title: 2005/4/ES: Rozhodnutie Rady z 22. decembra 2004 o uzavretí dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP), konajúcou v prospech Palestínskej samosprávy pre západný breh Jordánu a pásmo Gazy, týkajúcej sa recipročných liberalizačných opatrení a nahradenia protokolov 1 a 2 dočasnej dohody o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a Palestínskou samosprávou

text:
               5.1.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 2/4

         ROZHODNUTIE RADY
   z 22. decembra 2004
   o uzavretí dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP), konajúcou v prospech Palestínskej samosprávy pre západný breh Jordánu a pásmo Gazy, týkajúcej sa recipročných liberalizačných opatrení a nahradenia protokolov 1 a 2 dočasnej dohody o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a Palestínskou samosprávou
   (2005/4/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
    so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 133 v spojení s prvou vetou článku 300 ods. 2 zmluvy,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               Článok 12 Dočasnej euro-stredomorskej dohody o pridružení týkajúcej sa obchodu a spolupráce medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP), konajúcou v prospech Palestínskej samosprávy pre západný breh Jordánu a pásmo Gazy (ďalej len „palestínska samospráva“) na strane druhej (1) (ďalej len „dočasná dohoda o pridružení“), platnej od 1. júla 1997 stanovuje, že Spoločenstvo a Palestínska samospráva postupne zavedú väčšiu liberalizáciu, okrem iného, ich obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami. Článok 14 stanovuje, že Spoločenstvo a Palestínska samospráva od 1. januára 1999 preskúmajú situáciu s cieľom určiť liberalizačné opatrenia, ktoré sa majú uplatňovať od 1. januára 2000 v súlade s cieľom uvedeným v článku 12.

               (2)

               Komisia v mene Spoločenstva dohodla dohodu vo forme výmeny listov s cieľom nahradiť protokoly 1 a 2 dočasnej dohody o pridružení.

               (3)

               Opatrenia potrebné na vykonanie tohto rozhodnutia by mali byť prijaté v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (2),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP), konajúcou v prospech Palestínskej samosprávy pre západný breh Jordánu a Pásmo Gazy, týkajúca sa recipročných liberalizačných opatrení a nahradenia protokolov 1 a 2 dočasnej dohody o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny sa týmto v mene Spoločenstva schvaľuje.
   Znenie dohody je priložené k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Opatrenia potrebné na vykonanie protokolov 1 a 2 sa prijmú v súlade s postupom stanoveným v článku 3.
   Článok 3
   1.   Komisii pomáhajú výbory zriadené príslušnými ustanoveniami nariadení o spoločnej organizácii trhov alebo Výbor pre colný kódex zriadený článkom 248a nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 z 12. októbra 1992, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (3).
   2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES.
   Lehota ustanovená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES je jeden mesiac.
   3.   Výbory prijmú svoje rokovacie poriadky.
   Článok 4
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu splnomocnenú na podpis dohody zaviazať Spoločenstvo.

      V Bruseli 22. decembra 2004

            Za Radu

            predseda

         C. VEERMAN

      (1)  Ú. v. ES L 187, 16.7.1997, s. 3.

      (2)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (3)  Ú. v. ES L 302, 19.10.1992, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 60/2004 (Ú. v. EÚ L 9, 15.1.2004, s. 8).
   DOHODA
   vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Organizáciou pre oslobodenie palestíny (OOP), konajúcou v prospech palestínskej samosprávy pre západný breh Jordánu a pásmo Gazy, týkajúca sa recipročných liberalizačných opatrení a nahradenia protokolov 1 a 2 dočasnej dohody o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a palestínskou samosprávou
   Vážený pane,
   mám tú česť odvolávať sa na rokovania, ktoré prebiehali v súlade s článkom 12 Dočasnej euro-stredomorskej dohody o pridružení týkajúcej sa obchodu a spolupráce medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP), konajúcou v prospech Palestínskej samosprávy pre západný breh Jordánu a pásmo Gazy (ďalej len „palestínska samospráva“) na strane druhej (ďalej len „dočasná dohoda o pridružení“), platnej od 1. júla 1997, ktorá stanovuje, že Spoločenstvo a palestínska samospráva postupne v záujme oboch strán zavedú väčšiu liberalizáciu, okrem iného, ich obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami.
   Rokovania prebiehali v súlade s ustanoveniami článku 14, ktorý stanovuje, že Spoločenstvo a palestínska samospráva od 1. januára 1999 preskúmajú situáciu s cieľom stanovenia liberalizačných opatrení, ktoré má Spoločenstvo a palestínska samospráva uplatňovať od 1. januára 2000 v súlade s cieľom stanoveným v článku 12.
   Uzatvorením rokovaní sa obidve strany dohodli takto:

               1.

               Protokoly 1 a 2 dočasnej dohody o pridružení a ich prílohy sa nahrádzajú protokolmi 1 a 2 a ich prílohami, ktoré sú uvedené v prílohe I a II tejto výmeny listov.

               2.

               Dohoda vo forme výmeny listov medzi Spoločenstvom a palestínskou samosprávou pripojená k dočasnej dohode o pridružení, vzťahujúca sa na protokol 1 a týkajúca sa dovozu čerstvých rezaných kvetov a pukov spadajúcich pod podpoložku 0603 10 Spoločného colného sadzobníka do Spoločenstva, sa týmto zrušuje.

               3.

               Spoločenstvo a palestínska samospráva najneskôr v roku 2007 zhodnotia situáciu s cieľom určiť liberalizačné opatrenia, ktoré má Spoločenstvo a palestínska samospráva uplatňovať od 1. januára 2008 v súlade s cieľom stanoveným v článku 12 dočasnej dohody o pridružení.

         Ustanovenia tejto dohody vo forme výmeny listov sa uplatňujú od 1. januára 2005.
   Bol by som Vám vďačný, keby ste potvrdili súhlas Vašej vlády s týmto znením.
   Prijmite, prosím, výraz mojej najhlbšej úcty.

         V mene Rady Európskej únie

   Vážený pane,
   mám tú česť potvrdiť dnešným dátumom prijatie Vášho listu tohto znenia:
   „Mám tú česť odvolávať sa na rokovania, ktoré prebiehali v súlade s článkom 12 Dočasnej euro-stredomorskej dohody o pridružení týkajúcej sa obchodu a spolupráce medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP), konajúcou v prospech Palestínskej samosprávy pre západný breh Jordánu a pásmo Gazy (ďalej len ‚palestínska samospráva’) na strane druhej (ďalej len ‚dočasná dohoda o pridružení’), platnej od 1. júla 1997, ktorá stanovuje, že Spoločenstvo a palestínska samospráva postupne v záujme oboch strán zavedú väčšiu liberalizáciu, okrem iného, ich obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami.
   Rokovania prebiehali v súlade s ustanoveniami článku 14, ktorý stanovuje, že Spoločenstvo a palestínska samospráva od 1. januára 1999 preskúmajú situáciu s cieľom stanovenia liberalizačných opatrení, ktoré má Spoločenstvo a palestínska samospráva uplatňovať od 1. januára 2000 v súlade s cieľom stanoveným v článku 12.
   Uzatvorením rokovaní sa obidve strany dohodli takto:

               1.

               Protokoly 1 a 2 dočasnej dohody o pridružení a ich prílohy sa nahrádzajú protokolmi 1 a 2 a ich prílohami, ktoré sú uvedené v prílohe I a II tejto výmeny listov.

               2.

               Dohoda vo forme výmeny listov medzi Spoločenstvom a palestínskou samosprávou pripojená k dočasnej dohode o pridružení, vzťahujúca sa na protokol 1 a týkajúca sa dovozu čerstvých rezaných kvetov a pukov spadajúcich pod podpoložku 0603 10 Spoločného colného sadzobníka do Spoločenstva, sa týmto zrušuje.

               3.

               Spoločenstvo a palestínska samospráva najneskôr v roku 2007 zhodnotia situáciu s cieľom určiť liberalizačné opatrenia, ktoré má Spoločenstvo a palestínska samospráva uplatňovať od 1. januára 2008 v súlade s cieľom stanoveným v článku 12 dočasnej dohody o pridružení.

         Ustanovenia tejto dohody vo forme výmeny listov sa uplatňujú od 1. januára 2005.
   Bol by som Vám vďačný, keby ste potvrdili súhlas Vašej vlády s týmto znením.“
   Mám tú česť potvrdiť súhlas palestínskej samosprávy s obsahom tohto listu.
   Prijmite, prosím, výraz mojej najhlbšej úcty.

         Za palestínsky orgán

   PRÍLOHA I

      PROTOKOL č. 1
      o opatreniach uplatňujúcich sa na dovozy poľnohospodárskych výrobkov pochádzajúcich zo západného brehu Jordánu a pásma Gazy do Spoločenstva

                  1.

                  Dovoz výrobkov uvedených v prílohe a pochádzajúcich zo západného brehu Jordánu a pásma Gazy do Spoločenstva sa povoľuje podľa ďalej uvedených podmienok a podmienok uvedených v prílohe.

                              a)

                              Clá sa zrušujú alebo znižujú na úroveň uvedenú v stĺpci „a“.

                              b)

                              Na určité výrobky, na ktoré Spoločný colný sadzobník vymeriava clo ad valorem a špecifické clo, sa sadzby zníženia uvedené v stĺpcoch „a“ a „c“ vzťahujú len na clo ad valorem. Pokiaľ však ide o výrobok spadajúci pod kód 1509 10, toto zníženie sa vzťahuje na špecifické clo.

                              c)

                              Pre určité výrobky sa clá zrušujú v rámci colných kvót uvedených pre každý výrobok v stĺpci „b“. Pokiaľ nie je stanovené inak, colné kvóty sa uplatňujú na ročnom základe od 1. januára do 31. decembra.

                              d)

                              Pre dovezené množstvá presahujúce kvóty sa clá Spoločného colného sadzobníku podľa daného výrobku uplatňujú v plnej alebo v zníženej miere podľa stĺpca „c“.

                  2.

                  Na určité výrobky sa vzťahuje oslobodenie od cla udelené v rámci referenčných množstiev uvedených v stĺpci „d“.
                  Ak objem dovozu jedného z týchto výrobkov prekročí referenčné množstvo, Spoločenstvo so zreteľom na ročný prehľad obchodných tokov, ktorý vykoná, môže na príslušný výrobok stanoviť colné kvóty Spoločenstva, ktorých objem sa rovná referenčným množstvám. V tomto prípade sa na dovezené množstvá presahujúce kvóty uplatňuje clo Spoločného colného sadzobníka podľa daného výrobku v plnej alebo zníženej miere podľa stĺpca „c“.

                  3.

                  Počas prvého roka uplatňovania sa objemy colných kvót a referenčných množstiev vypočítajú pomerným dielom zo základného objemu, pričom sa zohľadní doba, ktorá uplynula predo dňom nadobudnutia platnosti tohto protokolu.

