel pomoci pre námornú dopravu v kapitole 24A
            ‚Registre štátov EHP’ by sa mali rozumieť ako významné registre upravené právom členského štátu ES alebo štátu EZVO, ktorý je účastníkom Dohody o EHP uplatňovanej na jeho území, ktoré je buď súčasťou Európskeho spoločenstva alebo štátu EZVO.
            1.   Všetky prvé registre štátov EHP sú registre štátov EHP.
            2.   Okrem toho sú registrami štátov EHP nasledujúce registre nachádzajúce sa v štátoch EHP a podliehajúce ich zákonom:

                        —

                        Dánsky medzinárodný register námornej dopravy (DIS),

                        —

                        Nemecký medzinárodný námorný register (ISR),

                        —

                        Taliansky medzinárodný námorný register,

                        —

                        Madeirský medzinárodný register lodí (MAR),

                        —

                        Register Kanárskych ostrovov,

                        —

                        Nórsky medzinárodný námorný register (NIS).

                  3.   Ostatné registre sa nepokladajú za registre štátov EHP, aj keď v praxi slúžia ako prvá alternatíva pre lodiarov so sídlom v štáte EHP. Je to preto, že sa nachádzajú na územiach a podliehajú právu území, na ktorých sa Zmluva o ES, a teda ani Dohoda o EHP neuplatňuje celá alebo z podstatnej časti. Nasledujúce registre teda nie sú registrami štátov EHP:

                        —

                        Kerguelenský register (na tomto teritóriu sa neuplatňuje Zmluva o ES),

                        —

                        register Holandských Antíl (toto územie je pridružené k Spoločenstvu; uplatňuje sa na ňom len časť IV Zmluvy o ES; zodpovedá za vlastný fiškálny režim),

                        —

                        registre:

                                    —

                                    ostrova Man [na ostrove Man sa uplatňujú len určité časti Zmluvy o ES – pozri článok 299 ods. 6 písm. c) Zmluvy o ES; parlament ostrova Man má ako jediný právo uzákoňovať fiškálne záležitosti],

                                    —

                                    Bermudských a Kajmanských ostrovov (sú súčasťou území pridružených k Spoločenstvu a uplatňuje sa na nich len časť IV Zmluvy o ES; požívajú fiškálnu autonómiu).

                  4.   V prípade Gibraltáru sa Zmluva o ES uplatňuje v plnom rozsahu a na účely týchto usmernení sa gibraltársky register pokladá za register štátu EHP.“

         (1)  Táto kapitola zodpovedá oznámeniu Komisie K(2004) 43 – Usmernenie Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu, Ú. v. EÚ C 13, 17.1.2004, s. 13.

         (2)  KOM(2001) 370 v konečnom znení.

         (3)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci pre námornú dopravu (97/ C 205/05), Ú. v. ES C 205, 5.7.1997, s. 5.

         (4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1 k tejto kapitole.

         (5)  ISL, Námorná štatistika z roku 2001. Ďalšie údaje, najmä ukazovatele o flotile Spoločenstva a zamestnanosti námorníkov v Spoločenstve možno prevziať z úvodnej časti oznámenia Komisie uvedeného v poznámke pod čiarou č. 1 tejto kapitoly.

         (6)  Nórsko bolo jediným štátom EZVO, ktorý vyplnil dotazník.

         (7)  Oznámenie Komisie o školení a nábore námorníkov zo 6. apríla 2001, KOM(2001) 188 v konečnom znení.

         (8)  Tieto činnosti zahŕňajú prístavné služby, logistiku, stavbu, opravu, údržbu, prehliadku a klasifikáciu plavidiel, riadenie lodí a maklérstvo, bankové činnosti a medzinárodné finančné služby, poistenie, poradenstvo a odborné služby.

         (9)  Štúdia uskutočnená Európskou komisiou, GR pre podnikanie: Hospodársky dosah námorných odvetví v Európe.
      http://europa.eu.int/comm/enterprise/maritime/maritime_industrial/economic_impact_study.htm

         (10)  Ukazovateľ prevzatý z nórskej štatistiky.

         (11)  Ukazovateľ prevzatý z nórskej štatistiky.

         (12)  Ktorá vychádzala z usmernení Komisie ES z roku 1997.

         (13)  Nariadenie Rady (EHS) č. 4055/86 z 22. decembra 1986, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovať služby na námornú dopravu medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a tretími krajinami (Ú. v. ES L 378, 31.12.1986, s. 1).

         (14)  Nariadenie Rady (EHS) č. 3577/92 zo 7. decembra 1992, ktorým sa uplatňuje zásada slobody poskytovania služieb na námornú dopravu v rámci členských štátov (námorná kabotáž) (Ú. v. ES L 364, 12.12.1992, s. 7).

         (15)  Rozhodnutím Spoločného výboru č. 70/97 (Ú. v. ES L 30, 5.2.1998, s. 42 a dodatok EHP č. 5, 5.2.1998, s. 175), ktoré nadobudlo účinnosť 1. augusta 1998.

         (16)  V tomto zmysle pozri bielu knihu Komisie ES o európskej dopravnej politike na rok 2010, KOM(2001) 370 v konečnom znení.

         (17)  Rozsudok Súdneho dvora EZVO v prípade E-6/98 vláda Nórska/Dozorný orgán EZVO.

         (18)  Ú. v. ES L 193, 18.7.1983, s. 1.

         (19)  „Kódex ISM“, Medzinárodný kódex riadenia bezpečnej prevádzky lodí a prevencie znečistenia, ktorý prijala Medzinárodná námorná organizácia (International Maritime Organization – IMO) uznesením A.741(18).

         (20)  Dozorný orgán preskúma účinky týchto ustanovení na riadenie lodí po troch rokoch uplatňovania týchto usmernení.

         (21)  Lode používané týmito prevádzkovateľmi aj ťažia alebo bagrujú materiály, ktoré potom prevážajú. Ťažba alebo bagrovanie ako také nie sú oprávnené na štátnu pomoc pre námornú dopravu.

         (22)  Pozri článok 2 písm. a) smernice Rady 1999/35/ES z 29. apríla 1999 o systéme povinných kontrol pre bezpečnú prevádzku prevozných lodí ro-ro a osobných vysokorýchlostných plavidiel (Ú. v. ES L 138, 1.6.1999, s. 1), vložený ako bod 56 ca) do prílohy XIII k Dohode o EHP, rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 179/1999 [Ú. v. ES L 74, 15.3.2001, s. 7 a dodatok EHP č. 14, 15.3.2001, s. 22 (nórsky) a s. 105 (islandský)], ktorý nadobudol účinnosť 1. augusta 2000.

