title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 407/13/COL z  23. októbra 2013 , ktorým sa deväťdesiatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 a predĺžením platnosti kapitol o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a kritérií pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty

text:
               5.6.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 166/44

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 407/13/COL
   z 23. októbra 2013,
   ktorým sa deväťdesiatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 a predĺžením platnosti kapitol o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a kritérií pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ĎALEJ LEN „DOZORNÝ ÚRAD“),
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 61 až 63 a na jej protokol 26,
   so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24 a článok 5 ods. 2 písm. b),
   keďže:
   podľa článku 24 Dohody o dozore a súde uvedie dozorný úrad do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci,
   podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde vydáva dozorný úrad oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ to táto dohoda alebo Dohoda o dozore a súde výslovne stanovuje alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné,
   dňa 28. júna 2013 prijala Európska komisia usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 (1),
   tieto usmernenia majú význam aj pre Európsky hospodársky priestor,
   sa má zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci pre EHP v rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru v súlade s cieľom vytvorenia homogénneho Európskeho hospodárskeho priestoru, ktorý je stanovený v článku 1 Dohody o EHP,
   podľa bodu II pod nadpisom „VŠEOBECNÉ“ na strane 11 prílohy XV k Dohode o EHP má dozorný úrad po konzultácii s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou,
   po konzultácii s Európskou komisiou,
   po konzultácii so štátmi EZVO listom z 2. augusta 2013 o tejto veci,
   PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Usmernenia o štátnej pomoci sa menia vložením novej kapitoly o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020. Nová kapitola je uvedená v prílohe I k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Platnosť existujúcich kapitol o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 a kritérií pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty sa predlžuje do 30. júna 2014.
   Článok 3
   Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

      V Bruseli 23. októbra 2013

            Za Dozorný úrad EZVO

         Oda Helen SLETNES

            predsedníčka

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

            členka kolégia

      (1)  Ú. v. EÚ C 209, 23.7.2013, s. 1.

      USMERNENIA O REGIONÁLNEJ ŠTÁTNEJ POMOCI NA ROKY 2014 – 2020
      ÚVOD

                  1.

                  Na základe článku 61 ods. 3 písm. a) a článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) môže považovať štátnu pomoc poskytnutú s cieľom podporiť hospodársky rozvoj niektorých znevýhodnených oblastí v EHP za zlučiteľnú so spoločným trhom (1). Tento druh štátnej pomoci je známy ako regionálna pomoc.

                  2.

                  V týchto usmerneniach dozorný úrad stanovuje podmienky, na základe ktorých možno regionálnu pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom a stanovuje kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) a článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP (2).

                  3.

                  Prvoradým cieľom kontroly štátnej pomoci v oblasti regionálnej pomoci je umožniť pomoc na účely regionálneho rozvoja a zároveň zabezpečiť rovnaké podmienky medzi štátmi EHP, najmä zabránením súťaženiu v poskytovaní dotácií, ku ktorým môže dôjsť, keď sa budú snažiť pritiahnuť alebo udržať podniky v znevýhodnených oblastiach EHP a obmedziť na nevyhnutné minimum účinky regionálnej pomoci na obchod a hospodársku súťaž.

                  4.

                  Regionálna pomoc sa líši cieľom geografického rozvoja od iných foriem pomoci, napr. pomoci na výskum, vývoj a inovácie, zamestnanosť, vzdelávanie, energetiku alebo ochranu životného prostredia, ktoré sledujú iné ciele spoločného záujmu v súlade s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP. Za určitých okolností možno v prípade iných druhov pomoci povoliť vyššie intenzity pomoci v prípade, že sa poskytuje podnikom zriadeným v znevýhodnených oblastiach, pričom sa uznajú špecifické problémy, ktorým musia podniky v týchto oblastiach čeliť (3).

                  5.

                  Regionálna pomoc môže zohrávať efektívnu úlohu iba vtedy, ak sa využíva striedmo a primerane a je sústredená na najviac znevýhodnené regióny EHP (4). Predovšetkým by prípustné stropy pomoci mali odzrkadľovať mieru vážnosti problémov, ktoré ovplyvňujú rozvoj dotknutých regiónov. Výhody pomoci, pokiaľ ide o rozvoj menej zvýhodneného regiónu, musia prevážiť z toho vyplývajúce narušenia hospodárskej súťaže (5). Dôležitosť pozitívnych účinkov pomoci sa bude pravdepodobne odlišovať v súlade s uplatňovanými odchýlkami podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP, takže v prípade najviac znevýhodnených regiónov, na ktoré sa vzťahuje článok 61 ods. 3 písm. a), sa môže akceptovať rozsiahlejšie narušenie hospodárskej súťaže, než v prípade regiónov, na ktoré sa vzťahuje článok 61 ods. 3 písm. c) (6).

                  6.

                  Regionálna pomoc môže byť ďalej účinná pri podpore hospodárskeho rozvoja znevýhodnených oblastí len vtedy, keď sa poskytuje s cieľom podnietiť ďalšie investície alebo ekonomickú činnosť v týchto oblastiach. V niektorých veľmi obmedzených, presne určených prípadoch môžu byť prekážky, s ktorými sa tieto konkrétne oblasti môžu stretnúť z hľadiska pritiahnutia alebo udržania ekonomickej činnosti, natoľko závažné alebo pretrvávajúce, že samotná investičná pomoc nemusí postačovať na umožnenie rozvoja tejto oblasti. Len v takýchto prípadoch možno regionálnu investičnú pomoc doplniť regionálnou prevádzkovou pomocou, ktorá nie je viazaná na investíciu.

                  7.

                  V oznámení o modernizácii štátnej pomoci z 8. mája 2012 (7) Európska komisia oznámila tri ciele, ktoré sleduje prostredníctvom modernizácie kontroly štátnej pomoci:

                              a)

                              podporiť udržateľný, inteligentný a inkluzívny rast na konkurenčnom vnútornom trhu;

                              b)

                              zamerať kontroly ex ante uskutočnené Komisiou na prípady s najväčším vplyvom na vnútorný trh a súčasne posilňovať spoluprácu s členskými štátmi EÚ pri presadzovaní pravidiel štátnej pomoci;

                              c)

                              racionalizovať pravidlá a urýchliť rozhodnutia.

                  8.

                  V oznámení sa vyzýva najmä k spoločnému prístupu k revízii jednotlivých usmernení a rámcov so zreteľom na posilňovanie vnútorného trhu, podporu zvyšovania účinnosti verejných výdavkov na základe lepšieho príspevku štátnej pomoci k cieľom spoločného záujmu, väčšej kontrole stimulačného účinku, obmedzení pomoci na minimum a predchádzaní možným negatívnym účinkom pomoci na hospodársku súťaž a obchod. Dozorný úrad s týmto súhlasí. Podmienky zlučiteľnosti ustanovené v týchto usmerneniach sú založené na týchto spoločných zásadách hodnotenia a uplatňujú sa pre notifikované schémy pomoci a individuálnu pomoc.

            1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
      1.1.   ROZSAH REGIONÁLNEJ POMOCI

                  9.

                  Regionálna pomoc odvetviu ocele (8) a syntetických vlákien (9) sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

                  10.

                  Dozorný úrad uplatní zásady ustanovené v týchto usmerneniach na regionálnu pomoc vo všetkých odvetviach ekonomickej činnosti, ktoré patria do pôsobnosti Dohody o EHP (10), okrem odvetvia dopravy (11), ktoré podlieha osobitným pravidlám ustanoveným osobitnými právnymi nástrojmi, ktoré by sa mohli čiastočne alebo úplne odchyľovať od týchto usmernení. Dozorný úrad bude uplatňovať tieto usmernenia pre spracovanie a uvádzanie na trh poľnohospodárskych produktov do oblasti nepoľnohospodárskych produktov.

                  11.

                  Tieto usmernenia sa nebudú vzťahovať na štátnu pomoc poskytovanú letiskám (12) alebo v odvetví energetiky. (13)

                  12.

                  Regionálnu investičnú pomoc pre širokopásmové siete možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak okrem všeobecných podmienok ustanovených v týchto usmerneniach spĺňa aj tieto osobitné podmienky: i) pomoc sa poskytuje iba oblastiam, kde neexistuje žiadna sieť rovnakej kategórie [či už základná širokopásmová alebo sieť novej generácie (NGA)] a kde sa pravdepodobne v blízkej budúcnosti žiadna sieť nerozvinie; ii) dotovaný prevádzkovateľ sietí ponúka aktívny a pasívny veľkoobchodný prístup za spravodlivých a nediskriminačných podmienok s možnosťou efektívneho a neviazaného sprístupnenia; iii) pomoc by sa mala prideľovať na základe súťažného výberového konania v súlade s bodmi 74 písm. c) a d) usmernení dozorného úradu o širokopásmových sieťach (14).

                  13.

                  Regionálnu investičnú pomoc pre výskumné infraštruktúry (15) možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak okrem všeobecných podmienok ustanovených v týchto usmerneniach je pomoc podmienená poskytnutím transparentného a nediskriminačného prístupu k tejto infraštruktúre.

                  14.

                  Veľké podniky bývajú obvykle menej postihnuté regionálnymi znevýhodneniami z hľadiska investovania alebo udržania ekonomickej činnosti v menej rozvinutej oblasti než malé a stredné podniky (MSP). Po prvé, veľké spoločnosti môžu ľahšie získať kapitál a úver na globálnych trhoch a sú menej limitované obmedzenejšou ponukou finančných služieb v konkrétnom znevýhodnenom regióne. Po druhé, investície veľkých podnikov môžu priniesť úspory z rozsahu, ktoré prispievajú k zníženiu počiatočných nákladov spojených s lokalitou a v mnohých ohľadoch nie sú viazané na región, v ktorom sa investícia uskutočňuje. Po tretie, veľké podniky, ktoré uskutočňujú investície, disponujú spravidla značnou vyjednávacou silou pri rokovaní s orgánmi, čo by mohlo viesť k poskytnutiu pomoci bez toho, aby bola potrebná, alebo bez náležitého odôvodnenia. Napokon, je pravdepodobnejšie, že veľké podniky budú významnými hráčmi na dotknutom trhu a v dôsledku toho investícia, na ktorú bola pomoc poskytnutá, môže narušiť hospodársku súťaž a obchod na vnútornom trhu.

                  15.

                  Keďže regionálna pomoc pre veľké podniky na účely ich investícií pravdepodobne nebude mať stimulačný účinok, nemožno ju považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP, pokiaľ sa neposkytuje na investície, ktoré vytvárajú nové ekonomické činnosti v týchto oblastiach (16), alebo na diverzifikáciu existujúcich podnikov na nové produkty alebo na ďalšie inovácie postupov.

                  16.

                  Regionálna pomoc určená na zníženie súčasných nákladov podniku predstavuje prevádzkovú pomoc a nebude sa považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pokiaľ sa neposkytuje na riešenie osobitných alebo pretrvávajúcich znevýhodnení, s ktorými sa podniky v znevýhodnených regiónoch stretávajú. Prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú, ak je určená na zmenšenie určitých špecifických problémov, s ktorými sa stretávajú MSP v osobitne znevýhodnených oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP alebo na predchádzanie alebo zamedzenie znižovania populácie vo veľmi riedko osídlených oblastiach.

                  17.

                  Prevádzková pomoc poskytnutá podnikom, ktorých hlavná činnosť patrí pod sekciu K „finančné a poisťovacie činnosti“, alebo podnikom, ktoré vykonávajú vnútroskupinové činnosti a ktorých hlavná činnosť patrí pod triedy 70.10 „vedenie firiem“ alebo 70.22 „poradenské služby v oblasti podnikania a riadenia“ štatistickej klasifikácie ekonomických činností (17) NACE (18) Rev. 2, sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

                  18.

                  Regionálna pomoc sa nesmie poskytnúť podnikom, ktoré sú v ťažkostiach, ako je na účely týchto usmernení vymedzené v usmerneniach dozorného úradu o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach, (19) ktoré boli zmenené alebo nahradené.

                  19.

                  Pri posudzovaní regionálnej pomoci poskytnutej podniku, voči ktorému sa nárokuje vrátenie pomoci na základe predchádzajúceho rozhodnutia dozorného úradu, ktorým bola pomoc označená za neoprávnenú a nezlučiteľnú s vnútorným trhom, dozorný úrad zohľadní výšku pomoci, ktorá sa ešte má vymôcť. (20)

            1.2.   VYMEDZENIE POJMOV

                  20.