                  4.

                  Pre niektoré výrobky uvedené v prílohe sa objem colných kvót dvakrát zvýši na základe množstiev uvedených v stĺpci „e“. Prvé zvýšenie sa uskutoční ku dňu, kedy je každá colná kvóta stanovená po druhýkrát.

      PRÍLOHA PROTOKOLU č. 1

                  Kód KN (1)

                  Opis (2)

                  Znížená colná sadzba MFN (%) (3)

                  Colné kvóty (t, pokiaľ nie je uvedené inak)

                  Zníženie colnej sadzby MFN pri presiahnutí súčasných alebo potenciálnych colných kvót (%) (3)

                  Referenčné množstvá (t, pokiaľ nie je uvedené inak)

                  Osobitné ustanovenia

                  a

                  b

                  c

                  d

                  e

                  0409 00 00

                  Prírodný med

                  100

                  500

                  0

                  bod 4 – ročný nárast 250 t

                  ex06 03 10

                  Rezané kvety a puky, čerstvé

                  100

                  2 000

                  0

                  bod 4 – ročný nárast 250 t

                  0702 00 00

                  Paradajky, čerstvé alebo chladené, od 1. decembra do 31. marca

                  100

                  60

                  2 000

                  ex07 03 10

                  Cibuľa, čerstvá alebo chladená, od 15. februára do 15. mája

                  100

                  60

                  0709 30 00

                  Baklažán, čerstvý alebo chladený, od 15. januára do 30. apríla

                  100

                  60

                  3 000

                  ex07 09 60

                  Plody z rodu Capsicum alebo rodu Pimenta, čerstvé alebo chladené:

                  0709 60 10

                  Sladká paprika

                  100

                  40

                  1 000

                  0709 60 99

                  Ostatné

                  100

                  80

                  0709 90 70

                  Tekvice, čerstvé alebo chladené, od 1. decembra do konca februára

                  100

                  60

                  300

                  ex07099090

                  Divá cibuľa druhu Muscari comosum, čerstvá alebo chladená, od 15. februára do 15. mája

                  100

                  60

                  0710 80 59

                  Plody z rodu Capsicum alebo Pimenta, okrem sladkej papriky, nevarené alebo varené v pare alebo vo vode, mrazené

                  100

                  80

                  0711 90 10

                  Plody z rodu Capsicum alebo Pimenta, okrem sladkej papriky, dočasne konzervované, ale v tomto stave nevhodné na bezprostrednú konzumáciu

                  100

                  80

                  0712 31 00
                  0712 32 00
                  0712 33 00
                  0712 39 00

                  Huby, huby Auricularia spp., huby Tremella spp. a hľuzovky letné, sušené

                  100

                  500

                  0

                  ex08 05 10

                  Pomaranče, čerstvé

                  100

                  60

                  25 000

                  ex08 05 20

                  Mandarínky (vrátane tangerínok a satsum); klementínky, wilkingy a podobné citrusové hybridy, čerstvé

                  100

                  60

                  500

                  0805 40 00

                  Grapefruit

                  100

                  80

                  ex08055010

                  Citróny (Citrus limon, Citrus limonum), čerstvé

                  100

                  40

                  800

                  0806 10 10

                  Čerstvé stolové hrozno, od 1. februára do 14. júla

                  100

                  1 000

                  0

                  bod 4 – ročný nárast 500 t

                  0807 19 00

                  Melóny (okrem vodových melónov), čerstvé, od 1. novembra do 31. mája

                  100

                  50

                  10 000

                  0810 10 00

                  Čerstvé jahody, od 1. novembra do 31. marca

                  100

                  2 000

                  0

                  bod 4 – ročný nárast 500 t

                  0812 90 20

                  Pomaranče, dočasne konzervované, ale v tomto stave nevhodné na bezprostrednú konzumáciu

                  100

                  80

                  0904 20 30

                  Plody z rodu Capsicum alebo Pimenta, okrem sladkej papriky, sušené, nedrvené ani nemleté

                  100

                  80

                  1509 10

                  Panenský olivový olej

                  100

                  2 000

                  0

                  bod 4 – ročný nárast 500 t

                  2001 90 20

                  Plody z rodu Capsicum, okrem sladkej papriky alebo pimentos, pripravované alebo konzervované v octe alebo kyseline octovej

                  100

                  80

                  2005 90 10

                  Plody z rodu Capsicum, okrem sladkej papriky alebo pimentos, pripravované alebo konzervované inak ako v octe alebo kyseline octovej, nemrazené

                  100

                  80

      (1)  Kódy KN zodpovedajú nariadeniu (ES) č. 1789/2003 (Ú. v. EÚ L 281, 30.10.2003, s. 1).

      (2)  Bez toho, aby boli dotknuté pravidlá výkladu kombinovanej nomenklatúry, má text opisu výrobkov len informatívny charakter, preferenčný systém sa na účely tejto prílohy určuje uvedením kódov KN. Ak sú uvedené kódy ex KN, určuje sa preferenčný systém uplatnením číselného kódu KN spolu s príslušným opisom.

      (3)  Zníženie cla sa uplatňuje len na clo ad valorem. Pokiaľ však ide o výrobok spadajúci pod kód 1509 10, toto zníženie sa vzťahuje na špecifické clo.
   PRÍLOHA II

      PROTOKOL č. 2
      o opatreniach uplatňujúcich sa na dovozy poľnohospodárskych výrobkov pochádzajúcich zo Spoločenstva do oblasti západného brehu Jordánu a pásma Gazy

                  1.

                  Dovoz výrobkov uvedených v prílohe a pochádzajúcich zo Spoločenstva do oblasti západného brehu Jordánu a pásma Gazy sa povoľuje podľa ďalej uvedených podmienok a podmienok uvedených v prílohe.

                  2.

                  Dovozné clá sa zrušujú alebo znižujú na mieru uvedenú v stĺpci „a“ v rámci ročne stanovenej colnej kvóty uvedenej v stĺpci „b“ a pokiaľ osobitné ustanovenia uvedené v stĺpci „c“ neustanovujú inak.

                  3.

                  Na dovezené množstvá presahujúce colné kvóty sa uplatňujú platné clá uplatňované voči tretím krajinám, pokiaľ osobitné ustanovenia uvedené v stĺpci „c“ neustanovujú inak.

                  4.

                  Počas prvého roka uplatňovania sa objemy colných kvót a referenčných množstiev vypočítajú pomerným dielom zo základného objemu, pričom sa zohľadní doba, ktorá uplynula pred dňom nadobudnutia platnosti tohto protokolu.

      PRÍLOHA PROTOKOLU č. 2

                  Kód KN

                  Opis

                  Clo
                  (%)

                  Colná kvóta
                  (t, pokiaľ nie je uvedené inak)

                  Osobitné ustanovenia

                  a

                  b

                  c

                  0102 90 71

                  Živý jatočný hovädzí dobytok, s hmotnosťou presahujúcou 300 kg, okrem jalovíc a kráv

                  0

                  300

                  0202 30 90

                  Mäso hovädzieho dobytka, vykostené okrem predných štvrtín, „kompenzovaných“ štvrtín, prednej časti, lopatky, pliecka a kusov hrude, mrazené

                  0

                  200

                  0206 22 00

                  Jedlé pečene hovädzieho dobytka, mrazené

                  0

                  100

                  0406

                  Syry a tvaroh

                  0

                  200

                  0407 00 19

                  Násadové vajcia hydiny, okrem morčacích a husacích

                  0

                  120 000 kusov

                  1101 00 15

                  Múka z mäkkej pšenice a špaldy

                  0

                  13 000

                  2309 90 99

                  Ostatné prípravky používané ako krmivo pre zvieratá

                  2

                  100


title: Rozhodnutie Rady z 23. novembra 1993 o uzavretí Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Rumunskom o vzájomnej ochrane a kontrole názvov vín

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31993D0726

Úradný vestník L 337 , 31/12/1993 S. 0177 - 0177 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 55 S. 0097  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 55 S. 0097

		Rozhodnutie Radyz 23. novembra 1993o uzavretí Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Rumunskom o vzájomnej ochrane a kontrole názvov vín(93/726/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 113,so zreteľom na návrh Komisie,keďže Dohoda dojednaná medzi Európskym spoločenstvom a Rumunskom o vzájomnej ochrane a kontrole názvov vín pomôže zefektívniť opatrenia na odstránenie nekalej hospodárskej súťaže v obchode, zabezpečiť vyšší stupeň ochrany spotrebiteľa a podporiť obchodovanie s vínom medzi zmluvnými stranami; keďže je preto žiaduce schváliť uvedenú dohodu;keďže s cieľom uľahčiť vykonávanie určitých ustanovení dohody by mala byť Komisia oprávnená uskutočniť potrebné technické úpravy v súlade s postupom ustanoveným v článku 83 nariadenia Rady (EHS) č. 822/87 zo 16. marca 1987 o spoločnej organizácii trhu s vínom [1];keďže ustanovenia dohody priamo súvisia s opatreniami spoločnej obchodnej a poľnohospodárskej politiky, musí sa dohoda stanoviť na úrovni spoločenstva,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Rumunskom o vzájomnej ochrane a kontrole názvov vín a protokol a deklarácie k nej pripojené sa týmto schvaľujú v mene spoločenstva.Texty aktov uvedených v prvom odseku sú pripojené k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Predseda Rady sa týmto oprávňuje určiť osobu splnomocnenú na podpísanie dohody a uložiť schvaľovaciu listinu spoločenstva.Predseda Rady predloží oznámenie stanovené v článku 19 odsek 1 dohody.Článok 3Na účely článku 13 dohody sa Komisia týmto oprávňuje uzavrieť potrebné akty, ktorými sa mení a dopĺňa dohoda, v súlade s postupom ustanoveným v článku 83 nariadenia (EHS) č. 822/87.Článok 4Rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.V Bruseli 23. novembra 1993Za RadupredsedaM. Smet[1] Ú. v. ES L 84, 27.3.1987, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (EHS) č. 1566/93 (Ú. v. ES L 154, 25.6.1993, s. 39).--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/665 z 3. apríla 2017, ktorým sa vymenúvajú piati členovia a deviati náhradníci Výboru regiónov navrhnutí Rumunskom

text:
               7.4.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 94/40

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/665
   z 3. apríla 2017,
   ktorým sa vymenúvajú piati členovia a deviati náhradníci Výboru regiónov navrhnutí Rumunskom
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
   so zreteľom na návrh rumunskej vlády,
   keďže:

               (1)

               Rada prijala 26. januára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/116 (1), 5. februára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/190 (2) a 23. júna 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/994 (3), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020. Rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/642 (4) nahradil pán Ovidiu Iulian PORTARIUC 21. apríla 2016 pána Roberta Sorina NEGOIȚĂA ako náhradník.