         (23)  Ťažobné činnosti vykonávané o. i. hlavne v prístavoch teda nie sú oprávnené na pomoc v prospech zamestnanosti námorníkov z EHP.

         (24)  Ú. v. ES L 337, 13.12.2002, s. 3.

         (25)  Rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 83/2003 [Ú. v. EÚ L (nebude zverejnene)], ktoré nadobudlo účinnosť 21. júna 2003.

         (26)  Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 20.

         (27)  Rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 88/2002 (Ú. v. ES L 266, 3.10.2002, s. 56 a dodatok EHP č. 49, 3.10.2002, s. 42), ktoré nadobudlo účinnosť 1. februára 2003.

         (28)  Pozri článok 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP a aj kapitoly 14 (Pomoc na výskum a vývoj) a 15 (Pomoc na ochranu životného prostredia) týchto usmernení.

         (29)  Pozri kapitolu 16 týchto usmernení.

         (30)  Rozhodnutím Spoločného výboru 70/97 (Ú. v. ES L 30, 5.2.1998, s. 42 a dodatok EHP č. 5, 5.2.1998, s. 175), ktorý nadobudol účinnosť 1. augusta 1998.

         (31)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Rozvoj námornej malej pobrežnej plavby v Európe: dynamická alternatíva v udržateľnom dopravnom reťazci – druhá dvojročná správa, KOM(1999) 317 v konečnom znení.

         (32)  Pozri oznámenie, s. 2.

         (33)  Pozri poznámku pod čiarou č. 13.

         (34)  V prípade financovania Spoločenstvom alebo oprávnenosti podľa rôznych systémov pomoci sa strop 30 % uplatňuje na kombinovanú celkovú pomoc/finančnú podporu spolu. Treba poznamenať, že intenzita pomoci je rovnaká ako pri pomoci poskytovanej pre typické zmenové opatrenia v rámci iniciatívy Spoločenstva Marco Polo: porovnaj článok 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1382/2003 (Ú. v. EÚ L 196, 2.8.2003, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady zo 6. decembra 1999 o zásadách, prioritách, strednodobých cieľoch a podmienkach obsiahnutých v Partnerstve pre vstup s Bulharskou republikou