                  Na účely týchto usmernení sa uplatňujú nasledujúce definície:

                              a)

                              „oblasti ‚a‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci pri uplatnení ustanovení článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP; „oblasti ‚c‘“ sú oblasti určené v mape regionálnej pomoci pri uplatnení ustanovení článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP;

                              b)

                              „pomoc ad hoc“ je pomoc, ktorá sa neudeľuje na základe schémy;

                              c)

                              „upravená výška pomoci“ je maximálna prípustná výška pomoci pre veľké investičné projekty, ktorá sa vypočíta podľa tohto vzorca:
                              maximálna výška pomoci = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C),
                              kde: R je maximálna intenzita pomoci uplatniteľná v danej oblasti, ktorá nezahŕňa zvýšenú intenzitu pomoci pre MSP. B je časť oprávnených nákladov pre sumu od 50 mil. EUR do 100 mil. EUR. C je časť oprávnených nákladov pre sumu nad 100 mil. EUR;

                              d)

                              „dátum poskytnutia pomoci“ je dátum, keď sa štát EZVO právne zaviazal poskytnúť pomoc, ktorej sa možno dovolávať pred vnútroštátnym súdom;

                              e)

                              „oprávnené náklady“ sú na účely investičnej pomoci hmotné a nehmotné aktíva súvisiace s počiatočnými investíciami alebo mzdovými nákladmi;

                              f)

                              „ekvivalent hrubého grantu“ (EHG) je diskontovaná hodnota pomoci vyjadrená ako percento diskontovanej hodnoty oprávnených nákladov počítaná v čase poskytnutia pomoci na základe referenčnej sadzby platnej k tomuto dátumu;

                              g)

                              „individuálna pomoc“ je pomoc poskytnutá buď na základe schémy, alebo na ad hoc základe;

                              h)

                              „počiatočná investícia“ je

                                          i)

                                          investícia do hmotných a nehmotných aktív, ktorá sa týka:

                                                      —

                                                      založenia nového podniku;

                                                      —

                                                      rozšírenia existujúceho podniku;

                                                      —

                                                      diverzifikácie výroby existujúceho podniku na nové výrobky, ktoré sa predtým v podniku nevyrábali; alebo

                                                      —

                                                      zásadnej zmeny výrobného programu existujúceho podniku, alebo

                                          ii)

                                          nadobudnutie aktív priamo súvisiacich s podnikom za predpokladu, že podnik buď ukončil činnosť alebo by ju bol ukončil, ak by nebol kúpený, pričom tento podnik kúpil investor bez väzieb na predávajúceho. Samotné nadobudnutie akcií podniku nepredstavuje počiatočnú investíciu;

                              i)

                              „počiatočná investícia v prospech novej ekonomickej činnosti“ je:

                                          i)

                                          investícia do hmotných a nehmotných aktív, ktorá sa týka:

                                                      —

                                                      založenia nového podniku, alebo

                                                      —

                                                      diverzifikácie činnosti podniku pod podmienkou, že nová činnosť nie je rovnaká alebo podobná ako činnosť, ktorá sa predtým v podniku vykonávala, alebo

                                          ii)

                                          nadobudnutie aktív patriacich podniku, ktorý ukončil činnosť alebo by ju bol ukončil, ak by nebol kúpený, pričom tento podnik kúpil investor bez väzieb na predávajúceho, pod podmienkou, že nová činnosť, ktorá sa má vykonávať s využitím nadobudnutých aktív nie je rovnaká alebo podobná ako činnosť, ktorá sa v podniku vykonávala pred nadobudnutím;

                              j)

                              „nehmotné aktíva“ znamenajú aktíva získané technologickým transferom napríklad patentových práv, licencií, know-how alebo nepatentovaných technických poznatkov;

                              k)

                              „vytvorenie pracovného miesta“ predstavuje čistý nárast počtu zamestnancov v danom podniku v porovnaní s priemerom za predchádzajúcich 12 mesiacov po odčítaní pracovných miest, ktoré zanikli počas uvedeného obdobia, od počtu vytvorených pracovných miest;

                              l)

                              „veľký investičný projekt“ je počiatočná investícia s oprávnenými výdavkami nad 50 mil. EUR vypočítaná na základe cien a výmenných kurzov platných v čase poskytnutia pomoci;

                              m)

                              „maximálne intenzity pomoci“ sú intenzity pomoci v EHG pre veľké podniky stanovené v pododdiele 5.4 týchto usmernení a zohľadnené v príslušnej mape regionálnej pomoci;

                              n)

                              „hranica pre uplatnenie notifikačnej povinnosti“ je výška pomoci presahujúca hranice stanovené v nasledujúcej tabuľke:

                                          Intenzita pomoci

                                          Hranica pre uplatnenie notifikačnej povinnosti

                                          10 %

                                          7,5 mil. EUR

                                          15 %

                                          11,25 mil. EUR

                                          25 %

                                          18,75 mil. EUR

                                          35 %

                                          26,25 mil. EUR

                                          50 %

                                          37,5 mil. EUR

                              o)

                              „počet zamestnancov“ je počet ročných pracovných jednotiek (RPJ), konkrétne počet osôb zamestnaných na plný pracovný úväzok v jednom roku; osoby pracujúce na čiastočný úväzok alebo osoby zamestnané na sezónnu prácu sa počítajú ako podiely z RPJ;

                              p)

                              „prevádzková pomoc“ je pomoc určená na zníženie bežných nákladov podniku, ktoré sa nevzťahujú k počiatočnej investícii. Patria k tomu kategórie nákladov, ako napr. náklady na zamestnancov, materiál, zmluvné služby, komunikácie, energiu, údržbu, nájomné, administratívu a pod., ale bez odpisov a nákladov na financovanie, ak boli zahrnuté do oprávnených nákladov pri poskytnutí regionálnej investičnej pomoci;

                              q)

                              „mapa regionálnej pomoci“ predstavuje zoznam oblastí určených štátom EZVO v súlade s podmienkami stanovenými v týchto usmerneniach a schválenými dozorným úradom;

                              r)

                              „rovnaká alebo podobná činnosť“ je činnosť patriaca do tej istej triedy (štvormiestny číselný kód) štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Rev. 2;

                              s)

                              „jediný investičný projekt“ je každá počiatočná investícia začatá tým istým príjemcom (na úrovni skupiny) v období troch rokov odo dňa začatia prác na inej podporovanej investícii v rovnakom štatistickom regióne (21) na úrovni 3;

                              t)

                              „malé a stredné podniky“ sú podniky, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v usmernení dozorného úradu z 19. apríla 2006 o pomoci pre mikro, malé a stredné podniky (22);

                              u)

                              „začatie prác“ je buď začiatok stavebných prác na investícii alebo prvý záväzok firmy na objednávku zariadenia alebo iný záväzok, na základe ktorého je investícia nezvratná, podľa toho, čo je prvé v časovom slede. Kúpa pozemku a prípravné práce, ako napr. získavanie povolení a uskutočňovanie predbežných štúdií uskutočniteľnosti sa nepovažujú za začatie stavebných prác. V prípade prevzatia podniku znamená „začatie prác“ okamih nadobudnutia aktív priamo spojených s nadobudnutým podnikom;

                              v)

                              „riedko osídlené oblasti“ sú oblasti určené dotknutým štátom EZVO v súlade s prvou a druhou vetou bodu (149) týchto usmernení;

                              w)

                              „hmotné aktíva“ sú aktíva, ako napríklad pozemky, budovy, stroje a zariadenia;

                              x)

                              „veľmi riedko osídlené oblasti“ sú štatistické regióny na úrovni 2 pre Nórsko a na úrovni 3 pre Island s menej ako 8 obyvateľmi na km2 (na základe údajov Eurostatu o hustote obyvateľstva za rok 2010) alebo časti takýchto štatistických regiónov určené dotknutým štátom EZVO v súlade s bodom 149 týchto usmernení;

                              y)

                              „mzdové náklady“ predstavujú celkovú sumu splatnú príjemcom pomoci v súvislosti s príslušnou zamestnanosťou, ktorá pozostáva z hrubej mzdy pred zdanením a povinných príspevkov, ako sú príspevky sociálneho zabezpečenia a náklady na starostlivosť o deti a rodičov v priebehu vymedzeného obdobia.

            2.   NOTIFIKOVATEĽNÁ REGIONÁLNA POMOC

                  21.

                  Štáty EZVO musia v zásade notifikovať regionálnu pomoc podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, okrem opatrení, ktoré spĺňajú podmienky stanovené v nariadení o skupinovej výnimke začlenenom do Dohody o EHP v prílohe XV.

                  22.

                  Dozorný úrad použije tieto usmernenia pre notifikované schémy regionálnej pomoci a pre individuálnu pomoc.

                  23.

                  Individuálna pomoc poskytovaná v rámci notifikovanej schémy naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ak pomoc zo všetkých týchto zdrojov presiahne hranicu notifikačnej povinnosti (23) alebo sa poskytuje príjemcovi pomoci, ktorý ukončil rovnakú alebo podobnú činnosť v EHP dva roky pred dátumom predloženia žiadosti o pomoc alebo ktorý v okamihu predloženia žiadosti o pomoc plánuje ukončiť takúto činnosť v priebehu dvoch rokov od ukončenia investície, ktorá sa má financovať.

                  24.

                  Investičná pomoc poskytovaná veľkému podniku na diverzifikáciu existujúceho podniku v oblasti „c“ na nové produkty naďalej podlieha notifikačnej povinnosti podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde.

            3.   POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI REGIONÁLNEJ POMOCI
      3.1.   VŠEOBECNÉ ZÁSADY POSUDZOVANIA

                  25.

                  Na posúdenie toho, či notifikované opatrenie pomoci možno považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom, dozorný úrad vo všeobecnosti analyzuje, či návrh opatrenia pomoci zabezpečuje pozitívny vplyv opatrenia pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, ktorý prevažuje nad jeho možnými negatívnymi účinkami na obchod a hospodársku súťaž.

                  26.

                  V oznámení Komisii o modernizácii štátnej pomoci z 8. mája 2012, na ktoré sa odkazuje v úvodnom oddiele týchto usmernení, sa vyzýva k identifikácii a vymedzeniu spoločných zásad platných pre posudzovanie zlučiteľnosti všetkých opatrení pomoci, ktoré Komisia uskutočňuje. Rovnaké spoločné zásady platia pre posudzovanie zlučiteľnosti uskutočňované dozorným úradom. Na tento účel bude dozorný úrad považovať opatrenie pomoci za zlučiteľné s Dohodou o EHP iba vtedy, ak spĺňa každé z uvedených kritérií:

                              a)

                              príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na cieľ spoločného záujmu v súlade s článkom 61 ods. 3 Dohody o EHP; (oddiel 3.2)

                              b)

                              potreba štátneho zásahu: opatrenie štátnej pomoci musí byť zamerané na situácie, v ktorých môže pomoc priniesť dôležité zlepšenie, ktoré samotný trh dosiahnuť nemôže, napríklad nápravou zlyhania trhu alebo riešením obavy o spravodlivý prístup a súdržnosť; (oddiel 3.3)

                              c)

                              navrhované opatrenie pomoci musí byť primeraným politickým nástrojom na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu; (oddiel 3.4)

                              d)

                              stimulačný účinok: na základe pomoci sa správanie dotyčného podniku (podnikov) musí zmeniť tak, že sa zapojí do ďalšej činnosti, ktorú by bez pomoci nevykonával, alebo by ju vykonával obmedzene alebo inak alebo na inom mieste; (oddiel 3.5)

                              e)

                              primeranosť pomoci (pomoc obmedzená na minimum): výška pomoci musí byť v zásade obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti; (oddiel 3.6)

                              f)

                              zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP: musia sa dostatočne obmedziť negatívne účinky pomoci tak, aby bola celková rovnováha opatrenia pozitívna; (oddiel 3.7)

                              g)

                              transparentnosť pomoci: štáty EHP, dozorný úrad, hospodárske subjekty a verejnosť musia mať nesťažený prístup ku všetkým príslušným aktom a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci. (oddiel 3.8)

                  27.

                  Celková rovnováha určitých kategórií schém môže ďalej podliehať požiadavke hodnotenia ex post, ako je uvedené v oddiele 4 týchto usmernení. V takých prípadoch môže dozorný úrad obmedziť trvanie týchto schém (zvyčajne na štyri roky alebo menej) s možnosťou opätovnej notifikácie ich predĺženia neskôr.

                  28.

                  Ak opatrenie štátnej pomoci alebo s ním spojené podmienky (vrátane metódy financovania, ak metóda financovania je podstatnou súčasťou opatrenia štátnej pomoci) predstavujú neoddeliteľné porušenie právnych predpisov EHP, nemožno pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom (24).

                  29.