               (2)

               V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Cristiana ADOMNIȚEIA, pána Ovidia Iona BRĂILOIA, pána Răduca Georga FILIPESCA a pána Cătălina Georga MUNTEANA sa uvoľnili štyri miesta členov Výboru regiónov.

               (3)

               V dôsledku skončenia funkčného obdobia, na základe ktorého bol navrhnutý pán Victor MORARU (Mayor of Amara, Ialomița County), sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov.

               (4)

               Zaradi konca mandatov Gheorgheja CATRINOIUJA, Cipriana DOBREJA, Alexandruja DRĂGANA, Ovidiuja Iuliana PORTARIUCA, Emila PROȘCANA, Mihaia Adriana ȘTEFA, Florina Grigoreja TECĂUJA in Iona Marcela VELE se je sprostilo osem mest nadomestnih članov Odbora regij.

               (5)

               V dôsledku vymenovania pána Adriana Ovidia TEBANA za člena Výboru regiónov sa uvoľnilo miesto náhradníka,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2020, sa do Výboru regiónov vymenúvajú:

               a)

               za členov:

                           —

                           pán Ionel ARSENE, President of Neamț County Council,

                           —

                           pán Decebal FĂGĂDĂU, Mayor of Constanța,

                           —

                           pán Victor MORARU, President of Ialomița County Council (zmena mandátu),

                           —

                           pán Adrian Ovidiu TEBAN, Mayor of Cugir,

                           —

                           pán Marius Ioan URSĂCIUC, Mayor of Gura Humorului,

                     a

               b)

               za náhradníkov:

                           —

                           pán Árpád-András ANTAL, Mayor of Sfântu Gheorghe,

                           —

                           pán Emil BOC, Mayor of Cluj-Napoca,

                           —

                           pán Dănuț BUHĂESCU, Mayor of Uricani,

                           —

                           pán Ion DUMITREL, President of Alba County Council,

                           —

                           pán Viorel IONESCU, Mayor of Hîrșova,

                           —

                           pán Petre Emanoil NEAGU, President of Buzău County Council,

                           —

                           pán Cosmin NECULA, Mayor of Bacău,

                           —

                           pán Nicolae PANDEA, Mayor of Ștefan cel Mare,

                           —

                           pán Marius Horia ȚUȚUIANU, President of Constanța County Council.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 3. apríla 2017

            Za Radu

            predseda

         R. GALDES

      (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/116 z 26. januára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/190 z 5. februára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/994 z 23. júna 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 159, 25.6.2015, s. 70).

      (4)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/642 z 21. apríla 2016, ktorým sa vymenúvajú člen a náhradník Výboru regiónov navrhnutí Rumunskom (Ú. v. EÚ L 108, 23.4.2016, s. 34).


title: Rozhodnutie Rady 2013/182/SZBP z  22. apríla 2013 , ktorým sa mení rozhodnutie 2011/137/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi

text:
                  23.4.2013

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 111/50

         ROZHODNUTIE RADY 2013/182/SZBP
         z 22. apríla 2013,
         ktorým sa mení rozhodnutie 2011/137/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,
         keďže:

                     (1)

                     Rada prijala 28. februára 2011 rozhodnutie 2011/137/SZBP (1).

                     (2)

                     Rada v súlade s článkom 12 ods. 2 rozhodnutia 2011/137/SZBP vykonala úplné preskúmanie zoznamu osôb a subjektov uvedených v prílohách II a IV k uvedenému rozhodnutiu a dospela k záveru, že na jednu osobu by sa nemali ďalej vzťahovať reštriktívne opatrenia stanovené v uvedenom rozhodnutí.

                     (3)

                     Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov prijala 14. marca 2013 rezolúciu č. 2095 (2013), ktorou sa mení zbrojné embargo uvalené podľa bodu 9 písm. a) rezolúcie č. 1970 (2011) a podrobnejšie vymedzené v bode 13 písm. a) rezolúcie č. 2009 (2011).

                     (4)

                     Rozhodnutie 2011/137/SZBP by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Rozhodnutie 2011/137/SZBP sa týmto mení takto:
            Článok 2 sa nahrádza takto:

                  „Článok 2

                     1.   Článok 1 sa nevzťahuje na:

                                 a)

                                 dodávky, predaj ani prevod nesmrtiaceho vojenského vybavenia alebo vybavenia, ktoré by sa mohlo použiť na vnútornú represiu, určeného výhradne na humanitárne alebo ochranné účely;

                                 b)

                                 poskytovanie technickej pomoci, odbornej prípravy ani inej pomoci vrátane personálu v súvislosti s takýmto vybavením;

                                 c)

                                 poskytovanie finančnej pomoci v súvislosti s takýmto vybavením.

                     2.   Článok 1 sa nevzťahuje na:

                                 a)

                                 dodávky, predaj ani prevod zbraní a súvisiaceho materiálu;

                                 b)

                                 poskytovanie technickej pomoci, odbornej prípravy ani inej pomoci vrátane personálu v súvislosti s takýmto vybavením;

                                 c)

                                 poskytovanie finančnej pomoci v súvislosti s takýmto vybavením,

                           ktoré vopred schválil výbor stanovený podľa bodu 24 rezolúcie BR OSN č. 1970 (2011) (ďalej len ‚výbor‘).

                     3.   Článok 1 sa nevzťahuje na dodávky, predaj ani prevod ochranných odevov vrátane nepriestrelných viest a vojenských heliem, ktoré do Líbye výlučne na osobnú potrebu dočasne vyváža personál OSN, personál Únie alebo jej členských štátov, zástupcovia médií a humanitárni a rozvojoví pracovníci a sprievodný personál.

                     4.   Článok 1 sa nevzťahuje na dodávky, predaj ani prevod nesmrtiaceho vojenského vybavenia určeného výhradne na účely pomoci líbyjskej vláde v oblasti bezpečnosti alebo odzbrojenia.

                     5.   Článok 1 sa nevzťahuje na poskytovanie technickej pomoci, odbornej prípravy, finančnej a inej pomoci určenej výhradne na účely pomoci líbyjskej vláde v oblasti bezpečnosti alebo odzbrojenia

                     6.   Článok 1 sa nevzťahuje na:

                                 a)

                                 dodávky, predaj ani prevod zbraní a súvisiaceho materiálu určených výhradne na účely pomoci líbyjskej vláde v oblasti bezpečnosti alebo odzbrojenia;

                                 b)

                                 dodávky, predaj ani prevod ručných a ľahkých zbraní a súvisiaceho materiálu, ktoré sa dočasne vyvážajú do Líbye výhradne na účely personálu OSN, zástupcov médií a humanitárnych a rozvojových pracovníkov a sprievodného personálu,

                           ak sa vopred nahlásia výboru a ak výbor do piatich pracovných dní od ich nahlásenia neprijme rozhodnutie o zamietnutí.“

            Článok 2
            Prílohy II a IV k rozhodnutiu 2011/137/SZBP sa menia tak, ako sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

            Článok 3
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

            V Luxemburgu 22. apríla 2013

                  Za Radu

                  predsedníčka

               C. ASHTON

            (1)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2011, s. 53.

            PRÍLOHA
            Zo zoznamov uvedených v prílohách II a IV k rozhodnutiu 2011/137/SZBP sa vypúšťa záznam týkajúci sa tejto osoby:
            ASHKAL, Al-Barrani.


title: 2014/138/SZBP: Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru EUFOR RCA/2/2014 z  11. marca 2014 o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA)

text:
               15.3.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 76/39

      ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU EUFOR RCA/2/2014
   z 11. marca 2014
   o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA)
   (2014/138/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí odsek,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2014/73/SZBP z 10. februára 2014 o vojenskej operácii Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA) (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 5,
   keďže:

               (1)

               Rada podľa článku 8 ods. 5 rozhodnutia 2014/73/SZBP poverila Politický a bezpečnostný výbor (PBV), aby prijal príslušné rozhodnutia o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA).

               (2)

               V záveroch zo zasadnutí Európskej rady, ktoré sa konali 7., 8. a 9. decembra 2000 v Nice a 24. a 25. októbra 2002 v Bruseli, sa ustanovujú dojednania o účasti tretích štátov na operáciách krízového riadenia a o zriadení výboru prispievateľov.

               (3)

               Výbor prispievateľov by mal byť fórom na diskusiu s prispievajúcimi tretími štátmi o všetkých problémoch, ktoré sa týkajú riadenia operácie EUFOR RCA. PBV, ktorý vykonáva politickú kontrolu a strategické riadenie operácie EUFOR RCA, by mal zohľadňovať názory výboru prispievateľov.

               (4)

               V súlade s článkom 5 Protokolu 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami. V dôsledku toho sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

         PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Zriadenie a mandát
   Týmto sa zriaďuje výbor prispievateľov na vojenskú operáciu Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA). Jeho mandát sa stanovuje v záveroch zo zasadnutí Európskej rady 7., 8. a 9. decembra 2000 v Nice a 24. a 25. októbra 2002 v Bruseli.
   Článok 2
   Zloženie
   1.   Členmi výboru prispievateľov sú:

               —

               zástupcovia všetkých členských štátov,

               —

               zástupcovia tretích štátov, ktoré sa na operácii EUFOR RCA zúčastňujú a ktoré na ňu významným spôsobom prispievajú.

         2.   Na zasadnutiach výboru prispievateľov sa môže zúčastňovať aj zástupca Komisie.
   Článok 3
   Informácie od veliteľa operácie EÚ
   Výbor prispievateľov dostáva informácie od veliteľa operácie EÚ.
   Článok 4
   Predseda
   Výboru prispievateľov predsedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku alebo jeho zástupca v úzkej súčinnosti s predsedom Vojenského výboru Európskej únie alebo jeho zástupcom.
   Článok 5
   Zasadnutia
   1.   Pravidelné zasadnutia výboru prispievateľov zvoláva predseda. Ak si to vyžadujú okolnosti, môže sa na podnet predsedu alebo na žiadosť člena zvolať mimoriadne zasadnutie.
   2.   Predseda vopred rozošle predbežný program a dokumenty, ktoré sa týkajú zasadnutia. Predseda zodpovedá za to, že sa výsledky rokovaní výboru prispievateľov doručia Politickému a bezpečnostnému výboru.
   Článok 6
   Dôvernosť
   1.   V súlade s rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (2) sa na zasadnutia a postupy výboru prispievateľov vzťahujú bezpečnostné predpisy Rady. Zástupcovia vo výbore prispievateľov majú predovšetkým primeranú bezpečnostnú previerku.
   2.   Na rokovania výboru prispievateľov sa vzťahuje povinnosť zachovávať služobné tajomstvo, pokiaľ tento výbor jednomyseľne nerozhodne inak.
   Článok 7
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 11. marca 2014

            Za Politický a bezpečnostný výbor

            predseda

         W. STEVENS

      (1)  Ú. v. EÚ L 40, 11.2.2014, s. 59.