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31999D0857

Úradný vestník L 335 , 28/12/1999 S. 0048 - 0054

		Rozhodnutie Radyzo 6. decembra 1999o zásadách, prioritách, strednodobých cieľoch a podmienkach obsiahnutých v Partnerstve pre vstup s Bulharskou republikou(1999/857/EC)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 622/98 zo 16. marca 1998 o pomoci uchádzajúcim sa štátom v rámci predvstupovej stratégie, najmä na ustanovenie partnerstiev pre vstup [1] a najmä na jeho článok 2,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:(1) Európska Rada v Luxemburgu uviedla, že Partnerstvo pre vstup je novým nástrojom a základnou charakteristikou zdokonalenej predvstupovej stratégie;(2) nariadenie (ES) č. 622/98 uvádza, že Rada má rozhodnúť kvalifikovanou väčšinou a na návrh Komisie o zásadách, prioritách, strednodobých cieľoch a podmienkach obsiahnutých v jednotlivých Partnerstvách pre vstup predložených každému uchádzajúcemu sa štátu, ako aj o ich následných dôležitých úpravách;(3) pomoc spoločenstva je podmienená splnením základných prvkov a najmä rešpektovaním záväzkov obsiahnutých v Európskych dohodách a napredovaním, pokiaľ ide o plnenie kritérií stanovených v Kodani; prípade, keď tento základný prvok chýba, na návrh Komisie môže Rada konajúc kvalifikovanou väčšinou prijať príslušné opatrenia týkajúce sa akejkoľvek predvstupovej pomoci;(4) Európska Rada v Luxemburgu rozhodla, že sa vykonávanie Partnerstva pre vstup a napredovanie pri prijímaní acquis bude posudzovať v orgánoch Európskej dohody;(5) pravidelná správa Komisie z roku 1999 predložila objektívnu analýzu príprav Bulharskej republiky na členstvo a uviedla množstvo prioritných oblastí pre ďalšiu prácu;(6) s cieľom prípravy na členstvo by Bulharská republika mala pokračovať v aktualizovaní svojho národného programu na prijatie acquis; tento program by mal stanoviť časový harmonogram na dosiahnutie priorít a strednodobých cieľov stanovených v Partnerstve pre vstup,ROZHODLA TAKTO:Článok 1V súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 622/98 sú zásady, priority, strednodobé ciele a podmienky obsiahnuté v Partnerstve pre vstup pre Bulharsko stanovené v prílohe k tomuto dokumentu, ktorá tvorí nedeliteľnú súčasť tohto rozhodnutia.Článok 2Vykonávanie Partnerstva pre vstup sa posudzuje v orgánoch Európskej dohody a príslušnými orgánmi Rady, ktorým Komisia pravidelne podáva správu.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť na tretí deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.V Bruseli 6. decembra 1999Za RadupredsedaT. Halonen[1] Ú. v. ES L 85, 20.3.1998, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHABULHARSKO: PARTNERSTVO PRE VSTUP Z ROKU 19991. CIELECieľom Partnerstva pre vstup je stanoviť v jednotnom rámci prioritné oblasti pre ďalšiu prácu identifikovanú v pravidelnej správe Komisie z roku 1999 o napredovaní Bulharska smerom k členstvu v Európskej únii, finančné prostriedky dostupné pre pomoc Bulharsku pri vykonávaní týchto priorít a podmienky, ktoré sa budú uplatňovať na túto pomoc. Toto partnerstvo pre vstup poskytuje základ pre množstvo politických nástrojov, ktoré sa použijú na pomoc kandidátskym štátom pri ich prípravách na členstvo. Toto sa týka okrem iného revidovaného národného programu na prijatie acquis, spoločného hodnotenia strednodobých hospodársko-politických priorít, paktu proti organizovanému zločinu, ako aj národných plánov rozvoja a iných odvetvových plánov potrebných pre účasť na štrukturálnych fondoch po získaní členstva a pre realizáciu ISPA a SAPARD pred vstupom. Každý z týchto nástrojov sa svojím charakterom odlišuje a pripravuje sa vykonáva na základe osobitných postupov. Nie sú nedeliteľnou súčasťou tohto partnerstva, ale priority, ktoré obsahujú, sú s nimi zlučiteľné.2. ZÁSADYHlavné prioritné oblasti uvedené pre každý kandidátsky štát sa týkajú ich schopnosti prijať záväzky splnenia kritérií stanovených v Kodani, ktoré uvádzajú, že členstvo vyžaduje:- aby kandidátsky štát dosiahol stabilitu inštitúcií zaručujúcich demokraciu, zákonnosť, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín,- existenciu fungujúceho trhového hospodárstva, ako aj kapacitu na vysporiadanie sa s konkurenčným tlakom a trhovými silami v rámci únie,- schopnosť prijať záväzky členstva, vrátane dodržiavania cieľov politickej, hospodárskej a menovej únie.Na svojom zasadnutí v Madride Európska Rada zdôraznila potrebu, aby kandidátske krajiny prispôsobili svoje správne štruktúry s cieľom zabezpečenia harmonického fungovania politiky spoločenstva po vstupe a v Luxembursku zdôraznila, že je potrebné začlenenie acquis do legislatívy, ale samotné začlenenie nie je postačujúce; potrebné je zabezpečiť jeho skutočné uplatňovanie.3. PRIORITY A STREDNODOBÉ CIELEPravidelné správy Komisie poukázali na to, že ešte v určitých oblastiach musia kandidátske štáty vynaložiť značné úsilie v príprave na vstup. Táto situácia vyžaduje definovanie strednodobých etáp podľa priorít, pričom každá má byť doplnená o presné ciele stanovené v spolupráci s príslušnými štátmi, ktorých dosiahnutie bude podmieňovať poskytnutý stupeň pomoci a postup rokovaní, ktoré prebiehajú s niektorými štátmi a zahájenie nových rokovaní s ďalšími. Priority a strednodobé ciele v revidovanom Partnerstve pre vstup sú opäť rozdelené do dvoch skupín krátkodobé a strednodobé. Krátkodobé ciele sa vybrali na základe reálneho očakávania, že Bulharsko ich ukončí, alebo významne v nich pokročí do konca roku 2000. Predpokladá sa, že na ukončenie strednodobých priorít je potrebný viac ako jeden rok, aj keď by sa práca na týchto prioritách, pokiaľ je to možné, tiež mala začať v priebehu roku 2000. Napredovanie uskutočnené pri plnení priorít Partnerstva pre vstup z roku 1998 sa hodnotilo v pravidelnej správe z roku 1999. Toto hodnotenie sa využilo pri formulovaní priorít súčasného Partnerstva.Bulharsko predložilo revidovanú verziu svojho národného programu na prijatie acquis (NPAA) 31. mája 1999. NPAA stanovuje časový harmonogram na dosiahnutie priorít a strednodobých cieľov založený na prvom Partnerstve pre vstup, ako aj potrebné správne štruktúry a finančné zdroje.Partnerstvo pre vstup uvádza prioritné oblasti pre prípravy Bulharska na členstvo. Bulharsko sa však bude musieť zamerať na všetky problémy identifikované v pravidelnej správe. Je tiež dôležité, aby Bulharsko splnilo záväzky aproximácie legislatívy a vykonávania acquis v súlade so záväzkami v rámci Európskej dohody, skríningu a negociačným procesom. Treba pripomenúť, že samotné začlenenie acquis do legislatívy nie je postačujúce; je tiež potrebné zabezpečiť, aby sa skutočne uplatňovalo na rovnaké normy ako sa uplatňujú v rámci únie. Vo všetkých oblastiach, ktoré sú uvedené, je potrebné spoľahlivé a účinné vykonávanie a uplatňovanie acquis.na základe analýzy pravidelnej správy Komisie sa identifikovali pre Bulharsko tieto krátkodobé a strednodobé priority a strednodobé ciele.3.1. Krátkodobé (2000)Politické kritériá:- zahájiť vykonávanie rámcového programu pre Rómov a posilniť Národnú radu pre etnické a demografické záležitosti vrátane poskytovania potrebnej finančnej podpory; vykonávať opatrenia zamerané na boj proti diskriminácii (vrátane verejnej správy), podporovať pracovné príležitosti, zlepšiť prístup k vzdelaniu.Hospodárske kritériá:- podporovať konkurencieschopnosť prostredníctvom trhovo orientovanej reštrukturalizácie, prijať opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia a podporovať domáce a zahraničné investície, najmä prostredníctvom zjednodušenia právnych a administratívnych postupov,- zabezpečiť transparentnú privatizáciu štátnych podnikov a bánk,- zdokonaliť konkurzné a likvidačné konania a zefektívniť vykonávanie,- prijať plán na reštrukturalizáciu sektora výroby ocele.Vnútorný trh:- verejné obstarávanie: zosúladiť postupy verejného obstarávania,- práva duševného a priemyselného vlastníctva: zosúladiť a uplatňovať práva priemyselného vlastníctva a legislatívy týkajúcej sa ochranných značiek, vrátane boja proti pirátstvu,- ochrana údajov: prijať národnú legislatívu a zriadiť monitorovací orgán.