                  Pri posudzovaní zlučiteľnosti akejkoľvek individuálnej pomoci s vnútorným trhom dozorný úrad zohľadní všetky konania týkajúce sa porušenia článkov 53 alebo 54 Dohody o EHP, ktoré sa môžu týkať príjemcu pomoci a ktoré môžu byť relevantné pre jeho hodnotenie podľa článku 61 ods. 3 Dohody o EHP (25).

            3.2.   PRÍSPEVOK K SPOLOČNÉMU CIEĽU

                  30.

                  Primárnym cieľom regionálnej pomoci je znížiť rozdiely v rozvoji medzi rôznymi regiónmi v EHP. Regionálna pomoc môže prostredníctvom svojho cieľa spravodlivého prístupu alebo súdržnosti prispieť k plneniu stratégie Európa 2020 tým, že zabezpečí inkluzívny a udržateľný rast.

            3.2.1.   Schémy investičnej pomoci

                  31.

                  Schémy regionálnej pomoci by mali tvoriť neoddeliteľnú súčasť stratégie regionálneho rozvoja, mali by mať jasne vymedzené ciele, byť s nimi v súlade a prispievať k nim.

                  32.

                  V oblastiach „c“ možno schémy zaviesť na podporu počiatočných investícií MSP a počiatočných investícií v prospech novej činnosti veľkých podnikov.

                  33.

                  Pri poskytovaní pomoci na individuálne investičné projekty na základe schémy orgán poskytujúci pomoc musí potvrdiť, že vybraný projekt prispeje k cieľu schémy, a teda aj k stratégii rozvoja v dotknutej oblasti. Na tento účel sa štát EZVO môže opierať o informácie, ktoré žiadateľ o pomoc poskytol vo formulári priloženom k týmto usmerneniam, v ktorom je potrebné opísať pozitívne účinky investície na dotknutú oblasť (26).

                  34.

                  Na zabezpečenie toho, aby sa na základe investície dosiahol skutočný a trvalý príspevok k rozvoju dotknutej oblasti, sa investícia musí zachovať v dotknutej oblasti aspoň počas obdobia piatich rokov alebo v prípade MSP počas troch rokov po jej dokončení. (27)

                  35.

                  Ak je pomoc vypočítaná na základe mzdových nákladov, pracovné miesta musia byť obsadené do troch rokov po dokončení prác. Každé pracovné miesto vytvorené počas investície sa musí v rámci dotknutej oblasti udržať počas obdobia piatich rokov od dátumu, kedy bolo toto pracovné miesto prvýkrát obsadené. V prípade investícií uskutočnených všetkými MSP štáty EZVO môžu toto päťročné obdobie na udržanie investície alebo vytvorených pracovných miest skrátiť na minimálne trojročné obdobie.

                  36.

                  Na zaistenie uskutočniteľnosti investície štát EZVO musí zabezpečiť, aby príjemca poskytol finančný príspevok vo výške najmenej 25 % oprávnených nákladov, a to buď na základe svojich vlastných zdrojov, alebo na základe vonkajšieho financovania nezávislého od akejkoľvek verejnej podpory (28).

                  37.

                  Aby sa predišlo opatreniam štátnej pomoci, ktoré by viedli k škodám na životnom prostredí, štáty EZVO musia zabezpečiť takisto súlad s právnymi predpismi EHP v oblasti životného prostredia, a to predovšetkým pokiaľ ide o potrebu uskutočniť posúdenie vplyvu na životné prostredie, ak to vyžadujú právne predpisy, a zabezpečiť všetky príslušné povolenia.

            3.2.2.   Notifikovaná individuálna investičná pomoc

                  38.

                  Na preukázanie regionálneho príspevku individuálnej investičnej pomoci notifikovanej dozornému úradu môžu štáty EZVO použiť rôzne ukazovatele, ako sú napríklad ukazovatele uvedené ďalej v týchto usmerneniach, ktoré môžu byť priame (napr. priamo vytvorené pracovné miesta), aj nepriame (napr. miestne inovácie):

                              a)

                              Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prispievania k regionálnemu rozvoju. Posudzovať by sa mala aj kvalita vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia.

                              b)

                              Ešte väčší počet nových pracovných miest sa môže vytvoriť v miestnej sieti (sub)dodávateľov, čo pomáha lepšie začleniť investíciu do príslušného regiónu a zabezpečiť ďalšie rozšírenie vedľajších účinkov. Bude sa teda zohľadňovať aj počet vytvorených nepriamych pracovných miest.

                              c)

                              Záväzok príjemcu vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti vzdelávania s cieľom zlepšiť (všeobecné a špecifické) zručnosti jeho pracovných síl sa bude pokladať za faktor prispievajúci k regionálnemu rozvoju. Dôraz sa bude klásť aj na poskytovanie stáží a učňovskej prípravy, najmä mladým ľuďom, a na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku. Všeobecné alebo špecifické vzdelávanie, na ktoré sa schválila pomoc na vzdelávanie, sa nebude pokladať za kladný účinok regionálnej pomoci, aby nedochádzalo k dvojitému započítavaniu.

                              d)

                              Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov v tom istom priemyselnom odvetví umožňuje väčšiu špecializáciu jednotlivých závodov, čo vedie k vyššej efektívnosti. Význam tohto ukazovateľa pri určení prínosu k regionálnemu rozvoju však závisí od stupňa rozvoja daného zoskupenia.

                              e)

                              Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného transferu technológií (šírenie znalostí). V prípade investícií, ktoré sa uskutočňujú v technologicky náročných priemyselných odvetviach, je transfer technológií do prijímajúceho regiónu pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí.

                              f)

                              Posudzovať sa môže aj to, ako projekty prispievajú k schopnosti regiónu vytvárať nové technológie na základe miestnych inovácií. V tomto ohľade sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca nového výrobného závodu s miestnymi vyššími vzdelávacími inštitúciami.

                              g)

                              Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa spoločnosti v regióne.

                  39.

                  Štáty EZVO môžu tiež použiť podnikateľský plán príjemcu pomoci, ktorý by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, mzdách, ktoré sa majú vyplatiť (zlepšení finančnej situácie domácností ako účinok presahovania), objeme obstarávania od miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť oblasti ďalšie príjmy z daní.

                  40.

                  V prípade pomoci ad hoc (29) musí štát EZVO okrem splnenia podmienok stanovených v bodoch 33 – 37 preukázať, že projekt je v súlade so stratégiou regionálneho rozvoja dotknutej oblasti a prispieva k nej.

            3.2.3.   Schémy prevádzkovej pomoci

                  41.

                  Schémy prevádzkovej pomoci podporia rozvoj znevýhodnených oblastí iba vtedy, ak sa vopred jednoznačne určia problémy, ktorým tieto oblasti čelia. Prekážky prilákania alebo udržania ekonomickej činnosti môžu byť natoľko závažné alebo pretrvávajúce, že samotná investičná pomoc nie je dostatočná na umožnenie rozvoja týchto oblastí.

                  42.

                  Pokiaľ ide o pomoc na zníženie určitých špecifických ťažkostí, ktorým čelia MSP v oblastiach „a“, musia dané štáty EZVO preukázať existenciu a dôležitosť týchto špecifických ťažkostí a musia preukázať, že schéma prevádzkovej pomoci je potrebná, pretože tieto špecifické ťažkosti nemožno prekonať bez investičnej pomoci.

                  43.

                  Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc na zabránenie alebo zníženie úbytku obyvateľstva vo veľmi riedko osídlených oblastiach, dotknutý štát EZVO musí preukázať riziko úbytku obyvateľstva príslušnej oblasti v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci.

            3.3.   POTREBA ZÁSAHU ŠTÁTU

                  44.

                  S cieľom posúdiť, či štátna pomoc je potrebná na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, je nevyhnutné najprv analyzovať problém, ktorý sa má riešiť. Štátna pomoc by sa mala zamerať na situácie, v ktorých môže pomoc dosiahnuť dôležité zlepšenie, ktoré trh samotný dosiahnuť nemôže. Platí to najmä v kontexte obmedzených verejných zdrojov.

                  45.

                  Opatrenia štátnej pomoci môžu naozaj za určitých podmienok korigovať zlyhania trhu, čím prispejú k efektívnosti jeho fungovania a podnietia konkurencieschopnosť. Okrem toho, ak trhy prinášajú efektívne výsledky, ale tieto výsledky sa považujú za neuspokojivé z hľadiska spravodlivého prístupu a súdržnosti, štátna pomoc sa môže použiť na dosiahnutie žiaducejších, vyrovnanejších výsledkov na trhu.

                  46.

                  Pokiaľ ide o pomoc poskytnutú na rozvoj oblastí zahrnutých do mapy regionálnej pomoci v súlade s pravidlami vypracovanými v oddiele 5 týchto usmernení, dozorný úrad sa domnieva, že trh bez zásahu štátu nedosahuje plnenie očakávaných cieľov súdržnosti stanovených v Dohode o EHP. Poskytnutá pomoc v týchto oblastiach by sa preto mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP.

            3.4.   VHODNOSŤ REGIONÁLNEJ POMOCI

                  47.

                  Notifikované opatrenie pomoci musí byť vhodným politickým nástrojom na dosahovanie daného politického cieľa. Opatrenie pomoci sa nebude považovať za zlučiteľné, ak iné menej rušivé politické nástroje alebo iné menej rušivé druhy nástroja pomoci umožňujú dosiahnuť rovnaký pozitívny príspevok k regionálnemu rozvoju.

            3.4.1.   Vhodnosť medzi alternatívnymi nástrojmi politiky

      3.4.1.1.   Schémy investičnej pomoci

                  48.

                  Regionálna investičná pomoc nie je jediným politickým nástrojom, ktorý majú štáty EZVO k dispozícii na podporu investícií a vytvárania pracovných miest v znevýhodnených oblastiach. Štáty EZVO môžu použiť iné opatrenia, ako napr. rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie celkového podnikateľského prostredia.

                  49.

                  Štáty EZVO musia uviesť, prečo je pri zavedení schémy pomoci nezávisle od operačného programu financovaného z prostriedkov politiky súdržnosti regionálna pomoc vhodným nástrojom na dosiahnutie spoločného cieľa spravodlivého prístupu alebo súdržnosti.

                  50.

                  Dozorný úrad bude prihliadať hlavne na každé posúdenie vplyvu navrhovanej schémy pomoci, ktoré štát EZVO prípadne poskytne. Na posúdenie vhodnosti navrhovanej schémy možno zohľadniť aj výsledky hodnotenia ex post, ktoré je opísané v oddiele 4.

            3.4.1.2.   Individuálna investičná pomoc

                  51.

                  V prípade pomoci ad hoc štát EZVO musí preukázať, že rozvoj danej oblasti sa dá lepšie zabezpečiť takouto pomocou než pomocou v rámci schémy alebo inými typmi opatrení.

            3.4.1.3.   Schémy prevádzkovej pomoci

                  52.

                  Štát EZVO musí preukázať, že pomoc je vhodná na dosiahnutie cieľa v prípade problémov, ktoré sa ňou majú riešiť. S cieľom preukázať primeranosť pomoci môže štát EZVO vypočítať výšku pomoci ex ante ako pevne stanovenú sumu, ktorá zahŕňa očakávané dodatočné náklady počas daného obdobia, na stimulovanie podnikov k obmedzeniu nákladov a k priebežnému efektívnejšiemu rozvíjaniu vlastného podnikania (30).

            3.4.2.   Vhodnosť medzi rôznymi nástrojmi pomoci

                  53.

                  Regionálnu pomoc možno poskytovať v rôznych formách. Štát EZVO by však mal zabezpečiť, aby sa pomoc poskytla vo forme, v prípade ktorej je najmenšia pravdepodobnosť narušenia obchodu a hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti, ak sa pomoc poskytne vo formách, ktoré zabezpečujú priamu finančnú výhodu (napr. priame granty, oslobodenia od dane alebo zníženia daní, platieb sociálneho zabezpečenia alebo iných povinných poplatkov alebo ponuka pozemkov, tovaru alebo služieb za výhodné ceny atď.), štát EZVO musí preukázať, prečo iné, potenciálne menej rušivé formy pomoci, ako sú vratné preddavky alebo formy založené na dlhových alebo kapitálových nástrojoch (napr. úvery s nízkym úrokom alebo zľavy z úrokov za pôžičky, štátne záruky, kúpa akciového podielu alebo alternatívne poskytnutie kapitálu za výhodných podmienok) nie sú vhodné.

                  54.

                  V prípade schém pomoci, ktorými sa uskutočňujú ciele a priority operačných programov, sa vybraný nástroj financovania v rámci tohto programu považuje za vhodný nástroj.

                  55.

                  Pri posudzovaní vhodnosti navrhovaného nástroja pomoci sa môžu zohľadniť výsledky hodnotení ex post, ktoré sú opísané v oddiele 4.