      (2)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: 2009/89/ES: Rozhodnutie Rady zo 4. decembra 2008 o podpise Protokolu o integrovanom riadení pobrežných zón v oblasti Stredozemného mora k Dohovoru o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora v mene Európskeho spoločenstva

text:
               4.2.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 34/17

         ROZHODNUTIE RADY
   zo 4. decembra 2008
   o podpise Protokolu o integrovanom riadení pobrežných zón v oblasti Stredozemného mora k Dohovoru o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora v mene Európskeho spoločenstva
   (2009/89/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1 v spojení s jej článkom 300 ods. 2 prvým pododsekom prvou vetou,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               Dohovor o ochrane Stredozemného mora pred znečisťovaním, ktorý bol následne premenovaný na Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora (ďalej len „Barcelonský dohovor“), bol uzavretý v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutiami Rady 77/585/EHS (1) a 1999/802/ES (2).

               (2)

               V súlade s článkom 4 ods. 3 písm. e) Barcelonského dohovoru sa zmluvné strany zaviazali podporovať integrované riadenie pobrežných zón pri zohľadnení ochrany oblastí ekologického a krajinného významu a racionálneho využívania prírodných zdrojov.

               (3)

               V odporúčaní Európskeho parlamentu a Rady z 30. mája 2002 o vykonávaní integrovaného riadenia pobrežných zón v Európe (3), a najmä v jeho kapitole V sa podporuje vykonávanie integrovaného riadenia pobrežných zón členskými štátmi v kontexte platných dohovorov so susediacimi krajinami vrátane nečlenských štátov v oblasti toho istého regionálneho mora.

               (4)

               Spoločenstvo podporuje integrované riadenie vo väčšom rozsahu prostredníctvom horizontálnych nástrojov, a to aj v oblasti ochrany životného prostredia. Tieto aktivity teda prispievajú k integrovanému riadeniu pobrežných zón.

               (5)

               Integrované riadenie pobrežných zón je jedným z prvkov integrovanej morskej politiky EÚ, ktorú schválila Európska rada na svojom zasadnutí v Lisabone 13. a 14. decembra 2007.

               (6)

               Na základe rozhodnutia Rady z 27. novembra 2006 sa Komisia v mene Spoločenstva a po konzultácii so zástupcami členských štátov zúčastnila na rokovaniach zorganizovaných v rámci Barcelonského dohovoru s cieľom pripraviť Protokol o integrovanom riadení pobrežných zón v oblasti Stredozemného mora (ďalej len „protokol“).

               (7)

               Výsledkom týchto rokovaní bolo prijatie znenia protokolu na konferencii splnomocnených zástupcov 20. januára 2008 a tento protokol bude otvorený na podpísanie do 20. januára 2009.

               (8)

               V pobrežných zónach Stredozemného mora je životné prostredie stále vystavené veľkému tlaku a dochádza aj k zhoršovaniu kvality pobrežných zdrojov. Protokol poskytuje rámec na stimuláciu zosúladeného a jednotnejšieho prístupu s účasťou verejnosti a zainteresovaných strán zo súkromného sektora vrátane zástupcov občianskej spoločnosti a hospodárskych subjektov. Takýto inkluzívny prístup je nevyhnutný na riešenie uvedených problémov účinnejším spôsobom, ako aj na dosiahnutie udržateľnejšieho rozvoja pobrežných zón Stredozemného mora.

               (9)

               Protokol zahŕňa širokú škálu ustanovení, ktoré sa budú musieť vykonávať na rôznych úrovniach štátnej správy s prihliadnutím na zásady subsidiarity a proporcionality. Hoci je vhodné, aby Spoločenstvo konalo v záujme podpory integrovaného riadenia pobrežných zón okrem iného s prihliadnutím na cezhraničný charakter väčšiny environmentálnych problémov, členské štáty a ich príslušné orgány budú zodpovedné za navrhovanie a vykonávanie určitých podrobných opatrení na pobrežnom území ustanovených v protokole, ako je napríklad vymedzovanie zón so zákazom výstavby.

               (10)

               Je vhodné, aby sa protokol podpísal v mene Spoločenstva s výhradou jeho následného uzavretia k neskoršiemu dátumu,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Európskeho spoločenstva schvaľuje podpísanie Protokolu o integrovanom riadení pobrežných zón v oblasti Stredozemného mora k Dohovoru o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora s výhradou jeho uzavretia k neskoršiemu dátumu.
   Text protokolu je pripojený k tomuto rozhodnutiu (4).
   Článok 2
   Predseda Rady sa týmto poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) na podpis protokolu v mene Spoločenstva.

      V Bruseli 4. decembra 2008

            Za Radu

            predsedníčka

         N. KOSCIUSKO-MORIZET

      (1)  Ú. v. ES L 240, 19.9.1977, s. 1.

      (2)  Ú. v. ES L 322, 14.12.1999, s. 32.

      (3)  Ú. v. ES L 148, 6.6.2002, s. 24.

      (4)  Pozri stranu 19 tohto úradného vestníka.
    ---documentbreak---

               4.2.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 34/19

         PREKLAD
   PROTOKOL
   o integrovanom riadení pobrežných zón v Stredozemí
   ZMLUVNÉ STRANY TOHTO PROTOKOLU,
   SÚC ZMLUVNÝMI STRANAMI Dohovoru o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora, ktorý bol prijatý v Barcelone 16. februára 1976 a zmenený a doplnený 10. júna 1995,
   ŽELAJÚC SI vykonávanie záväzkov stanovených v článku 4 ods. 3 písm. e) a odseku 5 uvedeného dohovoru,
   BERÚC DO ÚVAHY, že pobrežné zóny Stredozemného mora sú spoločným prírodným a kultúrnym dedičstvom národov Stredozemia a že by sa mali chrániť a využívať rozumne v prospech súčasných a budúcich generácií,
   SÚC ZNEPOKOJENÉ zvýšením antropogenetického tlaku na pobrežné zóny Stredozemného mora, ktorý ohrozuje ich krehkosť, a želajúc si zastavenie a zvrátenie procesu zhoršovania životného prostredia v pobrežných zónach a výrazné obmedzenie straty biodiverzity pobrežných ekosystémov,
   SÚC ZNEPOKOJENÉ rizikami, ktoré ohrozujú pobrežné zóny v dôsledku zmeny klímy, ktorá bude okrem iného pravdepodobne viesť k zvýšeniu hladiny mora, a uvedomujúc si potrebu prijatia udržateľných opatrení na zníženie negatívneho vplyvu prírodných javov,
   SÚC PRESVEDČENÉ o tom, že ako nenahraditeľný ekologický, hospodársky a sociálny zdroj si plánovanie a riadenie pobrežných zón, pokiaľ ide o ich ochranu a udržateľný rozvoj, vyžaduje osobitný integrovaný prístup na úrovni povodia Stredozemného mora ako celku a jeho pobrežných štátov, zohľadňujúc ich rozmanitosť a najmä osobitné potreby ostrovov súvisiace s geomorfologickými charakteristikami,
   ZOHĽADŇUJÚC Dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve uzavretý v Montego Bay 10. decembra 1982, Dohovor o mokradiach majúcich medzinárodný význam, predovšetkým ako biotopy vodného vtáctva, uzavretý v Ramsare 2. februára 1971 a Dohovor o biologickej diverzite uzavretý v Rio de Janeiro 5. júna 1992, ktorých zmluvnými stranami sú mnohé stredozemské pobrežné štáty a Európske spoločenstvo,
   SNAŽIAC SA najmä spolupracovať pri vypracovaní vhodných a integrovaných plánov pre riadenie pobrežných zón podľa článku 4 odsek 1 písm. e) Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy uzatvoreného v New Yorku 9. mája 1992,
   ČERPAJÚC z existujúcich skúseností s integrovaným riadením pobrežných zón a z práce rôznych organizácií vrátane európskych inštitúcií,
   NA ZÁKLADE odporúčaní a práce Stredozemskej komisie pre udržateľný rozvoj a odporúčaní zo stretnutí zmluvných strán, ktoré sa konali v Tunise v roku 1997, Monaku v roku 2001, Katánii v roku 2003 a Portoroží v roku 2005, a stredozemskej stratégie pre udržateľný rozvoj prijatej v Portoroží v roku 2005,
   SÚC ODHODLANÉ posilniť na stredozemskej úrovni úsilie vyvinuté pobrežnými štátmi pri zabezpečovaní integrovaného riadenia pobrežných zón,
   SÚC ROZHODNUTÉ stimulovať vnútroštátne, regionálne a miestne iniciatívy prostredníctvom koordinovanej propagačnej akcie, spolupráce a partnerstva s rôznymi príslušnými aktérmi s cieľom podporiť účinné riadenie na účely integrovaného riadenia pobrežných zón,
   ŽELAJÚC SI zabezpečiť, aby sa pri uplatňovaní dohovoru a jeho protokolov dosiahla súdržnosť v integrovanom riadení pobrežných zón,
   SA DOHODLI TAKTO:
   ČASŤ I
   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
   Článok 1
   Všeobecné záväzky
   V súlade s Dohovorom o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora a s jeho protokolmi zmluvné strany ustanovujú spoločný rámec pre integrované riadenie stredozemskej pobrežnej zóny a prijímajú potrebné opatrenia na posilnenie regionálnej spolupráce na tento účel.
   Článok 2
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto protokolu:

               a)

               „strany“ sú zmluvné strany protokolu;

               b)

               „dohovor“ znamená Dohovor o ochrane morského prostredia a pobrežných oblastí Stredozemného mora uzavretý v Barcelone 16. februára 1976, ktorý bol zmenený a doplnený 10. júna 1995;

               c)

               „organizácia“ znamená orgán uvedený v článku 17 dohovoru;

               d)

               „centrum“ znamená centrum regionálnych činností programu prioritných akcií;

               e)

               „pobrežná zóna“ znamená geomorfologickú oblasť na oboch stranách morského pobrežia, v ktorej dochádza ku vzájomnému pôsobeniu medzi morskými a pevninskými časťami vo forme komplexných ekologických a zdrojových systémov zložených z biotických a abiotických zložiek, ktoré spoločne existujú a vzájomne pôsobia s ľudskými spoločenstvami a príslušnými sociálno-hospodárskymi činnosťami;

               f)

               „integrované riadenie pobrežných zón“ znamená dynamický proces udržateľného riadenia a využívania pobrežných zón, pri ktorom sa súčasne zohľadňuje krehkosť pobrežných ekosystémov a krajín, rozmanitosť činností a účelov použitia, ich vzájomné pôsobenie, zameranie určitých činností a účelov použitia na námornú oblasť a ich vplyv na morské aj pevninské časti.