- voľný pohyb tovaru: prijať rámcový zákon týkajúci sa technických požiadaviek presadzovaním nových a globálnych zásad; uplatňovať nové zákony týkajúce sa štandardizácie a uplatňovať novo vytvorenú infraštruktúru; prijať rámcové zákony týkajúce sa chemikálií, potravín a farmaceutík,- voľný pohyb kapitálu: liberalizovať priame investície v zahraničí a investície v zahraničných cenných papieroch uskutočňované rezidentmi; vytvoriť časový harmonogram na liberalizáciu zostávajúcich obmedzení týkajúcich sa pohybu kapitálu vrátane nákupu nehnuteľností,- voľný pohyb služieb: posilniť dozorné orgány,- hospodárska súťaž: prijať legislatívu o štátnej pomoci; zlepšiť poskytovanie správ o štátnej pomoci; vytvoriť súpis štátnej pomoci; prijať sekundárnu protimonopolnú legislatívu,- zdaňovanie: zosúladiť legislatívu v oblasti DPH a vytvoriť časový harmonogram pre zosúladenie spotrebných daní; zabezpečiť, aby nové daňové opatrenia zodpovedali zásadám kódexu správania v oblasti obchodného zdaňovania; zlepšiť systém výberu daní na národnej a regionálnej úrovni, predovšetkým prostredníctvom posilneného systému spracovania informácií o DPH,- colná oblasť: zabezpečiť uplatňovanie nového colného kódexu a jeho vykonávacích ustanovení.Poľnohospodárstvo:- pokračovať v zosúlaďovaní veterinárnej a fytosanitárnej legislatívy a zmodernizovať kontrolné opatrenia najmä na budúcich vonkajších hraniciach,- modernizovať závody na výrobu mäsa a mlieka, aby spĺňali hygienické a zdravotné normy Európskej únie,- zriadiť register vinohradov.Energia:- vykonávať zákon o energetike a prijať potrebnú sekundárnu legislatívu; pripraviť legislatívu podľa odvetví a príslušných plánov reformy (elektrická energia a plyn) a posilniť regulačné orgány,- vytvoriť cenovú a tarifnú štruktúru zameranú na to, aby sa ceny zakladali na nákladoch a boli transparentné,- začať vykonávať stratégiu v oblasti energetiky s náležitou pozornosťou na potrebu zlepšiť energetickú účinnosť a revidovať prognózy energetickej spotreby na základe scenárov realistického rastu a energetickej náročnosti;- prijať a vykonávať reálny časový harmonogram na uzavretie a ukončenie prevádzky blokov 1, 2, 3 a 4 Kozlodujskej jadrovej elektrárne; monitorovať spotrebované palivo a rádioaktívny odpad;- pokračovať v posilňovaní nezávislosti a technickej spôsobilosti orgánu jadrovej bezpečnosti.Doprava:- zosúladiť legislatívu o námornej bezpečnosti.Zamestnanosť a sociálne veci:- podporovať úsilie o vytvorenie kapacity sociálnych partnerov, najmä v dvojstranného sociálneho dialógu, vytvoriť a vykonávať acquis,- pripraviť národnú stratégiu s pomocou prehľadu spoločnej politiky zamestnanosti s cieľom neskoršej účasti na európskej stratégii zamestnanosti.Životné prostredie:- pokračovať v transpozícii rámcovej legislatívy sektoroch vody, ovzdušia a odpadov; pripraviť podrobné aproximačné a vykonávacie programy na vykonávanie smerníc, posilniť výkonné štruktúry, predovšetkým na regionálnej úrovni,- vypracovať plán na financovanie investícií (na základe smerníc) založený na odhadoch nákladov na zosúlaďovanie a na reálnych zdrojov verejných a súkromných financií na jednoročnom základe,- dokončiť transpozíciu a uplatňovať smernicu o vplyvoch na životné prostredie.Súdnictvo a vnútornézáležitosti:- zaviesť účinné systémy na riadenie kontroly hraníc a koordináciu služieb na zabránenie nelegálnej migrácii a na umožnenie plnej účasti schengenskom informačnom systéme,- vykonávať a posilňovať nový legislatívny rámec týkajúci sa migrácie a azylových postupov,- zmodernizovať orgány na ochranu práva a súdnictvo (počet zamestnancov, nábor, vzdelávanie a vybavenie), aby pokračovali v boji proti organizovanému zločinu, obchodovaniu s drogami a korupcii; posilniť políciu a colné orgány a zabezpečiť lepšiu koordináciu medzi orgánmi na ochranu práva,- vytvoriť národnú stratégiu boja s korupciou a posilniť kapacitu na boj proti praniu peňazí; ratifikovať Európsky dohovor o praní špinavých peňazí a Európsky dohovor o trestnom práve a Európsky dohovor o korupcii, podpísať Dohovor OECD o úplatkárstve.Posilňovanie administratívnej kapacity a kapacity súdnictva, vrátane riadenia a kontroly fondov Európskej únie:- Phare [1], ISPA [2] a SAPARD [3]: ďalej rozvíjať národný plán rozvoja a plán rozvoja vidieka; prijať právny, administratívny a rozpočtový rámec (príručka na kontrolu a záznamy z kontrol) k programu a správe ISPA a SAPARD, vrátane zavedenia mechanizmu dôkladného hodnotenia vplyvov na životné prostredie a pravidiel pre verejné obstarávanie zlúčiteľné s pravidlami Európskej únie pre projekty spolufinancované z fondov spoločenstva; zriadenie funkčnej platobnej agentúry pre SAPARD,- dokončiť legislatívny rámec a posilniť interné a externé finančné kontrolné orgány, vrátane regionálnych kontrolných jednotiek, predovšetkým prostredníctvom komplexného systému informačných technológií a zreteľného oddelenia ex-ante kontroly a schválenia a internej finančnej kontroly; zriadiť "funkcionálnu nezávislosť" pre národných interných kontrolórov/audítorov na centrálnej a miestnej úrovni vrátane "ex-ante" finančnej kontroly,- vykonávať zákon o štátnej službe,- posilniť nezávislosť magistrátov, sudcov a efektívnosť súdneho systému, vrátane riešenia právnych prípadov a alternatívneho mechanizmu riešenia sporov; posilniť vykonávanie občianskych a trestných súdnych rozhodnutí;- posilniť kapacitu na hodnotenie finančného a inštitucionálneho vplyvu novej legislatívy.3.2. StrednodobéPolitické kritériá:- pokračovať vo vykonávaní rámcového programu pre Rómov.Hospodárske kritériá:- zachovať celkovú makrofinančnú stabilitu; zlepšiť konkurencieschopnosť prostredníctvom trhovo orientovanej reštrukturalizácie, vrátane malých a stredných podnikov; dokončiť privatizačný proces; posilniť inštitúcie trhového hospodárstva; zdokonaliť právny a regulatívny rámec pre podniky,- v súlade s postupmi Európskej únie zriadiť postup ročného fiškálneho dohľadu zameraný na poskytovanie správ, minitorovanie a kontrolu verejných financií, predovšetkým fiškálnej situácie,- uskutočňovať program na reštrukturalizáciu odvetvia výroby ocele,- zriadiť fungujúci pozemkový trh a dokončiť pozemkový register a register nehnuteľností,Vnútorný trh:- verejné obstarávanie: zabezpečiť transparentné postupy verejného obstarávania na centrálnej a regionálnej úrovni,- práva duševného a priemyselného vlastníctva: dokončiť zosúladenie a vykonávanie práv priemyselného vlastníctva (ochranné známky, geografické označenia a priemyselné vzory), vrátane účinných opatrení hraničnej kontroly,- ochrana údajov: vykonávať legislatívu,- voľný pohyb tovaru: začať vykonávanie smerníc nového prístupu, začať zosúlaďovanie tradičnej technickej legislatívy, zaviesť systém dohľadu nad trhom,- voľný pohyb osôb: dokončiť zosúlaďovanie vzájomného uznávania diplomov,- voľný pohyb služieb: dokončiť zosúlaďovanie a vykonávať zákon o bankách, zákon o záložnom práve, zákon o cenných papieroch; záruky a zjednodušovanie postupov pri poskytovaní úverov a vykonávaní vlastníckych práv.