            3.5.   STIMULAČNÝ ÚČINOK

                  56.

                  Regionálna pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom len vtedy, ak má stimulačný účinok. Stimulačný účinok je prítomný, keď sa správanie podniku zmení tak, že sa zapojí do ďalšej činnosti prispievajúcej k rozvoju oblasti, do ktorej by sa bez pomoci nezapojil alebo by sa do takejto činnosti zapojil obmedzene alebo inak alebo na inom mieste. Pomoc nesmie slúžiť ako dotácia na náklady na činnosť, ktoré by podniku vznikli v každom prípade, a nesmie slúžiť na kompenzáciu bežného podnikateľského rizika hospodárskej činnosti.

                  57.

                  Existenciu stimulačného účinku možno preukázať v dvoch možných scenároch:

                              a)

                              Pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia o investícii, pretože investícia, ktorá by inak nebola zisková pre príjemcu, sa môže uskutočniť v podporovanom regióne (31) (scenár 1, rozhodnutie o investícii), alebo

                              b)

                              Pomoc je stimulom pre rozhodnutie o umiestnení plánovanej investície v príslušnej oblasti a nie inde, pretože sa ňou kompenzujú čisté náklady znevýhodnenia spojené s umiestnením v dotknutej oblasti (scenár 2, rozhodnutie o umiestnení).

                  58.

                  Ak sa na základe pomoci správanie príjemcu nezmení tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) investícii v dotknutej oblasti, možno sa domnievať, že rovnaká investícia by sa uskutočnila v regióne aj bez pomoci. Takáto pomoc nemá stimulačný účinok na dosiahnutie regionálneho cieľa a nemožno ju schváliť ako zlučiteľnú s vnútorným trhom.

                  59.

                  V prípade pomoci poskytnutej z prostriedkov politiky súdržnosti v regiónoch „a“ na investície potrebné na splnenie noriem stanovených právnymi predpismi EHP možno pomoc považovať za takú, ktorá má motivačný účinok, ak by v prípade absencie pomoci nebolo pre jej príjemcu dostatočne ziskové túto investíciu v dotknutej oblasti uskutočniť, v dôsledku čoho by došlo k ukončeniu činnosti existujúceho podniku v tejto oblasti.

            3.5.1.   Schémy investičnej pomoci

                  60.

                  Práce týkajúce sa individuálnej investície sa môžu začať až po predložení formulára žiadosti o pomoc.

                  61.

                  Ak sa práce začnú pred predložením formulára žiadosti o pomoc, akákoľvek pomoc, ktorá sa v súvislosti s touto individuálnou investíciou poskytne, sa nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

                  62.

                  Štáty EZVO musia zaviesť štandardný formulár žiadosti o pomoc, ktorý je priložený k týmto usmerneniam (32). MSP a veľké spoločnosti musia vo formulári žiadosti na základe kontrafaktuálnej situácie vysvetliť, čo by sa stalo, ak by pomoc nedostali, pričom uvedú, ktorý zo scenárov uvedených v bode 57 uplatnili.

                  63.

                  Veľké spoločnosti musia okrem toho predložiť písomné dôkazy na podporu kontrafaktuálnej situácie uvedenej vo formulári žiadosti. Na MSP sa táto povinnosť nevzťahuje.

                  64.

                  Orgán poskytujúci pomoc musí vykonať kontrolu vierohodnosti kontrafaktuálnej situácie a potvrdiť, že regionálna pomoc má požadovaný stimulačný účinok zodpovedajúci jednému zo scenárov uvedených v bode 57. Kontrafaktuálna situácia je vierohodná, ak je skutočná a týka sa faktorov rozhodovania prevládajúcich v čase rozhodovania príjemcu v súvislosti s investíciou.

            3.5.2.   Notifikovaná individuálna investičná pomoc

                  65.

                  Okrem splnenia podmienok uvedených v bodoch 60 až 64 musí štát EZVO v prípade notifikovanej individuálnej pomoci (33) poskytnúť jasný dôkaz, že pomoc skutočne má vplyv na rozhodnutie o investícii alebo umiestnení (34). Musí uviesť, ktorý zo scenárov uvedených v bode 57 uplatňuje. Aby bolo možné vykonať dôkladné posúdenie, štát EZVO musí poskytnúť nielen informácie o projekte, na ktorý žiada pomoc, ale aj podrobný opis kontrafaktuálneho scenára, v ktorom by verejný orgán v EHP neposkytol príjemcovi žiadnu pomoc.

                  66.

                  V prípade scenára 1 by štát EZVO mohol preukázať existenciu stimulačného účinku pomoci predložením dokumentov o podniku, ktoré preukazujú, že investícia by bez pomoci nebola dostatočne zisková.

                  67.

                  V prípade scenára 2 by štát EZVO mohol preukázať stimulačný účinok pomoci predložením dokumentov o spoločnosti, ktoré preukazujú, že sa porovnali náklady a výhody umiestnenia projektu v dotknutej oblasti a v alternatívnej oblasti. Dozorný úrad preverí, či takéto porovnania majú reálny základ.

                  68.

                  Štátom EZVO sa odporúča, aby vychádzali najmä z oficiálnych dokumentov správnej rady, posúdenia rizík (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančných správ, interných podnikateľských plánov, stanovísk odborníkov a iných štúdií týkajúcich sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Pri preukazovaní stimulačného účinku by mohli štátom EZVO pomôcť aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným inštitúciám.

                  69.

                  V tejto súvislosti, a najmä pri scenári 1, sa môže ziskovosť preskúmať použitím metodík, ktoré sa bežne používajú v príslušnom priemyselnom odvetví a ktoré môžu zahŕňať: metódy na posúdenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV) (35), miery vnútornej návratnosti (IRR) (36) alebo priemernej návratnosti použitého kapitálu (ROCE). Ziskovosť projektu sa porovná s bežnými mierami návratnosti, ktoré spoločnosť uplatňuje v iných podobných investičných projektoch. Ak tieto miery nie sú k dispozícii, ziskovosť projektu sa porovná s celkovými kapitálovými nákladmi spoločnosti alebo s mierami návratnosti bežne zaznamenanými v príslušnom odvetví.

                  70.

                  Ak sa na základe pomoci nezmení správanie príjemcu tak, že ho bude stimulovať k (ďalšej) investícii v dotknutej oblasti, nedochádza k pozitívnemu účinku pre región. Pomoc sa teda nebude považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom v prípadoch, v ktorých je zrejmé, že by sa rovnaká investícia v regióne uskutočnila aj bez poskytnutia pomoci.

            3.5.3.   Schémy prevádzkovej pomoci

                  71.

                  V prípade schém prevádzkovej pomoci sa stimulačný účinok pomoci bude považovať za prítomný, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia pomoci, by sa úroveň ekonomickej činnosti v dotknutej oblasti alebo regióne podstatne znížila v dôsledku problémov, ktoré sa majú na základe pomoci riešiť.

                  72.

                  Dozorný úrad teda usúdi, že pomoc podnecuje ďalšiu ekonomickú činnosť v dotknutých oblastiach alebo regiónoch, ak štát EZVO preukáže existenciu a podstatný charakter takýchto problémov v dotknutej oblasti (pozri body 42 až 43).

            3.6.   PRIMERANOSŤ VÝŠKY POMOCI (POMOC OBMEDZENÁ NA MINIMUM)

                  73.

                  Výška regionálnej pomoci musí byť v zásade obmedzená na minimum potrebné na podnietenie ďalšej investície alebo činnosti v dotknutej oblasti.

                  74.

                  Notifikovaná individuálna pomoc spravidla bude považovaná za obmedzenú na minimum, ak výška pomoci zodpovedá čistým dodatočným nákladom na realizáciu investície v dotknutej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnou situáciou v prípade neexistencie pomoci. Podobne v prípade investičnej pomoci poskytovanej veľkým podnikom podľa notifikovaných schém musia štáty EZVO zabezpečiť, aby bol výška pomoci obmedzená na minimum na základe „prístupu čistých dodatočných nákladov“.

                  75.

                  V prípade situácií v rámci scenára 1 (rozhodnutia o investícii) by preto výška pomoci nemala presiahnuť minimum potrebné na zabezpečenie dostatočnej ziskovosti projektu, napríklad na zvýšenie jeho IRR nad rámec bežných mier návratnosti, ktoré dotknutý podnik uplatňuje v iných podobných investičných projektoch alebo, ak sú k dispozícii, na zvýšenie jeho IRR nad rámec celkových kapitálových nákladov spoločnosti alebo nad rámec mier návratnosti bežne zaznamenaných v danom odvetví.

                  76.

                  V prípade situácií v rámci scenára 2 (stimuly na umiestnenie) by výška pomoci nemala presiahnuť rozdiel medzi čistou súčasnou hodnotou investície v cieľovej oblasti a čistou súčasnou hodnotou investície v alternatívnom umiestnení. Všetky relevantné náklady a prínosy sa musia zohľadniť vrátane napríklad administratívnych nákladov, dopravných nákladov, nákladov na vzdelávanie, na ktoré sa neposkytuje pomoc na podporu vzdelávania, ako aj mzdových rozdielov. Ak však existuje alternatívne umiestnenie v EHP, dotácie poskytnuté v uvedenom inom umiestnení sa nezohľadňujú.

                  77.

                  S cieľom zabezpečiť predvídateľnosť a rovnaké podmienky, dozorný úrad ďalej uplatňuje maximálne intenzity pomoci (37) na investičnú pomoc. Tieto maximálne intenzity pomoci majú dvojitý účel.

                  78.

                  Po prvé, v prípade notifikovaných schém slúžia tieto maximálne intenzity pomoci ako bezpečné prahové hodnoty pre MSP: pokiaľ intenzita pomoci neprekročí maximálnu prípustnú hodnotu, kritérium „pomoci obmedzenej na minimum“ sa považuje za splnené.

                  79.

                  Po druhé, vo všetkých ostatných prípadoch sa maximálne intenzity pomoci použijú ako strop v rámci prístupu čistých dodatočných nákladov, ktorý je opísaný v bodoch 75 a 76.

                  80.

                  Maximálne intenzity pomoci sa prispôsobujú v závislosti od troch kritérií:

                              a)

                              sociálno-ekonomická situácia dotknutej oblasti, ako zástupná hodnota miery, v akej oblasť potrebuje ďalší rozvoj a prípadne miery, v akej je postihnutá znevýhodnením pri získavaní a udržaní hospodárskej činnosti;

                              b)

                              veľkosť príjemcu ako zástupná hodnota pre osobitné ťažkosti s financovaním alebo realizovaním projektu v oblasti a

                              c)

                              veľkosť investičného projektu ako ukazovateľ očakávanej úrovne narušenia hospodárskej súťaže a obchodu.

                  81.

                  Na základe toho sa vyššie intenzity pomoci (a potenciálne aj vyššie výsledné narušenia obchodu a hospodárskej súťaže) povolia najmenej rozvinutému cieľovému regiónu a ak príjemca pomoci je malý a stredný podnik.

                  82.

                  Vzhľadom na očakávané väčšie narušenie hospodárskej súťaže a obchodu sa maximálne intenzity pomoci na veľké investičné projekty musia znížiť prostredníctvom mechanizmu, ktorý je opísaný v bode (20) písm. c).

            3.6.1.   Schémy investičnej pomoci

                  83.

                  Na pomoc MSP možno použiť zvýšené maximálne intenzity pomoci opísané v oddiele 5.4. MSP však nemôžu využívať tieto zvýšené intenzity v prípade, že sa investícia týka veľkého investičného projektu.

                  84.

                  V prípade pomoci veľkým podnikom musí štát EZVO zabezpečiť, že výška pomoci zodpovedá čistým dodatočným nákladom na realizáciu investície v dotknutej oblasti v porovnaní s kontrafaktuálnou situáciou v prípade neexistencie pomoci. Metóda vysvetlená v bodoch (75) a (76) sa musí použiť spolu s maximálnymi intenzitami pomoci ako stropu.

                  85.

                  V prípade pomoci na veľké investičné projekty treba zabezpečiť, aby pomoc neprekračovala znížený rozsah intenzity. Ak je pomoc poskytnutá príjemcovi na investíciu, ktorá sa považuje za súčasť jedného investičného projektu, rozsah pomoci sa musí znížiť vzhľadom na oprávnené náklady, ktoré prekračujú 50 mil. EUR (38).

                  86.

                  Maximálnu intenzitu pomoci a výšku pomoci na projekt musí orgán poskytujúci pomoc vypočítať pri poskytovaní podpory. Intenzita pomoci sa musí vypočítať na základe ekvivalentu hrubého grantu buď vo vzťahu k celkovým oprávneným investičným nákladom, alebo oprávneným mzdovým nákladom deklarovaným príjemcom pomoci pri podaní žiadosti o pomoc.