         Článok 3
   Geografická pôsobnosť
   1.   Oblasťou, na ktorú sa vzťahuje protokol, je oblasť Stredozemného mora vymedzená v článku 1 dohovoru. Táto oblasť je vymedzená aj:

               a)

               hranicou pobrežnej zóny smerom k otvorenému moru, ktorou je vonkajšia hranica výsostných vôd strán, a

               b)

               hranicou pobrežnej zóny smerom k pevnine, ktorou je hranica príslušných pobrežných celkov vymedzených stranami.

         2.   Ak strana v rámci svojej suverenity stanoví hranice, ktoré sa odlišujú od hraníc predpokladaných v odseku 1 tohto článku, predloží depozitárovi v čase uloženia svojej listiny o ratifikácii, schválení, prijatí alebo pristúpení k tomuto protokolu alebo kedykoľvek neskôr vyhlásenie, pokiaľ:

               a)

               hranica smerom k otvorenému moru je menšia ako vonkajšia hranica výsostných vôd;

               b)

               hranica smerom k pevnine sa líši buď viac, alebo menej od hraníc územia vymedzených pobrežných celkov, s cieľom uplatniť okrem iného ekosystémový prístup a hospodárske a sociálne kritériá a zvážiť osobitné potreby ostrovov týkajúce sa geomorfologických charakteristík a zohľadniť negatívne vplyvy zmeny klímy.

         3.   Každá strana prijme alebo podporí na príslušnej inštitucionálnej úrovni primerané opatrenia na informovanie obyvateľov a akéhokoľvek príslušného aktéra o geografickej pôsobnosti tohto protokolu.
   Článok 4
   Zachovanie práv
   1.   Nič v tomto protokole ani žiadny akt prijatý na základe tohto protokolu nemá vplyv na práva, súčasné a budúce nároky ani právne názory akejkoľvek strany týkajúce sa morského práva, najmä na druh a rozsah morských oblastí, vymedzenie morských oblastí medzi štátmi s protiľahlými alebo priľahlými brehmi, právo a podmienky prechodu cez úžiny používané pre medzinárodnú plavbu, a právo na nerušenú plavbu vo výsostných vodách, ako aj druh a rozsah jurisdikcie pobrežného štátu, vlajkového štátu alebo prístavného štátu.
   2.   Žiadny akt ani činnosť vykonané na základe tohto protokolu nie sú dôvodom na uplatnenie, presadzovanie alebo spochybnenie nároku na národnú zvrchovanosť, alebo jurisdikciu.
   3.   Ustanovenia tohto protokolu nemajú vplyv na prísnejšie ustanovenia rešpektujúce ochranu a riadenie pobrežnej zóny obsiahnuté v iných existujúcich alebo budúcich vnútroštátnych alebo medzinárodných nástrojoch alebo programoch.
   4.   Nič v tomto protokole nemá vplyv na činnosti a zariadenia súvisiace s národnou bezpečnosťou a obranou; každá strana však súhlasí s tým, že takéto činnosti a zariadenia by sa mali riadiť alebo zaviesť, pokiaľ je to primerané a možné, spôsobom, ktorý je v súlade s týmto protokolom.
   Článok 5
   Ciele integrovaného riadenia pobrežných zón
   Ciele integrovaného riadenia pobrežných zón sú:

               a)

               prostredníctvom rozumného plánovania činností uľahčiť udržateľný rozvoj pobrežných zón zabezpečením, aby sa na životné prostredie a krajinu prihliadalo v súlade s hospodárskym, sociálnym a kultúrnym rozvojom;

               b)

               zachovávať pobrežné zóny v prospech súčasných a budúcich generácií;

               c)

               zabezpečiť udržateľné využívanie prírodných zdrojov, najmä pokiaľ ide o využívanie vody;

               d)

               zabezpečiť zachovávanie integrity pobrežných ekosystémov, krajiny a geomorfológie;

               e)

               zabraňovať účinkom prírodných hrozieb a najmä zmeny klímy, ktoré môžu vyvolať prírodné alebo ľudské činnosti, a/alebo ich znížiť;

               f)

               dosiahnuť súdržnosť medzi verejnými a súkromnými iniciatívami a medzi všetkými rozhodnutiami verejných orgánov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktoré majú vplyv na využívanie pobrežných zón.

         Článok 6
   Všeobecné zásady integrovaného riadenia pobrežných zón
   Pri vykonávaní tohto protokolu sa strany riadia týmito zásadami integrovaného riadenia pobrežných zón:

               a)

               Zohľadňuje sa najmä biologické bohatstvo a prirodzená dynamika a fungovanie prílivovej oblasti a vzájomné doplňovanie a vzájomná závislosť morskej časti a pevninskej časti, ktoré tvoria jeden celok.

               b)

               Všetky prvky týkajúce sa hydrologického, geomorfologického, klimatického, ekologického, sociálno-hospodárskeho a kultúrneho systému sa zohľadňujú integrovaným spôsobom tak, aby sa neprekročila zaťažiteľnosť pobrežnej zóny a aby sa zabránilo negatívnym vplyvom prírodných katastrof a rozvoja.

               c)

               Uplatňuje sa ekosystémový prístup k pobrežnému plánovaniu a riadeniu, aby sa zabezpečil udržateľný rozvoj pobrežných zón.

               d)

               Zabezpečuje sa vhodné riadenie, ktoré umožňuje primerané a včasné zapojenie miestneho obyvateľstva a zainteresovaných strán v občianskej spoločnosti, ktoré sa zaujímajú o otázku pobrežných zón, do transparentného procesu rozhodovania.

               e)

               Vyžaduje sa inštitucionálna koordinácia rôznych administratívnych útvarov a regionálnych a miestnych orgánov pôsobiacich v oblasti pobrežných zón, ktorá sa organizuje medzi odvetviami.

               f)

               Vyžaduje sa formulácia stratégií, plánov a programov využívania pôdy, ktoré sa týkajú činností rozvoja miest a sociálno-hospodárskych činností, ako aj ďalších príslušných sektorových politík.

               g)

               Zohľadňuje sa mnohopočetnosť a rozmanitosť činností v pobrežných zónach a podľa potreby sa uprednostňujú verejné služby a činnosti, ktoré si v zmysle využitia a polohy vyžadujú bezprostrednú blízkosť mora.

               h)

               V celej pobrežnej zóne by sa malo vyvážiť rozdelenie účelov využitia a malo by sa zabrániť zbytočnej koncentrácii a rozširovaniu miest.

               i)

               Predbežné hodnotenia sa vykonávajú na základe rizík spojených s rôznymi ľudskými činnosťami a infraštruktúrou tak, aby sa zabránilo ich negatívnemu vplyvu na pobrežné zóny a aby sa obmedzil ich vplyv.

               j)

               Predchádza sa poškodeniu životného prostredia na pobreží, a ak k nemu dôjde, zabezpečí sa primeraná obnova.

         Článok 7
   Koordinácia
   1.   Na účely integrovaného riadenia pobrežných zón strany:

               a)

               zabezpečujú inštitucionálnu koordináciu, podľa potreby prostredníctvom príslušných orgánov alebo mechanizmov s cieľom zabrániť sektorovému prístupu a podporiť komplexné prístupy;

               b)

               zabezpečujú primeranú koordináciu medzi rôznymi orgánmi zodpovednými za morské a pevninské časti pobrežných zón v rôznych administratívnych útvaroch na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni;

               c)

               zabezpečujú dôkladnú koordináciu medzi vnútroštátnymi orgánmi a regionálnymi a miestnymi orgánmi v oblasti pobrežných stratégií, plánov a programov a vo vzťahu k rôznym povoleniam na činnosti, ktoré možno získať prostredníctvom spoločných poradných orgánov alebo spoločných postupov rozhodovania.

         2.   Príslušné vnútroštátne, regionálne a miestne orgány zodpovedné za oblasť pobrežných zón spolupracujú, pokiaľ je to možné, aby posilnili súdržnosť a účinnosť vytvorených pobrežných stratégií, plánov a programov.
   ČASŤ II
   PRVKY INTEGROVANÉHO RIADENIA POBREŽNÝCH ZÓN
   Článok 8
   Ochrana a udržateľné využívanie pobrežných zón
   1.   V súlade s cieľmi a zásadami stanovenými v článkoch 5 a 6 tohto protokolu sa strany snažia zabezpečiť udržateľné využívanie a riadenie pobrežných zón, aby zachovali pobrežné prírodné biotopy, krajinu, prírodné zdroje a ekosystémy v súlade s medzinárodnými a regionálnymi právnymi nástrojmi.
   2.   Na tento účel strany:

               a)

               vytvoria v pobrežných zónach od najvyššej zimnej hladiny vody zónu, v ktorej nebude povolená výstavba. Zohľadňujúc okrem iného oblasti, ktoré sú priamo a negatívne postihnuté zmenou klímy a prírodnými rizikami, šírka tejto zóny nesmie byť menej ako 100 metrov, pričom sa uplatňujú ustanovenia písmena b). Naďalej sa uplatňujú prísnejšie vnútroštátne opatrenia stanovujúce túto šírku;

               b)

               môžu uvedené ustanovenia upraviť spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi a zásadami tohto protokolu:

                           1.

                           v prípade projektov verejného záujmu;

                           2.

                           v oblastiach, ktoré majú osobitné geografické alebo iné miestne obmedzenia súvisiace najmä s hustotou obyvateľstva alebo sociálnymi potrebami v prípade, ak individuálne bývanie, urbanizáciu alebo rozvoj stanovujú vnútroštátne právne nástroje;

               c)

               informujú organizáciu o svojich vnútroštátnych právnych nástrojoch, ktoré stanovujú uvedené úpravy.

         3.   Strany sa takisto snažia zabezpečiť, aby ich vnútroštátne právne nástroje obsahovali kritériá na udržateľné využívanie pobrežných zón. Takéto kritériá, ktoré zohľadňujú osobitné miestne podmienky, zahŕňajú okrem iného:

               a)

               určenie a vymedzenie vonkajších chránených oblastí a otvorených oblastí, v ktorých je obmedzený alebo podľa potreby zakázaný rozvoj miest a ďalšie činnosti;

               b)

               obmedzenie priameho rozširovania rozvoja miest a vytvorenie novej dopravnej infraštruktúry pozdĺž pobrežia;

               c)

               zabezpečenie toho, aby sa obavy týkajúce sa životného prostredia začlenili do pravidiel riadenia a využívania verejnej námornej oblasti;

               d)

               zabezpečenie slobody prístupu verejnosti k moru a pozdĺž pobrežia;

               e)

               obmedzenie alebo podľa potreby zákaz pohybu a parkovania pozemných vozidiel, ako aj pohybu a kotvenia námorných plavidiel v zraniteľných prírodných oblastiach na pevnine alebo na mori vrátane pláží a dún.