- hospodárska súťaž: posilniť protimonopolné orgány a orgány štátnej pomoci a postupy,- telekomunikácie: posilniť kapacitu národných regulačných orgánov,- zdaňovanie: úplné zosúladenie acquis o daniach, vrátane prechodného režimu spoločenstva týkajúceho sa DPH; preskúmanie existujúcich zákonov a zabezpečenie zlúčiteľnosti s kódexom správania v oblasti obchodného zdaňovania; posilniť administratívnu kapacitu a kontrolné postupy, vrátane administratívnej spolupráce a vzájomnej pomoci,- ochrana spotrebiteľa: pokračovať v zosúlaďovaní a posilňovaní dohľadu nad trhom a výkonných orgánov,- colná oblasť: posilniť hraničnú kontrolu; rozvíjať integrovanú tarifu; rozvíjať operačné kapacity a počítačové vybavenie colnej správy, posilniť boj proti podvodu a korupcii.Poľnohospodárstvo:- posilniť mechanizmy riadenia spoločnej poľnohospodárskej politiky a administratívne štruktúry (monitorovať poľnohospodárske trhy a vykonávať opatrenia na štrukturálny rozvoj a rozvoj vidieka, zriadiť orgány a kontrolné mechanizmy),- pokračovať v modernizácii agro-potravinárskeho odvetvia, posilniť správu na kontrolu potravín,- dokončiť systém identifikácie zvierat; zaviesť systém kontroly kvality (analýza rizika a kritické kontrolné body), nakladanie so živočíšnym odpadom, programy na kontrolu zoonóz; dokončiť inšpekčné systémy na budúcich vonkajších hraniciach.Rybolov:- vytvoriť kapacitu na vykonávanie a uplatňovanie spoločnej politiky rybolovu, najmä poskytnutím príslušných inštitucionálnych zdrojov a vybavenia týkajúceho sa inšpekcie a kontrol; vytvoriť vhodný registračný systém plavidiel; podporovať kvalitatívne normy;Energia:- zosúladiť požiadavky na zásoby ropy a pokračovať v zdokonaľovaní energetickej účinnosti,- pripraviť sa na vnútorný trh s energiou, najmä smernice o plyne a elektrickej energii (vrátane úpravy cien energie k úrovni nákladov),- prijať a vykonávať sekundárnu legislatívu pre vnútorný trh s plynom a elektrickou energiou,- vykonávať záväzky o postupnom zatváraní blokov 1, 2, 3 a 4 Kozlodujskej jadrovej elektrárne; zachovať vysokú úroveň jadrovej bezpečnosti v prípade blokov 5-6 Kozlodujskej jadrovej elektrárne,- posilniť regulatívne štruktúry na jadrovú bezpečnosť a ochranu pred žiarením.Doprava:- zosúladiť cestnú dopravu (prístup na trh, bezpečnosť cestnej premávky a zdaňovanie), železnice, námornú dopravu, vnútrozemskú vodnú dopravu (technické požiadavky na plavidlá) a leteckú dopravu (najmä bezpečnosť a riadenie leteckej premávky).Zamestnanosť a sociálne veci:- transponovať a vykonávať legislatívu Európskej únie v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, pracovného práva, rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi a verejného zdravotníctva; posilniť príslušné administratívne štruktúry a štruktúry, ktoré sa vyžadujú na koordináciu sociálneho zabezpečenia,- zriadiť nezávislý garančný fond pre zamestnancov v prípade platobnej neschopnosti zamestnávateľa.Hospodárska a sociálna súdržnosť:- vytvoriť národnú politiku hospodárskej a sociálnej súdržnosti; pripraviť sa na vykonávanie programov regionálneho rozvoja, ako aj iniciatív spoločenstva; zlepšiť administratívne postupy a zriadiť rozpočtový systém umožňujúci viacročné záväzky a riadiť ho podľa noriem štrukturálnych fondov, vrátane posudzovania a vyhodnotenia.Životné prostredie:- dokončiť transpozíciu a vykonávanie rámcovej a odvetvovej legislatívy podľa vopred určeného harmonogramu,- zabudovať zásady trvalo udržateľného rozvoja do definície a vykonávania všetkých ostatných odvetvových politík.Súdnictvo a vnútornézáležitosti:- pokračovať v postupnom zosúlaďovaní legislatívy a postupov týkajúcich sa víz s legislatívou a postupmi Európskej únie,- prijať a uplatňovať medzinárodné inštrumenty týkajúce sa boja proti obchodovaniu s drogami, najmä Dohodu o nezákonnej doprave na mori, zavedením článku 17 Dohovoru OSN proti nezákonnému obchodovaniu s narkotikami a psychotropnými látkami,- zmodernizovať zariadenia pre žiadateľov o azyl a utečencov,- ďalej posilňovať medzinárodnú koordináciu a spoluprácu v oblasti boja s cezhraničnou kriminalitou, predovšetkým v oblasti prevážania, výroby a predaja drog, ako aj prania peňazí, vykonávať antikorupčnú stratégiu, pokračovať v boji proti obchodovaniu so ženami a deťmi,- posilniť nezávislosť súdnictva.Posilňovanie administratívnej kapacity a kapacity súdnictva, vrátane riadenia a kontroly fondov Európskej únie:- dokončiť vybudovanie profesionálnej a nestrannej štátnej služby na základe zákona o civilnej službe; vytvoriť štruktúru riadenia štátnej služby a zabezpečiť zjednodušenie postupov,- zmodernizovať vzdelávanie o európskych záležitostiach, vrátane vzdelávania sudcov v oblasti práva Európskeho spoločenstva,- posilniť funkcie finančnej kontroly zaistením vhodných pracovníkov, vzdelávania a vybavenia,- posilniť štatistické kapacity.4. PROGRAMOVANIEPrídel z fondov Phare za obdobie od roku 1995 až 1999 bol v celkovej výške 415 miliónov EUR. Po dohode Európskej rady v Berlíne 24. a 25. marca 1999 finančná pomoc uchádzajúcim sa štátom v období 2000 až 2006 tiež bude zahŕňať podporu pre predvstupové opatrenia pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka prostredníctvom predvstupového nástroja SAPARD (nariadenie Rady (ES) č. 1268/1999, Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 87); a štrukturálneho nástroja ISPA (nariadenie Rady (ES) č. 1267/1999, Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 73), ktorý poskytuje prioritu opatreniam podobným fondu súdržnosti v období pred vstupom. Na základe týchto národných prídelov Bulharsko tiež môže financovať časť svojej účasti na programoch spoločenstva vrátane Piateho rámcového vedecko-technického rozvojového programu (Ú. v. ES L 26, 1.2.1999, s. 1) Okrem toho Bulharsko bude mať prístup k financovaniu z programov pre viaceré krajiny priamo spojených s acquis. Spoločné financovanie uchádzajúcimi sa štátmi sa neustále vyžaduje pre všetky investičné projekty. Od roku 1998 Komisia spolupracuje s Európskou investičnou bankou a medzinárodnými finančnými inštitúciami, najmä s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj a Svetovou bankou s cieľom uľahčenia spolufinancovania projektov týkajúcich sa predvstupových priorít.5. PODMIENENOSŤPomoc spoločenstva pre projekty financovania prostredníctvom troch predvstupových nástrojov Phare, ISPA a SAPARD je podmienená, pokiaľ ide o záväzky Bulharska podľa Európskej dohody, ďalšími krokmi smerom k plneniu kritérií stanovených v Kodani a najmä napredovaním pri plnení osobitných priorít tohto Partnerstva pre vstup z roku 2000. Nerešpektovanie týchto všeobecných podmienok by mohlo viesť k rozhodnutiu Rady o pozastavení finančnej pomoci na základe článku 4 nariadenia (ES) č. 622/98.6. MONITOROVANIEVykonávanie Partnerstva pre vstup sa monitoruje v rámci Európskej dohody. Ako bolo zdôraznené Európskou radou v Luxemburgu, je dôležité, aby inštitúcie Európskej dohody boli naďalej rámcom, v ktorom sa môže kontrolovať prijímanie a vykonávanie acquis v súlade s rovnakými postupmi bez ohľadu na to, či sa rokovania zahájili alebo nezahájili. Dôležité oddiely Partnerstva pre vstup sa prerokujú v príslušnom podvýbore. Asociačný výbor prerokuje otázky celkového vývoja, napredovania a problémy pri plnení priorít a strednodobých cieľov, ako aj konkrétnejšie záležitosti, ktoré mu boli predložené z podvýborov.Riadiaci výbor Phare zabezpečuje, aby rozhodnutia o financovaní na základe všetkých týchto troch predvstupových nástrojov, Phare, ISPA a SAPARD, boli navzájom zlučiteľné, ako aj s Partnerstvami pre vstup, ako je ustanovené v koordinačnom nariadení (nariadenie Rady (ES) č. 1266/1999, Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 68).Partnerstvo pre vstup sa v prípade potreby zmení a doplní v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 622/98.[1] Phare = Pomoc Poľsku a Maďarsku pri reštrukturalizácii ekonomiky.[2] ISPA = Predvstupový nástroj štrukturálnej politiky.[3] SAPARD = Špeciálny predvstupový program pre rozvoj poľnohospodárstvao a rozvoj vidieka.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady z 26. februára 2001, ktoré sa týka uzavretia Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001D0196