                  87.

                  Ak investičná pomoc vypočítaná na základe investičných nákladov je spojená s regionálnou investičnou pomocou vypočítanou na základe mzdových nákladov, celková pomoc nesmie prekročiť najvyššiu výslednú výšku pomoci vyplývajúcu z jedného alebo druhého spôsobu výpočtu po maximálnu prípustnú intenzitu pomoci pre dotknutú oblasť.

                  88.

                  Investičnú pomoc možno poskytnúť súbežne podľa viacerých regionálnych schém pomoci alebo kumulovať s pomocou ad hoc, ak celková pomoc zo všetkých zdrojov neprekračuje maximálnu prípustnú intenzitu pomoci na projekt, ktorú musí vopred vypočítať prvý orgán poskytujúci pomoc.

                  89.

                  V prípade počiatočnej investície spojenej s projektmi Európskej územnej spolupráce (ETC), ktorá vyhovuje kritériám nariadenia o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa spolupráce ETC z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (39), sa intenzita pomoci, ktorá sa vzťahuje na oblasť, kde je počiatočná investícia umiestnená, bude vzťahovať na všetkých príjemcov pomoci podieľajúcich sa na projekte. Ak je počiatočná investícia umiestnená v dvoch alebo viacerých podporovaných oblastiach, maximálna intenzita pomoci na počiatočnú investíciu sa bude vzťahovať iba na podporovanú oblasť, v ktorej vznikne najväčšia časť oprávnených nákladov. Počiatočné investície uskutočnené veľkými podnikmi v oblastiach „c“ môžu využiť regionálnu pomoc iba v súvislosti s projektmi ETC, ak ide o počiatočné investície v prospech nových činností alebo nových produktov.

            3.6.1.1.   Oprávnené náklady vypočítané na základe investičných nákladov

                  90.

                  Nadobudnuté aktíva by mali byť nové, okrem prípadov, keď ide o MSP alebo o nadobudnutie podniku (40).

                  91.

                  V prípade MSP až 50 % nákladov na prípravné štúdie alebo poradenstvo, ktoré súvisia s investíciou možno tiež považovať za oprávnené náklady.

                  92.

                  V prípade pomoci poskytnutej na podstatnú zmenu vo výrobnom procese oprávnené náklady musia byť vyššie ako odpisy nákladov v súvislosti s činnosťou, ktorá sa mala modernizovať v priebehu predchádzajúcich troch rozpočtových rokov.

                  93.

                  V prípade pomoci poskytovanej na diverzifikáciu existujúceho podniku oprávnené náklady musia byť aspoň o 200 % vyššie ako účtovná hodnota aktív, ktoré sa opätovne využívajú, zaznamenanej v rozpočtovom roku predchádzajúcom začiatku prác.

                  94.

                  Náklady spojené s lízingom hmotných aktív možno zohľadniť za týchto podmienok:

                              a)

                              V prípade pozemkov a budov musí lízing pokračovať najmenej päť rokov po očakávanom dátume ukončenia investičného projektu pre veľké spoločnosti a tri roky pre MSP.

                              b)

                              V prípade zariadenia alebo strojov lízing musí byť vo forme finančného lízingu a musí zahŕňať záväzok pre príjemcu pomoci odkúpiť majetok po uplynutí doby lízingu.

                  95.

                  V prípade nadobudnutia podniku by sa mali zohľadniť len náklady za nákup aktív od tretích strán nezávislých od nadobúdateľa. Transakcia musí prebehnúť podľa trhových pravidiel. Ak sa už poskytla pomoc na nadobudnutie aktív pred ich nákupom, náklady na tieto aktíva by sa mali odpočítať od oprávnených nákladov súvisiacich s nadobudnutím podniku. Ak nadobudnutie podniku sprevádza dodatočná investícia oprávnená na poskytnutie pomoci, oprávnené náklady na túto dodatočnú investíciu by sa mali pripočítať k nákladom na nákup aktív podniku.

                  96.

                  Pokiaľ ide o veľké podniky, náklady na nehmotný majetok sú oprávnené iba do výšky 50 % celkových oprávnených investičných nákladov na projekt. V prípade MSP by sa mali zohľadniť celkové náklady na nehmotné aktíva.

                  97.

                  Nehmotné aktíva, ktoré sú oprávnené na výpočet investičných nákladov, musia zostať spojené s danou podporovanou oblasťou a nesmú sa presunúť do iných regiónov. Nehmotné aktíva musia na tento účel spĺňať tieto podmienky:

                              a)

                              musia sa používať výhradne v podniku, ktorý je príjemcom pomoci;

                              b)

                              musia byť odpisovateľné;

                              c)

                              musia byť nadobudnuté podľa trhových podmienok od tretích strán, ktoré nemajú väzby na kupujúceho.

                  98.

                  Nehmotné aktíva musia byť zahrnuté do majetku podniku prijímajúceho pomoc a zostať spojené s projektom, na ktorý bola poskytnutá pomoc aspoň päť rokov (tri roky v prípade MSP).

            3.6.1.2.   Oprávnené náklady vypočítané na základe mzdových nákladov

                  99.

                  Regionálna pomoc sa môže vypočítať aj vo vzťahu k očakávaným mzdovým nákladom vyplývajúcim z vytvorenia pracovných miest v dôsledku počiatočnej investície. Pomoc môže kompenzovať len mzdové náklady na zamestnanú osobu vypočítané na obdobie dvoch rokov a výsledná intenzita nemôže byť vyššia ako platná intenzita pomoci v dotknutej oblasti.

            3.6.2.   Notifikovaná individuálna investičná pomoc

                  100.

                  V prípade situácií v rámci scenára 1 (rozhodnutie o investícii) dozorný úrad overí, či výška pomoci presahuje minimum potrebné na to, aby bol projekt dostatočne ziskový, a to prostredníctvom metódy uvedenej v bode 75.

                  101.

                  V situáciách v rámci scenára 2 (rozhodnutie o umiestnení) v prípade stimulu na umiestnenie dozorný úrad porovná čistú súčasnú hodnotu investície pre cieľovú oblasť s čistou súčasnou hodnotou investície v alternatívnom umiestnení, a to prostredníctvom metódy uvedenej v bode 76.

                  102.

                  Výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, sa môžu použiť aj pri posudzovaní primeranosti pomoci. Štát EZVO musí preukázať primeranosť na základe dokumentácie, ako sa napríklad uvádza v bode 68.

                  103.

                  Intenzita pomoci nesmie presiahnuť prípustnú intenzitu upravenej pomoci.

            3.6.3.   Schémy prevádzkovej pomoci

                  104.

                  Štát EZVO musí preukázať, že úroveň pomoci je primeraná k problémom, ktoré má pomoc riešiť.

                  105.

                  Splnené musia byť najmä tieto podmienky:

                              a)

                              pomoc sa musí určiť vo vzťahu k vopred vymedzenému súboru oprávnených nákladov, ktoré možno úplne priradiť problémom, ktoré má pomoc riešiť, ako preukázal štát EZVO;

                              b)

                              pomoc musí byť obmedzená na určitý podiel tohto vopred vymedzeného súboru oprávnených nákladov a nesmie tieto náklady prekročiť;

                              c)

                              výška pomoci na jedného príjemcu musí byť primeraná úrovni problémov, ktorým každý príjemca skutočne čelí.

            3.7.   ZABRÁNENIE NEPRÍPUSTNÝM NEGATÍVNYM ÚČINKOM NA HOSPODÁRSKU SÚŤAŽ A OBCHOD

                  106.

                  Aby bola pomoc zlučiteľná, musia sa obmedziť negatívne účinky opatrenia pomoci v zmysle narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi štátmi EZVO a musia ich prevážiť pozitívne účinky v zmysle príspevku k cieľu spoločného záujmu. Možno identifikovať určité situácie, v ktorých negatívne účinky zjavne prevažujú nad všetkými pozitívnymi účinkami, čo znamená, že pomoc nemožno pokladať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

            3.7.1.   Všeobecné úvahy

                  107.

                  Regionálna pomoc môže spôsobiť dve hlavné potenciálne narušenia hospodárskej súťaže a obchodu. Ide o narušenie trhu s výrobkami a účinky na základe umiestnenia. Oba druhy môžu viesť k neefektívnosti rozdeľovania (narušenie ekonomickej výkonnosti vnútorného trhu) a k obavám v súvislosti s distribúciou (distribúcia ekonomickej činnosti medzi regióny).

                  108.

                  Jeden možný škodlivý účinok štátnej pomoci spočíva v tom, že bráni trhovému mechanizmu v poskytovaní efektívnych výsledkov na základe odmeňovania najefektívnejších výrobcov a vo vyvíjaní tlaku na najmenej efektívnych, aby sa zlepšili, reštrukturalizovali alebo odišli z trhu. Významné rozšírenie kapacity v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci na nedostatočne výkonnom trhu by mohlo neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože vytvorenie alebo udržiavanie nadmernej kapacity by mohlo viesť k stlačeniu ziskovej marže, zníženiu investícií konkurentov alebo dokonca k odchodu konkurentov z trhu. To by mohlo viesť k situácii, keď sú konkurenti, ktorí by boli inak schopní zotrvať na trhu, nútení z trhu odísť. Môže tiež zabrániť podnikom vstúpiť na trh alebo sa rozšíriť na trhu a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom sú neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov. Ďalej dostupnosť pomoci môže spôsobiť sebauspokojenie alebo neprimerané riskovanie potenciálnych príjemcov. Dlhodobý vplyv na celkovú výkonnosť odvetvia bude pravdepodobne negatívny.

                  109.

                  Pomoc môže mať tiež rušivé účinky z hľadiska zvýšenia alebo zachovania značnej trhovej sily na strane príjemcu. Dokonca aj keď pomoc neposilňuje značnú trhovú silu priamo, môže ju ale posilňovať nepriamo tým, že existujúcich konkurentov odrádza od expanzie alebo ich núti k odchodu alebo odrádza nových konkurentov od vstupu.

                  110.

                  Okrem narušení na trhoch s výrobkami regionálna pomoc prirodzene vplýva aj na umiestnenie ekonomickej činnosti. Ak jedna oblasť priťahuje investície vďaka pomoci, iné oblasti v dôsledku toho tratia. Tieto negatívne účinky v oblastiach, na ktoré pomoc pôsobí nepriaznivo, môžu byť pociťované poklesom hospodárskej činnosti alebo úbytkom pracovných miest vrátane pracovných miest na úrovni subdodávateľov. Môžu byť pociťované aj úbytkom pozitívnych vonkajších vplyvov (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelanie a ďalšie vzdelávanie atď.).

                  111.

                  Regionálna pomoc sa líši od iných foriem horizontálnej pomoci osobitným geografickým charakterom. Osobitnou črtou regionálnej pomoci je jej účel, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investora o umiestnení investičného projektu. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych znevýhodnení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach bez toho, aby ju odlákala z iných podporovaných oblastí, prispieva tak nielen k rozvoju daného regiónu, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade ku prospechu celého EHP. Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sa už do určitej miery obmedzili v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a v mapách regionálnej pomoci, kde sú pri zohľadnení cieľov politiky rovnosti a súdržnosti vyčerpávajúcim spôsobom uvedené oblasti, ktorým možno poskytnúť regionálnu pomoc, a maximálne prípustné intenzity pomoci. Na zhodnotenie skutočného vplyvu pomoci v rámci cieľa súdržnosti je však aj naďalej dôležité pochopenie situácie, čo by sa stalo v prípade neposkytnutia pomoci.

            3.7.2.   Zjavné negatívne účinky

                  112.

                  Dozorný úrad určil niekoľko situácií, v ktorých negatívne účinky pomoci zjavne prevažujú nad všetkými pozitívnymi účinkami, takže pomoc nemožno označiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

                  113.

                  Dozorný úrad stanovil maximálne intenzity pomoci. Tie predstavujú základnú požiadavku zlučiteľnosti, cieľom ktorej je predísť použitiu štátnej pomoci na projekty, v prípade ktorých je pomer medzi výškou pomoci a oprávnenými nákladmi považovaný za veľmi vysoký a s veľkou pravdepodobnosťou rušivý. Vo všeobecnosti čím sú pozitívne účinky, ktoré podporovaný projekt pravdepodobne podnieti, väčšie a čím väčšia je pravdepodobná potreba pomoci, tým vyšší bude strop intenzity pomoci.

                  114.

                  V prípadoch scenára 1 (rozhodnutia o investícii), v ktorých dôjde k vytvoreniu kapacity v rámci projektu na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, ju dozorný úrad bude považovať za negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym účinkom.