         Článok 9
   Hospodárske činnosti
   1.   V súlade s cieľmi a zásadami stanovenými v článkoch 5 a 6 tohto protokolu a zohľadňujúc príslušné ustanovenia Barcelonského dohovoru a jeho protokolov strany:

               a)

               venujú osobitnú pozornosť hospodárskym činnostiam, ktorých vykonávanie si vyžaduje bezprostrednú blízkosť mora;

               b)

               zabezpečujú, aby sa pri rôznych hospodárskych činnostiach minimalizovalo využívanie prírodných zdrojov a zohľadňovali potreby budúcich generácií;

               c)

               zabezpečujú rešpektovanie integrovaného riadenia vodných zdrojov a odpadového hospodárstva šetrného voči životnému prostrediu;

               d)

               zabezpečujú, aby sa pobrežné a námorné hospodárstvo prispôsobilo zraniteľnosti pobrežných zón a aby boli zdroje mora chránené pred znečistením;

               e)

               vymedzujú ukazovatele rozvoja hospodárskych činností, aby zabezpečili udržateľné využívanie pobrežných zón a obmedzili nároky, ktoré presahujú ich zaťažiteľnosť;

               f)

               podporujú využívanie kódexu osvedčených postupov medzi verejnými orgánmi, hospodárskymi aktérmi a mimovládnymi organizáciami.

         2.   Strany okrem toho súhlasia, že v týchto hospodárskych činnostiach:

               a)

               poľnohospodárstvo a priemysel:
               zaručia vysokú úroveň ochrany životného prostredia v mieste a prevádzke poľnohospodárskych a priemyselných činností, aby sa zachovali pobrežné ekosystémy a krajina a aby sa zabránilo znečisteniu mora, vody, ovzdušia a pôdy;

               b)

               rybolov:

                           i)

                           v projektoch rozvoja zohľadnia potrebu ochrany oblastí rybolovu;

                           ii)

                           zabezpečia, aby postupy využívané pri rybolove boli zlučiteľné s udržateľným využívaním prírodných morských zdrojov;

               c)

               akvakultúra:

                           i)

                           v projektoch rozvoja zohľadnia potrebu chrániť oblasti s akvakultúrou a mäkkýšmi;

                           ii)

                           budú regulovať akvakultúru kontrolou využívania vstupov a spracovania odpadu;

               d)

               cestovný ruch, športové a rekreačné aktivity:

                           i)

                           budú podporovať udržateľný cestovný ruch na pobreží, pri ktorom sa zachovávajú pobrežné ekosystémy, prírodné zdroje, kultúrne dedičstvo a krajina;

                           ii)

                           budú podporovať osobitné formy cestovného ruchu na pobreží vrátane kultúrneho, vidieckeho a ekologického turizmu pri súčasnom rešpektovaní tradícií miestnych obyvateľov;

                           iii)

                           budú regulovať alebo podľa potreby zakážu vykonávanie rôznych športových a rekreačných aktivít vrátane rekreačného rybolovu a zberu mäkkýšov;

               e)

               využívanie osobitných prírodných zdrojov:

                           i)

                           podmienia ťažbu a získavanie minerálov vrátane využívania morskej vody v zariadeniach na odsoľovanie a ťažby kameňa vydaniu povolenia;

                           ii)

                           budú regulovať ťažbu piesku vrátane ťažby z morského dna a riečnych sedimentov, alebo ju zakážu, ak je pravdepodobné, že bude mať nepriaznivý vplyv na rovnováhu pobrežných ekosystémov;

                           iii)

                           budú monitorovať pobrežné vodonosné vrstvy a dynamické oblasti kontaktu alebo rozhranie medzi sladkou a slanou vodou, ktoré môžu byť nepriaznivo ovplyvnené získavaním podzemnej vody alebo vypúšťaním do prírodného prostredia;

               f)

               infraštruktúra, energetické zariadenia, prístavy a námorné diela a stavby:
               takúto infraštruktúru, zariadenia, diela a stavby podmienia vydaním povolenia, aby sa ich negatívny vplyv na pobrežné ekosystémy, krajinu a geomorfológiu minimalizoval alebo v prípade potreby kompenzoval nefinančnými opatreniami;

               g)

               námorné činnosti:
               námorné činnosti budú vykonávať tak, aby zabezpečili zachovanie pobrežných ekosystémov v súlade s pravidlami, normami a postupmi príslušných medzinárodných dohovorov.

         Článok 10
   Osobitné pobrežné ekosystémy
   Strany prijímajú opatrenia na ochranu charakteristických vlastností určitých osobitných pobrežných ekosystémov takto:

               1.

               Mokrade a ústia riek
               Okrem vytvorenia chránených oblastí a na účely zabránenia vymiznutiu mokradí a ústí riek strany:

                           a)

                           zohľadňujú vnútroštátne pobrežné stratégie a pobrežné plány a programy a pri vydávaní povolení environmentálnu, hospodársku a sociálnu funkciu mokradí a ústí riek;

                           b)

                           prijímajú potrebné opatrenia na reguláciu alebo v prípade potreby zákaz činností, ktoré môžu mať nepriaznivý vplyv na mokrade a ústia riek;

                           c)

                           sa zaväzujú, že v rámci možností obnovia poškodené pobrežné mokrade tak, aby sa znovu aktivovala ich pozitívna úloha v pobrežných environmentálnych procesoch.

               2.

               Morské biotopy
               Strany uznávajúc potrebu chrániť morské oblasti, ktoré sú hostiteľmi biotopov a druhov s vysokou hodnotou zachovania, bez ohľadu na ich klasifikáciu ako chránených oblastí:

                           a)

                           prijímajú opatrenia na zabezpečenie ochrany a zachovania prostredníctvom právnych predpisov, plánovania a riadenia morských a pobrežných oblastí a to najmä tých, ktoré sú hostiteľmi biotopov a druhov s vysokou hodnotou zachovania;

                           b)

                           sa zaväzujú podporovať regionálnu a medzinárodnú spoluprácu pri vykonávaní spoločných programov v oblasti ochrany morských biotopov.

               3.

               Pobrežné lesy
               Strany prijímajú opatrenia určené na ochranu alebo rozvoj pobrežných lesov, ktoré sa nachádzajú najmä mimo osobitne chránených území.

               4.

               Duny
               Strany sa zaväzujú chrániť a podľa možnosti obnovovať udržateľným spôsobom duny a pieskové nánosy.

         Článok 11
   Pobrežné krajiny
   1.   Strany uznávajúc osobitnú estetickú, prírodnú a kultúrnu hodnotu pobrežných krajín bez ohľadu na ich klasifikáciu ako chránených oblastí prijímajú opatrenia na zabezpečenie ochrany pobrežných krajín prostredníctvom právnych predpisov, plánovania a riadenia.
   2.   Strany sa zaväzujú podporovať regionálnu a medzinárodnú spoluprácu v oblasti ochrany krajiny a podľa potreby najmä vykonávanie spoločných akcií v prípade cezhraničných pobrežných krajín.
   Článok 12
   Ostrovy
   Strany sa zaväzujú poskytnúť ostrovom vrátane malých ostrovov osobitnú ochranu a na tento účel:

               a)

               podporovať v takýchto oblastiach činnosti šetrné k životnému prostrediu a prijímajú osobitné opatrenia na zabezpečenie účasti obyvateľov na ochrane pobrežných ekosystémov, ktorá je založená na ich miestnych zvykoch a vedomostiach;

               b)

               zohľadňovať osobitné charakteristiky životného prostredia na ostrovoch a nutnosť zabezpečovať vzájomné pôsobenie medzi ostrovmi vo vnútroštátnych pobrežných stratégiách, plánoch a programoch a nástrojoch riadenia, najmä v oblasti dopravy, cestovného ruchu, rybolovu, odpadu a vody.

         Článok 13
   Kultúrne dedičstvo
   1.   Strany prijímajú jednotlivo alebo spoločne všetky primerané opatrenia na zachovanie a ochranu kultúrneho, a najmä archeologického a historického dedičstva pobrežných zón vrátane podmorského kultúrneho dedičstva v súlade s platnými vnútroštátnymi a medzinárodnými nástrojmi.
   2.   Strany zabezpečujú, aby sa zachovanie kultúrneho dedičstva pobrežných zón na mieste považovalo za prvú možnosť pred akýmkoľvek zásahom súvisiacim s týmto dedičstvom.
   3.   Strany najmä zabezpečujú, aby prvky podmorského kultúrneho dedičstva pobrežných zón odstránené z morského prostredia boli zachované a spravované spôsobom, ktorý zaručí ich dlhodobú ochranu, a aby sa s nimi neobchodovalo, aby sa nepredávali, nekupovali ani nevymieňali ako komerčné tovary.
   Článok 14
   Účasť
   1.   Pokiaľ ide o zabezpečenie účinnej správy počas celého procesu integrovaného riadenia pobrežných zón, strany prijímajú potrebné opatrenia na zabezpečenie primeranej účasti rôznych zainteresovaných strán do fázy formulácie a vykonávania pobrežných a námorných stratégií, plánov a programov alebo projektov, ako aj do vydávania rôznych povolení, pričom tieto zainteresované strany zahŕňajú:

               —

               príslušné územné spoločenstvá a verejné subjekty,

               —

               hospodárske subjekty,

               —

               mimovládne organizácie,

               —

               sociálnych aktérov,

               —

               príslušnú verejnosť.