Úradný vestník L 071 , 13/03/2001 S. 0007 - 0007

		Rozhodnutie Radyz 26. februára 2001,ktoré sa týka uzavretia Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy(2001/196/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej články 149 a 150 v spojení c článkom 300 ods. 3, prvý pododsek,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,Keďže:(1) Rada svojím rozhodnutím z 22. mája 2000 splnomocnila Komisiu na dojednanie dohody o spolupráci v oblasti vyššieho vzdelávania a odbornej prípravy medzi Európskym spoločenstvom, Kanadou a Spojenými štátmi americkými.(2) Spoločenstvo a Spojené štáty americké očakávajú dosiahnutie vzájomného úspechu z takejto spolupráce, ktorá musí byť, na strane spoločenstva, doplnkom k bilaterálnym programom medzi členskými štátmi a Spojenými štátmi americkými a poskytovať dodatočný európsky prospech.(3) Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy bude schválená,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obnovení programu spolupráce v oblasti vyššieho vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy je týmto schválená v mene spoločenstva.Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Delegácia Európskeho spoločenstva Spoločného výboru podľa článku 6 dohody pozostáva zo zástupcov z Komisie za účasti zástupcov z každého členského štátu.Článok 3Predseda Rady vykoná oznámenie podľa článku 12 dohody.V Bruseli 26. februára 2001Za RadupredsedaA. Lindh--------------------------------------------------


title: 2009/593/ES: Rozhodnutie Rady z  27. júla 2009 , ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/70/ES o externých audítoroch národných centrálnych bánk, pokiaľ ide o externých audítorov Banka Slovenije

text:
               4.8.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 202/53

      ROZHODNUTIE RADY

   z 27. júla 2009,
   ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 1999/70/ES o externých audítoroch národných centrálnych bánk, pokiaľ ide o externých audítorov Banka Slovenije
   (2009/593/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Protokol o štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky pripojený k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jeho článok 271,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej centrálnej banky ECB/2009/12 z 5. júna 2009 Rade Európskej únie o externých audítoroch Banka Slovenije (1),
   keďže:

               (1)

               Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk Eurosystému majú overiť nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

               (2)

               Mandát súčasného externého audítora Banka Slovenije sa skončí po vykonaní auditu za finančný rok 2008. Je preto potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2009.

               (3)

               Banka Slovenije si za svojho externého audítora na finančné roky 2009 až 2011 vybrala spoločnosť Deloitte revizija d.o.o.

               (4)

               Rada guvernérov ECB odporučila, aby bola spoločnosť Deloitte revizija d.o.o. vymenovaná za externého audítora Banka Slovenije na finančné roky 2009 až 2011.

               (5)

               Je vhodné postupovať podľa odporúčania Rady guvernérov ECB a zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť rozhodnutie 1999/70/ES (2),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Článok 1 ods. 13 rozhodnutia 1999/70/ES sa nahrádza takto:

      „13.   Týmto sa spoločnosť Deloitte revizija d.o.o. schvaľuje ako externý audítor Banka Slovenije na finančné roky 2009 až 2011.“

   Článok 2
   Toto rozhodnutie sa oznámi Európskej centrálnej banke.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 27. júla 2009

            Za Radu

            predseda

         C. BILDT

      (1)  Ú. v. EÚ C 132, 11.6.2009, s. 1.