                  115.

                  V prípadoch scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení), v ktorých by bez pomoci bola investícia umiestnená v regióne s vyššou alebo rovnakou intenzitou regionálnej pomoci ako cieľová oblasť, to bude predstavovať negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami, pretože je v rozpore so samotným princípom poskytovania regionálnej pomoci.

                  116.

                  Ak príjemca ukončí rovnakú alebo podobnú činnosť v inej oblasti v EHP a premiestni túto činnosť do cieľovej oblasti, a ak existuje príčinná súvislosť medzi pomocou a premiestnením činnosti, bude to predstavovať negatívny účinok, v prípade ktorého je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorými pozitívnymi prvkami.

                  117.

                  Dozorný úrad pri posudzovaní notifikovaných opatrení požiada o všetky informácie potrebné na zváženie, či by poskytnutie štátnej pomoci nemalo za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci EHP.

            3.7.3.   Schémy investičnej pomoci

                  118.

                  Schémy investičnej pomoci nesmú viesť k výrazným narušeniam hospodárskej súťaže a obchodu. Obzvlášť aj v takom prípade, keď sa narušenia môžu považovať za obmedzené na individuálnej úrovni (za predpokladu, že sú splnené všetky podmienky pre investičnú pomoc), kumulatívne by schémy stále mohli viesť k vysokým úrovniam narušení. Takéto narušenia by sa mohli týkať odbytových trhov vytvorením alebo zhoršením situácie nadmernej kapacity alebo vytvorením, zvýšením alebo zachovaním značnej trhovej sily niektorých príjemcov takým spôsobom, ktorý negatívne ovplyvní dynamické stimuly. Pomoc dostupná v rámci schém by mohla viesť aj k významnému úbytku hospodárskej činnosti v iných oblastiach EHP. V prípade schémy zameranej na určité odvetvia je riziko takýchto narušení dokonca ešte väčšie.

                  119.

                  Štát EZVO musí preto preukázať, že tieto negatívne účinky budú obmedzené na minimum pri zohľadnení napríklad veľkosti príslušných projektov, jednotlivej a kumulatívnej výšky pomoci, predpokladaných príjemcov, ako aj charakteristík cielených odvetví. Aby dozorný úrad mohol posúdiť možné negatívne účinky, štát EZVO môže predložiť každé posúdenie vplyvu, ktoré má k dispozícii, ako aj hodnotenia ex post vykonané v prípade podobných predchádzajúcich schém.

                  120.

                  Ak sa pomoc poskytuje podľa schémy pre individuálne projekty, orgán poskytujúci pomoc musí overiť a potvrdiť, že pomoc nevedie k zjavným negatívnym účinkom opísaným v bode 115. Toto overenie môže byť založené na informáciách získaných od príjemcu pomoci pri žiadaní o pomoc a na vyhlásení v štandardnom formulári žiadosti o pomoc, v ktorom by sa malo uviesť alternatívne umiestnenie v prípade neposkytnutia pomoci.

            3.7.4.   Notifikovaná individuálna investičná pomoc

                  121.

                  Pri posudzovaní negatívnych účinkov notifikovanej pomoci dozorný úrad rozlišuje medzi dvomi kontrafaktuálnymi scenármi opísanými vyššie v bodoch 100 a 101.

            3.7.4.1.   Prípady scenára 1 (rozhodnutia o investícii)

                  122.

                  V prípadoch scenára 1 dozorný úrad kladie osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s hromadením nadmernej kapacity v upadajúcich priemyselných odvetviach, prevenciu odchodu z trhu a koncepciu značnej trhovej sily. Tieto negatívne účinky sú opísané ďalej v bodoch 123 až 132 a musia sa vyvážiť pozitívnymi účinkami pomoci. Ak sa však zistí, že pomoc by mala za následok zjavné negatívne účinky opísané v bode 114, pomoc nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym prvkom.

                  123.

                  Aby bolo možné identifikovať a posúdiť možné narušenia hospodárskej súťaže a obchodu, štáty EZVO by mali predložiť dôkazy umožňujúce dozornému úradu identifikovať príslušné trhy výrobkov (t. j. výrobkov ovplyvnených zmenou správania príjemcu pomoci) a identifikovať konkurentov a ovplyvnených zákazníkov/spotrebiteľov.

                  124.

                  Dozorný úrad použije rôzne kritériá na posúdenie týchto možných narušení, napr. trhovú štruktúru príslušného výrobku, výkonnosť trhu (upadajúci alebo rastúci trh), proces výberu príjemcu pomoci, vstupné a výstupné prekážky, diferenciáciu výrobkov.

                  125.

                  Systematická závislosť podniku na štátnej pomoci môže znamenať, že podnik samotný nie je schopný obstáť v konkurencii, alebo že má neoprávnené výhody v porovnaní s jeho konkurentmi.

                  126.

                  Dozorný úrad rozlišuje dva hlavné zdroje možných negatívnych účinkov na trhoch s výrobkami:

                              a)

                              prípady výrazného nárastu kapacít, ktoré vedú k existujúcej situácii nadmernej kapacity alebo ju zhoršujú, najmä na upadajúcom trhu a

                              b)

                              prípady, keď príjemca pomoci má značnú trhovú silu.

                  127.

                  S cieľom posúdiť, či pomoc môže slúžiť na vytvorenie alebo zachovanie neefektívnych trhových štruktúr, dozorný úrad zohľadní dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú na základe projektu a zohľadní, či nejde o nedostatočne výkonný trh.

                  128.

                  Ak príslušný trh rastie, spravidla býva menší dôvod na obavy, že pomoc negatívne ovplyvní dynamické stimuly alebo bude neprimerane brániť odchodu z trhu alebo vstup na trh.

                  129.

                  Viac obáv vzbudzuje situácia, keď sú trhy v úpadku. V tejto súvislosti dozorný úrad odlišne posudzuje prípady, keď relevantný trh je z dlhodobého hľadiska v štrukturálnom úpadku (t. j. vykazuje zápornú mieru rastu), a prípady, keď je relevantný trh v relatívnom úpadku (t. j. vykazuje kladnú mieru rastu, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu).

                  130.

                  Nedostatočná výkonnosť trhu sa bude bežne merať porovnaním s HDP v EHP za posledné tri roky pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Môže sa tiež stanoviť na základe predpokladaných mier rastu v ďalších troch až piatich rokoch. Medzi ukazovatele môžu patriť predvídateľný budúci rast príslušného trhu a vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity, ako aj možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov prostredníctvom jej dosahu na cenové a ziskové marže.

                  131.

                  V určitých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného produktu v EHP vhodnou referenčnou hodnotou na celkové posúdenie účinkov pomoci, najmä ak sa geografický trh považuje za celosvetový. V takýchto prípadoch dozorný úrad posúdi účinok pomoci na dotknuté trhové štruktúry, najmä jej potenciál vytlačiť výrobcov v EHP.

                  132.

                  S cieľom zhodnotiť existenciu značnej trhovej sily dozorný úrad zohľadní pozíciu príjemcu počas určitého obdobia pred poskytnutím pomoci a jeho očakávanú trhovú pozíciu po ukončení investície. Dozorný úrad zohľadní trhové podiely príjemcu, ako aj trhové podiely jeho konkurentov a v prípade potreby ostatné relevantné činitele, napríklad aj trhovú štruktúru, prihliadnutím na koncentráciu na trhu, možné prekážky pre vstup na trh (41), kúpnu silu (42) a prekážky pre rast a odchod z trhu.

            3.7.4.2.   Prípady scenára 2 (rozhodnutia o umiestnení)

                  133.

                  Ak by z kontrafaktuálnej analýzy vyplynulo, že investícia by sa realizovala aj bez pomoci v inej lokalite (scenár 2), ktorá patrí k rovnakému geografickému trhu, pokiaľ ide o príslušný výrobok, a ak je pomoc primeraná, možné výsledky z hľadiska nadmernej kapacity alebo značnej trhovej sily by boli v zásade také isté bez ohľadu na pomoc. V takých prípadoch pozitívne účinky pomoci pravdepodobne prevážia nad obmedzenými negatívnymi účinkami na hospodársku súťaž. Ak sa však alternatívna lokalita nachádza v EHP, dozorný úrad má veľké obavy v súvislosti s negatívnymi účinkami spojenými s alternatívnou lokalitou, a preto ak má pomoc za následok zjavné negatívne účinky opísané v bodoch (115) a (116), nemožno ju považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, pretože je nepravdepodobné, že sa bude dať kompenzovať niektorým pozitívnym prvkom.

            3.7.5.   Schémy prevádzkovej pomoci

                  134.

                  Ak je pomoc nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie spoločného cieľa opísaného vyššie v pododdiele 3.2.3, je pravdepodobné, že negatívne účinky pomoci sa budú dať kompenzovať pozitívnymi účinkami. V niektorých prípadoch však pomoc môže viesť k zmenám štruktúry trhu alebo charakteristík sektora alebo priemyselného odvetvia, čo by mohlo výrazne narušiť hospodársku súťaž v dôsledku prekážok pre vstup na trh alebo odchod z trhu, účinkov nahradenia alebo presunu obchodných tokov. V týchto prípadoch je nepravdepodobné, že sa identifikované negatívne účinky budú dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami.

            3.8.   TRANSPARENTNOSŤ

                  135.

                  Štáty EZVO musia na centrálnej webovej lokalite alebo na samostatnej webovej lokalite, ktorá čerpá informácie z viacerých webových lokalít (napríklad regionálnych), uverejniť aspoň tieto informácie o notifikovaných opatreniach štátnej pomoci: text notifikovanej schémy pomoci a jej vykonávacie ustanovenia, orgán poskytujúci pomoc, jednotliví príjemcovia pomoci, výška pomoci na príjemcu a intenzita pomoci. Tieto požiadavky sa vzťahujú na individuálnu pomoc poskytovanú podľa notifikovaných schém, ako aj na pomoc ad hoc. Tieto informácie musia byť uverejnené po prijatí schvaľovacieho rozhodnutia, uchovávajú sa aspoň 10 rokov a musia byť dostupné pre širokú verejnosť bez obmedzení (43).

            4.   HODNOTENIE

                  136.

                  S cieľom ďalej obmedziť narušenia hospodárskej súťaže a obchodu môže dozorný úrad požadovať, aby určité schémy podliehali časovým obmedzeniam (zvyčajne 4 roky alebo menej) a hodnoteniu, na ktoré odkazuje bod 27.

                  137.

                  Hodnotenia sa uskutočnia v prípade schém, u ktorých sú potenciálne narušenia mimoriadne vysoké, t. j. ktoré môžu výrazne obmedziť hospodársku súťaž, pokiaľ sa ich vykonávanie nepreskúma včas.

                  138.

                  Vzhľadom na ciele hodnotenia a so zámerom rozložiť neprimeranú záťaž na štáty EZVO v súvislosti s nižšími sumami pomoci možno túto povinnosť zaviesť iba pre schémy pomoci, ktoré majú k dispozícii veľké rozpočtové prostriedky a ktoré sa vyznačujú inováciami, alebo ak sa predpokladá rozsiahly trh, dôležitá technológia alebo výrazné zmeny právnych predpisov. Hodnotenie uskutoční odborník nezávislý od orgánu poskytujúceho štátnu pomoc na základe spoločnej metodiky (44), pričom sa toto hodnotenie zverejní. Hodnotenie sa musí včas predložiť dozornému úradu, aby mohol posúdiť prípadné predĺženie schémy pomoci, a v každom prípade po skončení platnosti schémy. Presný rozsah a metodika tohto hodnotenia, ktoré sa má uskutočniť, sa vymedzia v rozhodnutí o schválení schémy pomoci. Pri akomkoľvek následnom opatrení pomoci s podobným cieľom sa musia zohľadniť výsledky tohto hodnotenia.

            5.   MAPY REGIONÁLNEJ POMOCI

                  139.

                  V tomto oddiele dozorný úrad stanoví kritériá na identifikáciu oblastí, ktoré spĺňajú podmienky článku 61 ods. 3 písm. a) a c) Dohody o EHP. Oblasti, ktoré spĺňajú tieto podmienky a ktoré by štát EZVO chcel označiť ako oblasti „a“ alebo „c“, musia byť uvedené v mape regionálnej pomoci, ktorá sa musí notifikovať dozornému úradu a ktorú musí dozorný úrad schváliť pred tým, ako môže byť regionálna pomoc poskytnutá podnikom nachádzajúcim sa v určených oblastiach. V mapách sa musia uviesť aj maximálne intenzity pomoci, ktoré možno použiť v týchto oblastiach.

            5.1.   PODIEL OBYVATEĽSTVA OPRÁVNENÉHO NA REGIONÁLNU POMOC

                  140.