         Takáto účasť zahŕňa okrem iného poradné orgány, prešetrovania alebo verejné prerokovania a môže sa rozšíriť na partnerstvá.
   2.   Pokiaľ ide o zabezpečenie takejto účasti, strany poskytujú informácie primeraným, včasným a účinným spôsobom.
   3.   Postupy týkajúce sa sprostredkovania alebo urovnania sporov a právo na administratívne alebo právne prostriedky by mali byť k dispozícii akejkoľvek zainteresovanej strane, ktorá spochybňuje rozhodnutia, akty alebo opomenutia, pričom sa uplatňujú ustanovenia o účasti stanovené stranami, pokiaľ ide o plány, programy alebo projekty týkajúce sa pobrežnej zóny.
   Článok 15
   Zvyšovanie informovanosti, odborná príprava, vzdelávanie a výskum
   1.   Strany sa zaväzujú uskutočňovať na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni činnosti v oblasti zvyšovania informovanosti o integrovanom riadení pobrežných zón a rozvíjať vzdelávacie programy, odbornú prípravu a verejné vzdelávanie zamerané na túto problematiku.
   2.   Strany organizujú priamo, viacstranne alebo dvojstranne, alebo s pomocou organizácie, centra alebo príslušných medzinárodných organizácií vzdelávacie programy, odbornú prípravu a verejné vzdelávanie o integrovanom riadení pobrežných zón, pokiaľ ide o zabezpečenie ich udržateľného rozvoja.
   3.   Strany zabezpečujú medziodborový vedecký výskum v oblasti integrovaného riadenia pobrežných zón a v oblasti vzájomného pôsobenia medzi činnosťami a ich vplyvmi na pobrežné zóny. Na tento účel by mali zriadiť alebo podporovať špecializované výskumné centrá. Účelom tohto výskumu je najmä prehlbovať poznatky o integrovanom riadení pobrežných zón, prispievať k informovanosti verejnosti a uľahčovať verejné a súkromné rozhodovanie.
   ČASŤ III
   NÁSTROJE INTEGROVANÉHO RIADENIA POBREŽNÝCH ZÓN
   Článok 16
   Mechanizmy a siete na monitorovanie a pozorovanie
   1.   Strany využívajú a posilňujú existujúce primerané mechanizmy na monitorovanie a pozorovanie, alebo podľa potreby vytvárajú nové mechanizmy. Vypracúvajú a pravidelne aktualizujú vnútroštátne zoznamy pobrežných zón, ktoré by mali v rámci možností obsahovať informácie o zdrojoch a činnostiach, ako aj o inštitúciách, právnych predpisoch a plánovaní, ktoré môžu ovplyvniť pobrežné zóny.
   2.   S cieľom podporiť výmenu vedeckých skúseností, údajov a správnych postupov sa strany v spolupráci s organizáciou zapájajú na primeranej administratívnej a vedeckej úrovni do siete stredomorskej pobrežnej zóny.
   3.   Pokiaľ ide o uľahčenie pravidelného pozorovania stavu a vývoja pobrežných zón, strany vytvárajú dohodnutú referenčnú formu a postup zhromažďovania príslušných údajov vo vnútroštátnych zoznamoch.
   4.   Strany prijímajú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie prístupu verejnosti k informáciám získaným pri využívaní mechanizmov a sietí na monitorovanie a pozorovanie.
   Článok 17
   Stredomorská stratégia integrovaného riadenia pobrežných zón
   Strany sa zaväzujú spolupracovať pri podpore udržateľného rozvoja a integrovaného riadenia pobrežných zón, pričom zohľadňujú a podľa potreby dopĺňajú stredomorskú stratégiu udržateľného rozvoja. Na tento účel strany s pomocou centra vymedzujú spoločný regionálny rámec pre integrované riadenie pobrežných zón v Stredozemí, ktorý sa má vykonávať prostredníctvom primeraných regionálnych akčných plánov a iných operačných nástrojov, ako aj prostredníctvom ich vnútroštátnych stratégií.
   Článok 18
   Vnútroštátne pobrežné stratégie, plány a programy
   1.   Každá strana ďalej posilňuje alebo formuluje vnútroštátnu stratégiu integrovaného riadenia pobrežných zón a vykonávania pobrežných plánov a programov v súlade so spoločným regionálnym rámcom a v súlade s cieľmi integrovaného riadenia a zásadami tohto protokolu a informuje organizáciu o mechanizme koordinácie zavedenom pre túto stratégiu.
   2.   Vnútroštátna stratégia založená na analýze existujúceho stavu stanovuje ciele, určuje priority s uvedením dôvodov, určuje pobrežné ekosystémy, ktoré potrebujú riadenie, ako aj všetkých príslušných aktérov a procesy, uvádza opatrenia, ktoré sa majú prijať, a náklady s nimi spojené, ako aj dostupné inštitucionálne nástroje a právne a finančné prostriedky, a stanovuje časový plán vykonávania.
   3.   Pobrežné plány a programy, ktoré môžu byť samostatné alebo začlenené do iných plánov a programov, stanovujú orientáciu vnútroštátnej stratégie a vykonávajú ju na príslušnej územnej úrovni, pričom okrem iného a podľa potreby stanovujú zaťažiteľnosť a podmienky na rozdelenie a využívanie príslušných morských a pevninských častí pobrežných zón.
   4.   Strany vymedzujú primerané ukazovatele na hodnotenie účinnosti stratégií, plánov a programov integrovaného riadenia pobrežných zón, ako aj pokroku dosiahnutého pri vykonávaní protokolu.
   Článok 19
   Environmentálne posúdenie
   1.   Vzhľadom na zraniteľnosť pobrežných zón strany zabezpečujú, aby sa v procese a súvisiacich štúdiách posúdenia vplyvu na životné prostredie v prípade verejných a súkromných projektov, ktoré budú mať pravdepodobne značný vplyv na životné prostredie v pobrežných zónach a najmä na ich ekosystémy, zohľadnila osobitná citlivosť životného prostredia a vzájomné vzťahy medzi morskými a pevninskými časťami pobrežnej zóny.
   2.   V súlade s rovnakými kritériami strany podľa potreby upresňujú strategické environmentálne posúdenie plánov a programov, ktoré majú vplyv na pobrežnú zónu.
   3.   V environmentálnom posúdení by sa mali zohľadňovať kumulatívne vplyvy na pobrežné zóny, pričom by sa okrem iného mala venovať primeraná pozornosť ich zaťažiteľnosti.
   Článok 20
   Pôdna politika
   1.   Na účely podpory integrovaného riadenia pobrežných zón, zníženia hospodárskych tlakov, udržania otvorených oblastí a umožnenia prístupu verejnosti k moru a pozdĺž pobrežia strany prijímajú primerané nástroje a opatrenia v oblasti pôdnej politiky vrátane procesu plánovania.
   2.   Na tento účel a s cieľom zabezpečiť udržateľné riadenie verejnej a súkromnej pôdy pobrežných zón môžu strany okrem iného prijať mechanizmy týkajúce sa nadobudnutia, odstúpenia, darovania alebo prevodu pôdy do verejného vlastníctva a zaviesť úľavy na majetok.
   Článok 21
   Hospodárske, finančné a daňové nástroje
   Na vykonanie vnútroštátnych pobrežných stratégií a pobrežných plánov a programov môžu strany uskutočniť primerané opatrenia na prijatie príslušných hospodárskych, finančných a/alebo daňových nástrojov na podporu miestnych, regionálnych a vnútroštátnych iniciatív v oblasti integrovaného riadenia pobrežných zón.
   ČASŤ IV
   RIZIKÁ POSTIHUJÚCE POBREŽNÚ ZÓNU
   Článok 22
   Prírodné hrozby
   V rámci vnútroštátnych stratégií integrovaného riadenia pobrežných zón strany rozvíjajú politiky predchádzania prírodným hrozbám. Na tento účel posudzujú zraniteľnosť pobrežných zón a hrozby, ktoré môžu vzniknúť, a prijímajú opatrenia v oblasti prevencie, zmiernenia a prispôsobenia na zvládanie účinkov prírodných katastrof, najmä zmeny klímy.
   Článok 23
   Erózia pobrežia
   1.   S cieľom účinnejšie predchádzať negatívnemu vplyvu erózie pobrežia a zmierňovať tento vplyv sa strany v súlade s cieľmi a zásadami stanovenými v článkoch 5 a 6 tohto protokolu zaväzujú prijať potrebné opatrenia na zachovanie alebo obnovu prirodzenej schopnosti pobrežia prispôsobiť sa zmenám vrátane zmien spôsobených zvýšením hladín morí.
   2.   Pri posudzovaní nových činností a diel vrátane morských stavieb a diel na ochranu pobrežia nachádzajúcich sa v pobrežnej zóne strany zohľadňujú najmä ich negatívne vplyvy na eróziu pobrežia a priame a nepriame náklady, ktoré môžu vzniknúť. Pokiaľ ide o súčasné činnosti a stavby, strany by mali prijať opatrenia na minimalizovanie ich vplyvov na eróziu pobrežia.
   3.   Strany sa snažia predvídať vplyvy na eróziu pobrežia prostredníctvom integrovaného riadenia činností vrátane prijatia osobitných opatrení týkajúcich sa pobrežných sedimentov a pobrežných diel.
   4.   Strany sa zaväzujú spoločne využívať vedecké údaje, ktoré môžu zlepšiť vedomosti o stave, vývoji a vplyvoch erózie pobrežia.
   Článok 24
   Reakcia na prírodné katastrofy
   1.   Strany sa zaväzujú podporovať medzinárodnú spoluprácu pri reakcii na prírodné katastrofy a prijať všetky potrebné opatrenia na včasné zvládnutie ich účinkov.
   2.   Strany sa zaväzujú koordinovať využívanie detekčných, varovných a oznamovacích zariadení, ktoré majú k dispozícii, využívajúc existujúce mechanizmy a iniciatívy, aby zabezpečili čo najrýchlejší prenos naliehavých informácií týkajúcich sa významných prírodných katastrof. Strany informujú organizáciu o tom, ktoré vnútroštátne orgány sú oprávnené vydávať a prijímať takéto informácie v rámci príslušných medzinárodných mechanizmov.
   3.   Strany sa zaväzujú podporovať vzájomnú spoluprácu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, mimovládnymi organizáciami a ďalšími príslušnými organizáciami pri zabezpečovaní humanitárnej pomoci v naliehavých prípadoch v reakcii na prírodné katastrofy, ktoré postihujú pobrežné zóny Stredozemného mora.
   ČASŤ V
   MEDZINÁRODNÁ SPOLUPRÁCA
   Článok 25
   Odborná príprava a výskum
   1.   Strany sa zaväzujú, že budú priamo alebo s pomocou organizácie alebo príslušných medzinárodných organizácií spolupracovať pri odbornej príprave vedeckých, technických a administratívnych pracovníkov v oblasti integrovaného riadenia pobrežných zón, najmä s cieľom:

               a)

               určovať a posilňovať kapacity;

               b)

               rozvíjať vedecký a technický výskum;

               c)

               podporovať centrá špecializujúce sa na oblasť integrovaného riadenia pobrežných zón;

               d)

               podporovať programy odbornej prípravy určené miestnym odborníkom.

         2.   Strany sa zaväzujú, že budú priamo alebo s pomocou organizácie alebo príslušných medzinárodných organizácií podporovať vedecký a technický výskum v oblasti integrovaného riadenia pobrežných zón, najmä prostredníctvom výmeny vedeckých a technických informácií a koordinácie ich výskumných programov zameraných na témy spoločného záujmu.
   Článok 26
   Vedecká a technická pomoc
   Na účely integrovaného riadenia pobrežných zón sa strany zaväzujú, že budú priamo alebo s pomocou organizácie, alebo príslušných medzinárodných organizácií spolupracovať pri poskytovaní vedeckej a technickej pomoci vrátane prístupu k technológiám šetrným voči životnému prostrediu a ich prenosu a iných možných foriem pomoci stranám, ktoré o takúto pomoc žiadajú.
   Článok 27
   Výmena informácií a činnosti spoločného záujmu
   1.   Strany sa zaväzujú, že budú priamo alebo s pomocou organizácie alebo príslušných medzinárodných organizácií spolupracovať pri výmene informácií o využívaní osvedčených environmentálnych postupov.
   2.   Strany s podporou organizácie uskutočňujú najmä tieto opatrenia:

               a)

               vymedzujú ukazovatele riadenia pobrežia, pričom zohľadňujú existujúce ukazovatele, a spolupracujú pri využívaní takýchto ukazovateľov;

               b)

               vykonávajú a uchovávajú aktuálne posúdenia využívania a riadenia pobrežných zón;

               c)

               uskutočňujú činnosti spoločného záujmu, medzi ktoré patria demonštračné projekty integrovaného riadenia pobrežných zón.