      (2)  Ú. v. ES L 22, 29.1.1999, s. 69.


title: Rozhodnutie Rady 2006/729/SZBP/SVV zo 16. októbra 2006 o podpísaní v mene Európskej únie Dohody medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými o spracovaní a postupovaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) leteckými dopravcami Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických

text:
               27.10.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 298/27

         ROZHODNUTIE RADY 2006/729/SZBP/SVV
   zo 16. októbra 2006
   o podpísaní v mene Európskej únie Dohody medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými o spracovaní a postupovaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) leteckými dopravcami Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej články 24 a 38,
   keďže:

               (1)

               Rada 27. júna 2006 poverila predsedníctvo, ktorému pomáha Komisia, aby začalo rokovania o dohode so Spojenými štátmi americkými o spracovaní a postupovaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) leteckými dopravcami Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických (DHS).

               (2)

               Vzhľadom na záväzky, ktoré vydal 11. mája 2004 DHS, úrad na ochranu colného priestoru a hraníc (1), sa Spojené štáty americké môžu považovať za subjekt zabezpečujúci primeranú úroveň ochrany údajov PNR postúpených z Európskej únie, ktoré sa týkajú leteckej prepravy cestujúcich do alebo zo Spojených štátov amerických.

               (3)

               Príslušné orgány v členských štátoch môžu uplatniť svoje existujúce právomoci na pozastavenie toku údajov na DHS na účely ochrany osôb, pokiaľ ide o spracovanie ich osobných údajov, ak sa domnievajú, že spracovanie údajov PNR nie je v súlade s normami ochrany ustanovenými v záväzkoch, ktoré prijalo DHS, alebo ak príslušný orgán Spojených štátov amerických stanoví, že DHS porušuje takéto normy, a to pokým nebude zabezpečené ich dodržiavanie.

               (4)

               Táto dohoda by sa mala podpísať s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu.

               (5)

               Ustanovenia tejto dohody by sa mali uplatňovať predbežne do nadobudnutia jej platnosti,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Európskej únie a s výhradou jej uzavretia schvaľuje podpísanie Dohody medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými o spracovaní a postupovaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) leteckými dopravcami Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických.
   Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Európskej únie s výhradou jej uzavretia.
   Článok 3
   V súlade s bodom 7 dohody sa ustanovenia dohody uplatňujú predbežne odo dňa jej podpisu do nadobudnutia jej platnosti.
   Článok 4
   1.   Bez toho, aby boli dotknuté právomoci príslušných orgánov v členských štátoch prijímať opatrenia na zabezpečenie súladu s vnútroštátnymi právnymi predpismi, môžu tieto orgány uplatniť svoje existujúce právomoci na pozastavenie toku údajov na DHS na účely ochrany osôb, pokiaľ ide o spracovanie ich osobných údajov v týchto prípadoch:

               a)

               ak príslušný orgán Spojených štátov stanoví, že DHS porušuje platné normy ochrany alebo

               b)

               ak existuje vysoká pravdepodobnosť, že sa platné normy ochrany porušujú, existuje dôvodné podozrenie, že DHS neprijíma alebo neprijme primerané a včasné opatrenia na vyriešenie daného prípadu, ďalšie postupovanie údajov by spôsobilo bezprostredné riziko vážnej ujmy osôb, ktorých sa údaje týkajú, a ak príslušné orgány v dotknutých členských štátoch vynaložili za daných okolností primerané úsilie na to, aby upozornili DHS a poskytli mu možnosť vyjadrenia.

         2.   Pozastavenie sa zruší ihneď po zabezpečení dodržiavania noriem ochrany a po tom, ako sa takéto zabezpečenie oznámi príslušným orgánom dotknutých členských štátov.
   Článok 5
   1.   Členské štáty bezodkladne informujú Radu a Komisiu o prijatí opatrení podľa článku 4.
   2.   Členské štáty a Komisia sa v rámci Rady navzájom informujú o akýchkoľvek zmenách noriem ochrany a o prípadoch, kedy opatrenia orgánov zodpovedných za zabezpečenie dodržiavania platných noriem ochrany zo strany DHS takéto dodržiavanie nezabezpečujú.
   3.   Ak sa Rada domnieva, že informácie zhromaždené podľa článku 4 a podľa odsekov 1 a 2 tohto článku dokazujú, že základné zásady potrebné na zabezpečenie primeranej úrovne ochrany fyzických osôb sa už nedodržiavajú, alebo že ktorýkoľvek orgán zodpovedný za zabezpečenie dodržiavania platných noriem ochrany zo strany DHS neplní účelne svoju úlohu, oznámi to DHS a prijme opatrenia na pozastavenie alebo ukončenie platnosti dohody.