                  Vzhľadom na to, že poskytnutie regionálnej štátnej pomoci sa odchyľuje od všeobecného zákazu štátnej pomoci stanoveného v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, Dozorný úrad EZVO je názoru, že celkový podiel obyvateľstva v podporovaných regiónoch v štátoch EZVO musí byť menší ako v neurčených oblastiach.

                  141.

                  V usmerneniach dozorného úradu pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (45) sa podiel obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni stanovil na základe regiónov s nízkou hustotou obyvateľstva v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c Dohody o EHP. Strop národného pokrytia obyvateľstvom bol pre Nórsko stanovený na 29,08 % a pre Island na 31,6 %.

                  142.

                  Štáty EZVO sa vyznačujú určitými osobitosťami, ktoré sa pri určovaní podielu obyvateľstva oprávneného na pomoc musia zohľadniť:

                              a)

                              z dôvodu pomerne vysokého HDP na osobu v štátoch EZVO žiadny z regiónov nespĺňa podmienky na udelenie výnimky podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP (46);

                              b)

                              mnohé regióny v štátoch EZVO sú regiónmi s nízkou hustotou obyvateľstva.

                        Z dôvodu týchto osobitostí dozorný úrad stanoví podiel obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni na základe regiónov s nízkou hustotou obyvateľstva, ako sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (47).
                  Nórsko ma osem štatistických regiónov na úrovni 3 s nízkou hustotou obyvateľstva, ktoré predstavujú 25,51 % nórskeho obyvateľstva. Podiel obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni pre Nórsko preto na roky 2014 – 2020 predstavuje 25,51 %.
                  Island má celkovo dva štatistické regióny na úrovni 3 a jeden z nich má nízku hustotu obyvateľstva, ktorá predstavuje 36,5 % islandského obyvateľstva. Podiel obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni pre Island preto na roky 2014 – 2020 predstavuje 36,5 %.
                  V Lichtenštajnsku sa nenachádzajú regióny s nízkou hustotou obyvateľstva a na základe toho ani oprávnené regióny.

            5.2.   VÝNIMKA V ČLÁNKU 61 ODS. 3 PÍSM. a) DOHODY O EHP

                  143.

                  V článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sa uvádza, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať „pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou“. Ako uviedol Súdny dvor, „použitie slov ‚abnormally‘ (mimoriadne) a ‚serious‘ (mimoriadne) vo výnimke obsiahnutej v článku [107] ods. 3 písm. a) [Zmluvy o fungovaní Európskej únie] naznačuje, že pomoc sa týka iba oblastí, ktorých hospodárska situácia je mimoriadne nepriaznivá v porovnaní s [Úniou] ako celkom“ (48).

                  144.

                  Dozorný úrad sa domnieva, že podmienky stanovené v článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP sú splnené, ak má región, ktorý je štatistickým regiónom na úrovni 2, hrubý domáci produkt (HDP) na obyvateľa meraný v parite kúpnej sily nižší ako 75 % priemeru v EHP. HDP na obyvateľa (49) každého regiónu a priemer v EHP použité na analýzu sa určia ako referencia na príslušné oficiálne štatistické údaje. V štátoch EZVO však neexistuje štatistický región na úrovni 2, ktorý by v súčasnosti spĺňal túto podmienku. (50) Takže žiadny z región štátov EZVO nespĺňa podmienky na výnimku podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP.

            5.3.   VÝNIMKA V ČLÁNKU 61 ODS. 3 PÍSM. c) DOHODY O EHP

                  145.

                  V článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP sa uvádza, že „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí za predpokladu, že táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“ sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Podľa Súdneho dvora „[v]ýnimka v [článku 107 ods. 3 písm. c)] […] umožňuje rozvoj niektorých regiónov bez toho, aby boli obmedzené ekonomickými podmienkami stanovenými v článku [107] ods. 3 písm. a) za predpokladu, že takáto pomoc ‚nepriaznivo neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý nezodpovedá spoločným záujmom‘. Toto ustanovenie poskytuje Komisii právomoc schváliť pomoc určenú na podporu ekonomického rozvoja oblastí členských štátov EÚ, ktoré sú v porovnaní s národným priemerom znevýhodnené (51)“. Dozorný úrad sa domnieva, že toto isté platí podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

                  146.

                  Európska komisia vo svojich príslušných usmerneniach vymedzila metodiku, ktorá sa použije na určenie podielu obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni oprávneného na pomoc v rámci členských štátov. Táto metodika zahŕňa:

                  147.

                  Podľa usmernení Komisie existujú dve kategórie oblastí „c“:

                              a)

                              oblasti, ktoré spĺňajú určité vopred stanovené podmienky a ktoré preto môže členský štát EÚ určiť ako oblasti „c“ bez akéhokoľvek ďalšieho zdôvodnenia (ďalej len „vopred vymedzené oblasti ‚c‘“);

                              b)

                              oblasti, ktoré členský štát EÚ môže podľa vlastného uváženia určiť ako oblasti „c“ za predpokladu, že členský štát EÚ preukáže, že tieto oblasti spĺňajú určité sociálno-ekonomické kritériá (ďalej len „vopred nevymedzené oblasti ‚c‘“).

                  148.

                  Podiel pre vopred vymedzené oblasti „c“ sa podľa usmernení Komisie prideľuje podľa osobitnej metodiky prideľovania, ktorá je uvedená v oddiele 5.3.1 týchto usmernení. Súčasťou tejto metodiky je skutočnosť, že bývalé oblasti „a“ sa počas obdobia 2011 – 2013 považovali spolu s riedko osídlenými oblasťami za vopred vymedzené oblasti „c“. Keďže štáty EZVO počas tohto obdobia nemali žiadne regióny „a“, do tejto kategórie patria len riedko osídlené oblasti.

            5.3.1.   Vopred vymedzené oblasti „c“

                  149.

                  Ako riedko osídlené oblasti by štát EZVO mal v zásade určiť štatistické regióny na úrovni 2, ktoré majú menej ako 8 obyvateľov na km2, alebo štatistické regióny na úrovni 3, ktoré majú menej ako 12,5 obyvateľa na km2. Štát EZVO však môže určiť časti štatistických regiónov na úrovni 3 s menej než 12,5 obyvateľa na km2 alebo iné susediace oblasti priľahlé k týmto štatistickým regiónom na úrovni 3 za predpokladu, že určené oblasti majú menej než 12,5 obyvateľa na km2 a že ich určenie neprekračuje osobitne pridelený podiel obyvateľstva oblastí „c“ uvedený v bode 142. Vo veľmi riedko osídlených oblastiach môže štát EZVO určiť časti štatistických regiónov na úrovni 2 pre Nórsko a na úrovni 3 pre Island s menej než 8 obyvateľmi na km2 alebo iné menšie susediace oblasti priľahlé k týmto štatistickým regiónom za predpokladu, že určené oblasti majú menej než 8 obyvateľov na km2 a že ich určenie neprekračuje osobitne pridelený podiel obyvateľstva oblastí „c“ uvedený v bode 142.

            5.3.2.   Vopred nevymedzené oblasti „c“

                  150.

                  Dozorný úrad je toho názoru, že kritériá používané štátmi EZVO na určenie oblastí „c“ by mali odrážať rozmanitosť situácií, v ktorých poskytnutie regionálnej pomoci môže byť odôvodnené. Kritériá by mali byť preto zamerané na určité sociálno-ekonomické, geografické alebo štrukturálne problémy, ktoré sa pravdepodobne v oblastiach „c“ vyskytnú, a mali by poskytovať dostatočné záruky, že poskytnutie regionálnej štátnej pomoci nebude mať nepriaznivý vplyv na podmienky obchodu v rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom.

                  151.

                  Následne štát EZVO môže určiť ako oblasti „c“ vopred nevymedzené oblasti „c“ na základe nasledujúcich kritérií:

                              a)

                              Kritérium 1: susediace oblasti s minimálne 100 0000 obyvateľmi (52) nachádzajúce sa v štatistických regiónoch na úrovni 2 alebo na úrovni 3, ktoré majú:

                                          —

                                          HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27 alebo

                                          —

                                          mieru nezamestnanosti nad alebo na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (53).

                              b)

                              Kritérium 2: štatistické regióny na úrovni 3 s menej ako 100 0000 obyvateľmi, ktoré majú:

                                          —

                                          HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27 alebo

                                          —

                                          mieru nezamestnanosti nad úrovňou alebo na úrovni 115 % celoštátneho priemeru.

                              c)

                              Kritérium 3: ostrovy alebo susediace oblasti charakteristické podobnou geografickou izoláciou (napr. polostrovy či horské oblasti), ktoré majú:

                                          —

                                          HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27 (54) alebo

                                          —

                                          mieru nezamestnanosti nad úrovňou alebo na úrovni 115 % celoštátneho priemeru (55) alebo

                                          —

                                          menej ako 5 000 obyvateľov.

                              d)

                              Kritérium 4: štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti týchto regiónov, ktoré tvoria susediace oblasti, ktoré sú priľahlé oblasti „a“ alebo majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO).

                              e)

                              Kritérium 5: susediace oblasti s minimálne 50 000 obyvateľmi (56), v ktorých prebiehajú významné štrukturálne zmeny, alebo ktoré sú vo vážnom relatívnom úpadku za predpokladu, že tieto oblasti sa nenachádzajú v štatistických regiónoch na úrovni 3 alebo susediacich oblastiach, ktoré spĺňajú podmienky, aby mohli byť určené ako vopred vymedzené oblasti alebo mohli patriť pod kritériá 1 až 4 (57).

                  152.

                  Na účely uplatnenia kritérií uvedených v bode (151) pojem susediace oblasti sa vzťahuje na celé správne oblasti 2 (LAU 2) (58) alebo na skupinu celých oblastí LAU 2. (59) Skupina oblastí LAU 2 sa bude považovať za susediacu oblasť, ak každá takáto oblasť v skupine má spoločnú administratívnu hranicu s inou oblasťou v skupine (60).

                  153.

                  Súlad s podielom obyvateľstva povoleným pre každý štát EZVO sa určí na základe najnovších údajov o celkovom počte miestnych obyvateľov v dotknutých oblastiach zverejnenom vnútroštátnym štatistickým úradom.

            5.4.   MAXIMÁLNE INTENZITY POMOCI VZŤAHUJÚCE SA NA REGIONÁLNU INVESTIČNÚ POMOC

                  154.

                  Intenzita pomoci v oblastiach „c“ nesmie prekročiť:

                              a)

                              15 % EHG v riedko osídlených oblastiach a v oblastiach (štatistické regióny na úrovni 3 alebo časti týchto regiónov), ktoré majú spoločnú pozemnú hranicu s krajinou mimo EHP alebo EZVO;

                              b)

                              10 % EHG vo vopred nevymedzených oblastiach „c“.

            5.4.1.   Zvýšené intenzity pomoci pre MSP

                  155.

                  Maximálne intenzity pomoci stanovené v bode (154) môžu byť zvýšené až o 20 percentuálnych bodov pre malé podniky alebo až o 10 percentuálnych bodov pre stredné podniky. (61)

            5.5.   NOTIFIKÁCIA A VYHLÁSENIE O ZLUČITEĽNOSTI

                  156.

                  Po prijatí týchto usmernení by každý štát EZVO mal notifikovať dozornému úradu jedinú mapu regionálnej pomoci platnú od 1. júla 2014 do 31. decembra 2020. Každá notifikácia by mala obsahovať informácie špecifikované vo formulári v prílohe III.

                  157.

                  Dozorný úrad preskúma každú notifikovanú mapu regionálnej pomoci na základe týchto usmernení a prijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre príslušný štát EZVO. Každá mapa regionálnej pomoci sa uverejní v Úradnom vestníku a dodatku EHP a bude tvoriť neoddeliteľnú súčasť týchto usmernení.

            5.6.   ZMENY
      5.6.1.   Rezerva týkajúca sa obyvateľstva

                  158.

                  Štát EZVO sa môže z vlastného podnetu rozhodnúť vytvoriť rezervu podielu obyvateľstva na vnútroštátnej úrovni pozostávajúcu z rozdielu medzi stropom podielu obyvateľstva pre tento štát EZVO prideleným dozorným úradom (62) a podielom použitým pre oblasti „c“ určené v mape regionálnej pomoci.

                  159.