         Článok 28
   Cezhraničná spolupráca
   Strany sa snažia priamo alebo s pomocou organizácie alebo príslušných medzinárodných organizácií dvojstranne alebo viacstranne koordinovať podľa potreby svoje vnútroštátne pobrežné stratégie, plány a programy týkajúce sa susediacich pobrežných zón. Do takejto koordinácie sa zapájajú príslušné vnútroštátne správne orgány.
   Článok 29
   Cezhraničné environmentálne posúdenie
   1.   V rámci tohto protokolu strany pred povolením alebo schválením plánov, programov a projektov, ktoré budú mať pravdepodobne značný nepriaznivý vplyv na pobrežné zóny iných strán, spolupracujú pri posudzovaní vplyvu takýchto plánov, programov a projektov na životné prostredie prostredníctvom oznámenia, výmeny informácií a konzultácie, pričom zohľadňujú článok 19 tohto protokolu a článok 4 odsek 3 písm. d) dohovoru.
   2.   Strany sa na tento účel zaväzujú spolupracovať pri formulácii a prijímaní primeraných usmernení týkajúcich sa stanovenia postupov oznamovania, výmeny informácií a konzultácií vo všetkých štádiách procesu.
   3.   Strany môžu podľa potreby uzatvoriť dvojstranné alebo viacstranné dohody na účinné vykonávanie tohto článku.
   ČASŤ VI
   INŠTITUCIONÁLNE USTANOVENIA
   Článok 30
   Koordinačné strediská
   Každá strana určuje koordinačné stredisko, ktoré bude slúžiť ako kontaktné miesto s centrom, pokiaľ ide o technické a vedecké aspekty vykonávania tohto protokolu, a ktoré bude šíriť informácie na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Koordinačné strediská sa stretávajú pravidelne, aby plnili funkcie vyplývajúce z tohto protokolu.
   Článok 31
   Správy
   Strany predkladajú na pravidelných stretnutiach zmluvných strán správy o vykonávaní tohto protokolu vo forme a v intervaloch, ktoré sa môžu stanoviť na týchto stretnutiach, vrátane prijatých opatrení, ich účinnosti a problémov, ktoré sa vyskytli pri ich vykonávaní.
   Článok 32
   Inštitucionálna koordinácia
   1.   Organizácia je zodpovedná za koordináciu vykonávania tohto protokolu. Na tento účel dostáva podporu z centra, ktoré môže poveriť týmito funkciami:

               a)

               pomoc stranám pri vymedzení spoločného regionálneho rámca pre integrované riadenie pobrežných zón v Stredozemí podľa článku 17;

               b)

               príprava pravidelnej správy o stave a vývoji integrovaného riadenia pobrežných zón v Stredozemnom mori s cieľom uľahčiť vykonávanie protokolu;

               c)

               výmena informácií a uskutočňovanie činností spoločného záujmu podľa článku 27;

               d)

               pomoc stranám na ich žiadosť, pokiaľ ide:

                           —

                           o účasť na sieti stredomorskej pobrežnej zóny podľa článku 16,

                           —

                           o prípravu a vykonanie ich vnútroštátnych stratégií integrovaného riadenia pobrežných zón podľa článku 18,

                           —

                           o spoluprácu v oblasti činností odbornej prípravy a v oblasti vedeckých a technických výskumných programov podľa článku 25,

                           —

                           o koordináciu, podľa potreby, riadenia cezhraničných pobrežných zón podľa článku 28;

               e)

               organizovanie stretnutí koordinačných stredísk podľa článku 30;

               f)

               plnenie akýchkoľvek ďalších funkcií, ktoré mu určili strany.

         2.   Na účely vykonávania tohto protokolu strany, organizácia a centrum môžu spoločne zaviesť spoluprácu s mimovládnymi organizáciami, ktorých činnosti súvisia s protokolom.
   Článok 33
   Stretnutia strán
   1.   Pravidelné stretnutia strán tohto protokolu sa konajú v súvislosti s pravidelnými stretnutiami zmluvných strán dohovoru, ktoré sa konajú podľa článku 18 dohovoru. Strany môžu organizovať aj mimoriadne stretnutia v súlade s uvedeným článkom.
   2.   Medzi úlohy stretnutí strán tohto protokolu patrí:

               a)

               hodnotiť vykonávanie tohto protokolu;

               b)

               zabezpečovať, aby sa tento protokol vykonával v koordinácii a súčinnosti s ostatnými protokolmi;

               c)

               dohliadať nad prácou organizácie a centra, pokiaľ ide o vykonávanie tohto protokolu, a poskytovať politické usmernenie pri ich činnostiach;

               d)

               posudzovať efektivitu opatrení prijatých pre integrované riadenie pobrežných zón a potrebu ďalších opatrení, najmä vo forme príloh alebo zmien a doplnení tohto protokolu;

               e)

               poskytovať stranám odporúčania týkajúce sa opatrení, ktoré sa majú prijať na vykonanie tohto protokolu;

               f)

               preskúmať návrhy predložené na stretnutiach koordinačných stredísk podľa článku 30 tohto protokolu;

               g)

               posudzovať správy predložené stranami a poskytovať primerané odporúčania podľa článku 26 dohovoru;

               h)

               preskúmať akékoľvek ďalšie príslušné informácie predložené prostredníctvom centra;

               i)

               podľa potreby preskúmať akékoľvek ďalšie záležitostí týkajúce sa tohto protokolu.

         ČASŤ VII
   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
   Článok 34
   Vzťah k dohovoru
   1.   Ustanovenia dohovoru týkajúce sa akéhokoľvek protokolu sa uplatňujú vzhľadom na tento protokol.
   2.   Rokovací poriadok a finančné pravidlá prijaté podľa článku 24 dohovoru sa uplatňujú vzhľadom na tento protokol, pokiaľ sa strany tohto protokolu nedohodnú inak.
   Článok 35
   Vzťahy s tretími stranami
   1.   Strany podľa potreby vyzývajú štáty, ktoré nie sú zmluvnými stranami tohto protokolu, a medzinárodné organizácie, aby spolupracovali pri vykonávaní tohto protokolu.
   2.   Strany sa zaväzujú prijať v súlade s medzinárodným právom primerané opatrenia, ktorými sa má zabezpečiť, aby sa nikto nezapojil do činnosti, ktorá je v rozpore so zásadami a cieľmi tohto protokolu.
   Článok 36
   Podpísanie protokolu
   Tento protokol je otvorený na podpis akejkoľvek zmluvnej strane dohovoru v Madride, Španielsko, od 21. januára 2008 do 20. januára 2009.
   Článok 37
   Ratifikácia, prijatie alebo schválenie
   Tento protokol podlieha ratifikácii, prijatiu alebo schváleniu. Listiny o ratifikácii, prijatí alebo schválení sa uložia u vlády Španielska, ktorá prevezme funkcie depozitára.
   Článok 38
   Pristúpenie
   Tento protokol je otvorený na pristúpenie akejkoľvek strane dohovoru od 21. januára 2009.
   Článok 39
   Nadobudnutie účinnosti
   Tento protokol nadobúda účinnosť tridsiatym dňom (30) po uložení aspoň šiestich (6) listín o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení.
   Článok 40
   Autentické znenia
   Originál tohto protokolu, ktorého arabské, anglické, francúzske a španielske znenia sú rovnako autentické, sa uloží u depozitára.

      NA DÔKAZ TOHO podpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali tento protokol.
      V MADRIDE, ŠPANIELSKO, dvadsiateho prvého januára dvetisícosem.


title: 2009/230/ES: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  22. apríla 2008 o účtovnej závierke Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie za rozpočtový rok 2006

text:
               31.3.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 88/233

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU

   z 22. apríla 2008
   o účtovnej závierke Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie za rozpočtový rok 2006
   (2009/230/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie za rozpočtový rok 2006 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami agentúry (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. februára 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (4), a najmä na jeho článok 30,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A6-0126/2008),

               1.

               berie na vedomie konečnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie pripojenú k správe Dvora audítorov;

               2.

               schvaľuje účtovnú závierku Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie za rozpočtový rok 2006;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generálny tajomník

         Harald RØMER

      (1)  Ú. v. EÚ C 261, 31.10.2007, s. 7.

      (2)  Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 29.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Žiadosť o zbavenie imunity Miloslava Ransdorfa Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  5. mája 2010 o žiadosti o zbavenie imunity Miloslava Ransdorfa (2009/2208(IMM))

text:
               15.3.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               CE 81/146

         Streda 5. mája 2010Žiadosť o zbavenie imunity Miloslava Ransdorfa
   P7_TA(2010)0093
   Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 5. mája 2010 o žiadosti o zbavenie imunity Miloslava Ransdorfa (2009/2208(IMM))
   2011/C 81 E/25

      Európsky parlament,
   so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Miloslava Ransdorfa, ktorú príslušný orgán Českej republiky podal 16. septembra 2009 a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 23. novembra 2009,
   po vypočutí Miloslava Ransdorfa v súlade s článkom 7 ods. 3 rokovacieho poriadku,
   so zreteľom na článok 9 Protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie z 8. apríla 1965, ako aj na článok 6 ods. 2 Aktu o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu z 20. septembra 1976,
   so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964 a 10. júla 1986 (1),
   so zreteľom na článok 6 ods. 2 a článok 7 rokovacieho poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A7-0107/2010),

               A.

               keďže Miloslav Ransdorf je poslancom Európskeho parlamentu,

               B.

               keďže podľa článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev z 8. apríla 1965 poslanci počas zasadnutia Európskeho parlamentu požívajú na území ich vlastného štátu imunitu priznanú poslancom ich parlamentu; keďže imunita sa neuplatní, ak je poslanec pristihnutý pri páchaní trestného činu; a keďže to nebráni Európskemu parlamentu vo výkone jeho práva zbaviť imunity niektorého zo svojich poslancov,

               C.

               keďže podľa článku 27 ods. 4 Ústavy Českej republiky nemôže byť poslanec ani senátor trestne stíhaný bez súhlasu komory, ktorej je členom, a ak príslušná komora odmietne dať svoj súhlas, trestné stíhanie je navždy vylúčené,

               1.

               zbavuje Miloslava Ransdorfa imunity;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie a správu gestorského výboru ihneď postúpil príslušným orgánom Českej republiky.

      (1)  Vec 101/63, Wagner/Fohrmann a Krier, Zb. 1964, s. 383, a vec 149/85, Wybot/Faure a iní, Zb. 1986, s. 2391.