      V Luxemburgu 16. októbra 2006

            Za Radu

            predseda

         E. TUOMIOJA

      (1)  Ú. v. ES L 235, 6.7.2004, s. 15.
    ---documentbreak---

               27.10.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 298/29

         Poznámka pre čitateľa: Zmluvné strany zatiaľ neschválili iné jazykové verzie dohody ako anglickú jazykovú verziu. Keď sa tieto jazykové verzie schvália, budú rovnako autentické.
   DOHODA
   medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými o spracovaní a postupovaní údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) leteckými dopravcami Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických
   EURÓPSKA ÚNIA
   a
   SPOJENÉ ŠTÁTY AMERICKÉ,
   SO ŽELANÍM účinne predchádzať terorizmu a nadnárodnej trestnej činnosti a bojovať proti nim s cieľom ochraňovať svoje demokratické spoločnosti a spoločné hodnoty,
   UZNÁVAJÚC, že na účely ochrany verejnej bezpečnosti a pre potreby orgánov činných v trestnom konaní by sa mali ustanoviť pravidlá upravujúce postupovanie údajov z osobného záznamu o cestujúcom (ďalej len „PNR“) leteckými dopravcami Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických (ďalej len „DHS“). Na účely tejto dohody DHS znamená úrad na ochranu colného priestoru a hraníc, úrad USA pre vynucovanie imigračného a colného práva a úrad ministra a útvary, ktoré s ním priamo súvisia, ale nezahŕňa ďalšie zložky DHS, ako sú napr. útvary pre štátne občianstvo a prisťahovalectvo, správu pre bezpečnosť dopravy, tajnú službu Spojených štátov amerických, pobrežnú stráž Spojených štátov amerických a federálnu agentúru pre krízové riadenie,
   UZNÁVAJÚC význam predchádzania terorizmu a súvisiacej trestnej činnosti, ako aj inej závažnej trestnej činnosti, ktoré majú nadnárodnú povahu, vrátane organizovanej trestnej činnosti, a boja proti nim, pri súčasnom dodržiavaní základných práv a slobôd, najmä práva na súkromie,
   SO ZRETEĽOM na zákony a iné právne predpisy Spojených štátov amerických, ktoré vyžadujú od každého leteckého dopravcu vykonávajúceho leteckú prepravu cestujúcich v medzinárodnej leteckej doprave do alebo zo Spojených štátov amerických, aby DHS poskytol elektronický prístup k údajom PNR v rozsahu, v ktorom sú tieto údaje zhromaždené a uložené v automatizovaných systémoch leteckého dopravcu pre rezervácie/odlety (ďalej len „rezervačné systémy“),
   SO ZRETEĽOM na článok 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii týkajúci sa rešpektovania základných práv, a najmä súvisiaceho práva na ochranu osobných údajov,
   SO ZRETEĽOM na príslušné ustanovenia zákona o bezpečnosti leteckej dopravy z roku 2001, zákona o vnútornej bezpečnosti z roku 2002, zákona o reforme spravodajskej služby a o predchádzaní terorizmu z roku 2004 a vykonávacieho nariadenia 13388 o spolupráci medzi agentúrami vlády Spojených štátov amerických v boji proti terorizmu,
   SO ZRETEĽOM na záväzky uverejnené vo Federálnom registri USA (1) ktoré vykonáva DHS,
   POZNAMENÁVAJÚC, že Európska únia by mala zabezpečiť, aby leteckí dopravcovia, ktorých rezervačné systémy sa nachádzajú v Európskej únii, zabezpečili postupovanie údajov PNR pre DHS ihneď, ako je to technicky možné, pričom dovtedy by orgány USA mali mať v súlade s ustanoveniami tejto dohody možnosť priameho prístupu k údajom,
   POTVRDZUJÚC, že táto dohoda nevytvára precedens pre budúce diskusie alebo rokovania medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou, alebo medzi jednou zo zmluvných strán a iným štátom, pokiaľ ide o spracovanie a postupovanie PNR alebo akejkoľvek inej formy údajov,
   SO ZRETEĽOM na záväzok obidvoch strán pracovať spoločne na bezodkladnom dosiahnutí vhodného a obojstranne uspokojivého riešenia týkajúceho sa spracovania údajov z vopred poskytovaných informácií o cestujúcich (API) postupovaných Európskou úniou Spojeným štátom americkým,
   POZNAMENÁVAJÚC, že EÚ sa spolieha na túto dohodu a potvrdzuje, že nebude brániť postupovaniu údajov PNR medzi Kanadou a Spojenými štátmi americkými a že rovnaká zásada sa bude uplatňovať pri akejkoľvek podobnej dohode o spracovaní a postupovaní údajov PNR,
   SA DOHODLI TAKTO:

               (1)

               Spoliehajúc sa na nepretržité plnenie skôr spomenutých záväzkov interpretovaných vzhľadom na následné kroky zo strany DHS Európska únia zabezpečí, aby leteckí dopravcovia vykonávajúci leteckú prepravu cestujúcich v medzinárodnej leteckej doprave do alebo zo Spojených štátov amerických spracúvali údaje PNR obsiahnuté vo svojich rezervačných systémoch v súlade s požiadavkami DHS.

               (2)

               Preto bude DHS využívať elektronický prístup k údajom PNR pochádzajúcim z rezervačných systémov leteckých dopravcov, ktoré sa nachádzajú na území členských štátov Európskej únie, až kým sa zriadi uspokojivý systém umožňujúci postupovanie takýchto údajov leteckými dopravcami.

               (3)

               DHS spracúva prijaté údaje PNR a zaobchádza s osobami, ktorých sa spracovanie údajov týka, v súlade s platnými právnymi predpismi a ústavnými požiadavkami Spojených štátov amerických, bez nezákonnej diskriminácie, najmä na základe štátnej príslušnosti a krajiny bydliska.

               (4)

               Vykonávanie tejto dohody sa spoločne a pravidelne preskúmava.

               (5)

               V prípade, že sa v Európskej únii alebo v jednom alebo vo viacerých jej členských štátoch zavedie systém informácií o cestujúcich leteckou dopravou, ktorý vyžaduje od leteckých dopravcov, aby poskytovali orgánom prístup k údajom PNR osôb, ktorých cesta zahŕňa let do alebo z Európskej únie, DHS aktívne podporuje spoluprácu leteckých spoločností patriacich do jeho právomoci, a to v možnom rozsahu a výlučne na základe reciprocity.

               (6)

               Na účely uplatňovania tejto dohody sa DHS považuje za subjekt zabezpečujúci primeranú úroveň ochrany údajov PNR postúpených z Európskej únie, ktoré sa týkajú prepravy cestujúcich v medzinárodnej leteckej doprave do alebo zo Spojených štátov amerických.

               (7)

               Táto dohoda nadobúda platnosť prvým dňom mesiaca nasledujúceho po dni, keď si zmluvné strany vymenia oznámenia o ukončení vnútorných postupov potrebných na tento účel. Predbežne sa vykonáva odo dňa jej podpisu. Obe zmluvnú strany môžu kedykoľvek pozastaviť platnosť tejto dohody alebo ju vypovedať oznámením diplomatickou cestou. Vypovedanie dohody nadobúda platnosť tridsať (30) dní odo dňa oznámenia o vypovedaní druhej zmluvnej strane. Platnosť tejto dohody uplynie dňom, ktorým sa začne uplatňovať akákoľvek iná dohoda, ktorá ju nahradí, v každom prípade najneskôr 31. júla 2007, ak sa nepredĺži vzájomnou písomnou dohodou.

      Účelom tejto dohody nie je výnimka z právnych predpisov Spojených štátov amerických alebo Európskej únie, alebo jej členských štátov, ani ich zmena a doplnenie. Touto dohodou nevzniká akékoľvek právo alebo výhoda žiadnej inej osobe alebo subjektu, súkromnému alebo verejnému, ani sa takejto osobe alebo subjektu neudeľuje.
      Táto dohoda je vypracovaná v dvoch pôvodných vyhotoveniach v anglickom jazyku. Taktiež sa vyhotoví v českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku, pričom zmluvné strany tieto jazykové verzie schvália. Verzie v týchto jazykoch sú po schválení rovnako autentické.
      V Luxemburgu 16. októbra 2006 a vo Washingtone D. C. 19. októbra 2006

            Za Európsku Úniu

         E. TUOMIOJA
         minister zahraničných vecí
         predseda Rady Európskej únie

            Za Spojené štáty americké

         minister Michael CHERTOFF
         Ministerstvo vnútornej bezpečnosti USA

      (1)  Zväzok 69, č. 131, s. 41543.