                  Ak sa štát EZVO rozhodne vytvoriť takúto rezervu, môže kedykoľvek použiť rezervu na pridanie nových oblastí „c“ do svojej mapy, pokiaľ nedosiahne strop svojho podielu na vnútroštátnej úrovni. Na tento účel štát EZVO môže použiť najnovšie dostupné sociálno-ekonomické údaje poskytnuté Eurostatom alebo jeho vnútroštátnym štatistickým úradom alebo inými uznanými zdrojmi. Počet obyvateľov dotknutých oblastí „c“ by sa mal vypočítať na základe údajov o počte obyvateľov použitých na stanovenie počiatočnej mapy.

                  160.

                  Štát EZVO musí dozornému úradu notifikovať každé plánované použitie svojej rezervy na pridanie nových oblastí „c“ pred zavedením takýchto úprav.

            5.6.2.   Strednodobé preskúmanie

                  161.

                  V prípade potreby dozorný úrad uskutoční v rovnakom čase ako Európska komisia, v júni 2016, hodnotenie v polovici obdobia s cieľom identifikovať možné oblasti, ktoré by sa mohli stať oprávnenými na regionálnu pomoc podľa článku 61 ods. 1 písm. a) Dohody o EHP, a úroveň intenzity pomoci zodpovedajúcu ich HDP na obyvateľa.

            6.   UPLATNITEĽNOSŤ PRAVIDIEL REGIONÁLNEJ POMOCI

                  162.

                  Dozorný úrad rozšíri platnosť usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (63) a kritériá pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci na veľké investičné projekty (64) do 30. júna 2014.

                  163.

                  Platnosť máp regionálnej pomoci schválených na základe usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 uplynie 31. decembra 2013. Prechodné obdobie v trvaní šiestich mesiacov stanovené v článku 44 ods. 3 všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (GBER) (65) sa preto nevzťahuje na schémy regionálnej pomoci vykonávané podľa nariadenia GBER. Na účely poskytovania regionálnej pomoci po 31. decembri 2013 na základe existujúcich schém, na ktoré sa vzťahuje skupinová výnimka, sa štáty EZVO vyzývajú, aby včas notifikovali predĺženie platnosti máp regionálnej pomoci, čím dozornému úradu umožnia schváliť predĺženie platnosti daných máp pred 31. decembrom 2013. Platnosť schém schválených na základe usmernení pre regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 vo všeobecnosti uplynie koncom roka 2013, ako je uvedené v príslušnom rozhodnutí dozorného úradu. Akékoľvek predĺženie týchto schém je potrebné včas oznámiť dozornému úradu.

                  164.

                  Dozorný úrad uplatní zásady stanovené v týchto usmerneniach pri posudzovaní zlučiteľnosti každej regionálnej pomoci, ktorá sa má poskytnúť po 30. júni 2014. Regionálna pomoc poskytnutá neoprávnene alebo regionálna pomoc, ktorá sa má poskytnúť po 31. decembri 2013 a pred 1. júlom 2014, sa posúdi v súlade s usmerneniami pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013.

                  165.

                  Keďže musia byť v súlade s mapou regionálnej pomoci, notifikácie schém regionálnej pomoci alebo opatrení pomoci, ktoré sa majú poskytnúť po 30. júni 2014, nemožno považovať za úplné, kým dozorný úrad neprijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre dotknutý štát EZVO v súlade s postupmi uvedenými v pododdiele 5.5. Na základe toho dozorný úrad v zásade nebude posudzovať notifikácie schém regionálnej pomoci, ktoré sa majú uplatňovať po 30. júni 2014, alebo notifikácie individuálnej pomoci, ktoré sa majú poskytnúť po tomto dátume pred tým, ako prijme rozhodnutie o schválení mapy regionálnej pomoci pre dotknutý štát EZVO.

                  166.

                  Dozorný úrad je toho názoru, že vykonávanie týchto usmernení povedie k zásadným zmenám pravidiel, ktoré sa uplatňujú na regionálnu pomoc v EHP. Okrem toho vzhľadom na zmenené ekonomické a sociálne podmienky v EHP sa ukazuje, že je nevyhnutné skúmať, či všetky schémy regionálnej pomoci sú ešte stále odôvodnené a účinné vrátane schém investičnej a prevádzkovej pomoci.

                  167.

                  Z týchto dôvodov dozorný úrad štátom EZVO navrhne tieto primerané opatrenia podľa článku 1 ods. 1 časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde:

                              a)

                              štáty EZVO musia obmedziť uplatňovanie všetkých existujúcich schém regionálnej pomoci, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie o skupinových výnimkách, a všetkých máp regionálnej pomoci, na pomoc, ktorá má byť poskytnutá 30. júna 2014 alebo pred týmto dátumom;

                              b)

                              štáty EZVO musia upraviť ostatné existujúce horizontálne schémy pomoci, v ktorých sa stanovuje osobitné zaobchádzanie v prípade pomoci na projekty v podporovaných oblastiach s cieľom zabezpečiť, aby pomoc, ktorá bude poskytnutá po 30. júni 2014, bola v súlade s mapou regionálnej pomoci platnou v deň poskytnutia pomoci;

                              c)

                              štáty EZVO by mali potvrdiť, že akceptujú uvedené návrhy do 31. decembra 2013.

            7.   PREDKLADANIE SPRÁV A MONITOROVANIE

                  168.

                  V súlade s článkom 21 časti II protokolu 3 k Dohode o dozore a súde spolu s článkami 5 a 6 rozhodnutia č. 195/04/COL musia štáty EZVO predkladať dozornému úradu ročné správy.

                  169.

                  Štáty EZVO poskytnú dozornému úradu informácie o každej individuálnej pomoci presahujúcej 3 mil. EUR, ktorá sa v rámci schémy poskytla, vo formáte ustanovenom v prílohe IV, a to do 20 pracovných dní odo dňa, ku ktorému sa pomoc poskytla.

                  170.

                  Štáty EZVO musia uchovávať podrobné záznamy o všetkých opatreniach pomoci. Takéto záznamy musia obsahovať všetky informácie potrebné na potvrdenie, že podmienky týkajúce sa oprávnených nákladov a maximálnych intenzít pomoci boli splnené. Tieto záznamy sa musia uchovávať počas 10 rokov od dátumu poskytnutia pomoci a na požiadanie sa musia predložiť dozornému úradu.

            8.   PRESKÚMANIE

                  171.

                  Dozorný úrad sa môže rozhodnúť kedykoľvek zmeniť tieto usmernenia, ak by to bolo nevyhnutné z dôvodov súvisiacich s politikou hospodárskej súťaže alebo s cieľom zohľadniť iné politiky EHP a medzinárodné záväzky alebo z akýchkoľvek opodstatnených dôvodov.

         (1)  Oblasti oprávnené na regionálnu pomoc podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP, ktoré sa bežne uvádzajú ako oblasti „a“, majú v zmysle hospodárskeho rozvoja tendenciu byť viac znevýhodnené v rámci EHP. Oblasti oprávnené podľa článku 61 ods. 3 písm. c Dohody o EHP, ktoré sú uvedené ako oblasti „c“, majú tiež tendenciu byť znevýhodnenými oblasťami, hoci v menšej miere. Z dôvodu pomerne vysokého HDP na osobu v štátoch EZVO žiadny z regiónov nespĺňa podmienky na udelenie výnimky podľa článku 61 ods. 3 písm. a) Dohody o EHP.

         (2)  Tieto usmernenia zodpovedajú oznámeniu Komisie – Usmernenia o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 (ďalej len „usmernenia Komisie“) prijatému 28. júna 2013 (Ú. v. EÚ C 209, 23.7.2013, s. 1.)

         (3)  Regionálne doplnkové sumy pre pomoc poskytnutú na takéto účely sa preto za regionálnu pomoc nepovažujú.

         (4)  Každý štát EZVO môže určiť tieto oblasti v rámci mapy regionálnej pomoci na základe podmienok stanovených v oddiele 5.

         (5)  V tejto súvislosti pozri vec 730/79 Philip Morris, Zb. 1980, s. 2671, bod 17 a vec C-169/95, Španielsko/Komisia, Zb. 1997, s. I-148, bod 20.

         (6)  V tejto súvislosti pozri vec T-380/94, AIUFFASS a AKT/Komisia, Zb. 1996, s. II-2169, bod 54.

         (7)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Modernizácia štátnej pomoci EÚ (MŠP), COM(2012) 209 final.

         (8)  Ako je uvedené v prílohe II.

         (9)  Ako je uvedené v prílohe IIa).

         (10)  V dôsledku ukončenia platnosti Usmernení dozorného úradu o štátnej pomoci na stavbu lodí dňa 31. decembra 2013 (Ú. v. EÚ L 31, 31.1.2013, s. 77 a dodatok EHP č. 7, 31.1.2013, s. 1.) zahŕňajú tieto usmernenia aj regionálnu pomoc na stavbu lodí. Všetky usmernenia dozorného úradu sú dostupné na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

         (11)  Doprava znamená dopravu cestujúcich lietadlom, námornú dopravu, cestné, železničné a vnútrozemské vodné alebo nákladné dopravné služby v prenájme alebo za odmenu.

         (12)  Pozri usmernenia dozorného úradu týkajúce sa štátnej pomoci pre sektor letectva (Ú. v. ES L 124, 23.5.1996, s. 41 – 52), v ktorých sa odkazuje na usmernenia Spoločenstva týkajúce sa uplatňovania článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v odvetví letectva (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5) a usmernenia dozorného úradu týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ L 62, 6.3.2008, s. 30 a dodatok EHP č. 12 6.3.2008, s. 3.), ktoré boli zmenené alebo nahradené.

         (13)  Dozorný úrad posúdi zlučiteľnosť štátnej pomoci odvetviu energetiky na základe budúcich usmernení pre pomoc v oblasti energetiky a životného prostredia, ktorými sa zmenia súčasné usmernenia pre štátnu pomoc v oblasti ochrany životného prostredia, pričom sa budú zohľadňovať konkrétne nevýhody oblastí, ktorým je poskytovaná pomoc.

         (14)  Usmernenia pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí Všetky usmernenia dozorného úradu sú dostupné na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

         (15)  Ako sa vymedzuje v nariadení Rady (ES) č. 723/2009 z 25. júna 2009 o právnom rámci Spoločenstva pre Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) (Ú. v. EÚ L 206, 8.8.2009, s. 1), ktoré sa v rámci EHP uplatňuje na základe protokolu 31 k Dohode o EHP, v súlade s usmernením dozorného úradu o štátnej pomoci na výskum, vývoj a inováciu (Ú. v. EÚ L 305, 19.11.2009, s. 1 a dodatok EHP č. 60, 19.11.2009, s. 1).

         (16)  Pozri bod (20)písm. i).

         (17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zavádza štatistická klasifikácia ekonomických činností NACE Revision 2 a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3037/90 a niektoré nariadenia ES o osobitných oblastiach štatistiky, Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1.

         (18)  NACE je skratka odvodená z francúzskeho „Nomenclature générale des activités économiques dans les Communautés Européennes“ (štatistická klasifikácia ekonomických činností v Európskom spoločenstve), ktorá sa používa na označenie rôznych štatistických klasifikácií ekonomických činností v EÚ.

         (19)  Ú. v. EÚ L 107, 28.4.2005, s. 28 predĺžené Ú. v. EÚ L 48, 25.2.2010, s. 27 a rozhodnutím Dozorného úradu EZVO č. 438/12/COL z 28. novembra 2012, ktorým sa osemdesiaty šiestykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci (Ú. v. EÚ L 190, 11.7.2013, s. 91 a dodatok EHP č. 40, 11.7.2013, s. 15). Ako je objasnené v odseku 19 týchto usmernení, vzhľadom na to, že firma nachádzajúca sa v ťažkostiach má existenčné problémy, takúto firmu nemožno považovať za vhodný prostriedok na podporu iných cieľov verejnej politiky, dokým sa nezabezpečí jej životaschopnosť.

         (20)  Pozri v tejto súvislosti spojené veci T-244/93 a T-486/93, TWD Textilwerke Deggendorf GmbH/Komisia, Zb. 1995, s. II-02265.

         (21)  V týchto usmerneniach sa namiesto skratky „NUTS“ používanej v usmerneniach Komisie použije pojem „štatistický región“. Skratka NUTS je odvodená z anglického názvu „Nomenclature of Territorial Units for Statistics“ (nomenklatúra územných jednotiek pre štatistické účely) podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1). Toto nariadenie zatiaľ nebolo začlenené do Dohody o EHP. S cieľom dosiahnuť spoločné vymedzenie pojmov pri stále rastúcej požiadavke na štatistické informácie na regionálnej úrovni sa však Štatistický úrad Európskej únie – Eurostat, národné štatistické úrady kandidátskych krajín a štátov EZVO dohodli na vytvorení štatistických regiónov, ktoré zodpovedajú klasifikácii NUTS.

         (22)  K dispozícii na webovej lokalite: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

         (23)  Pozri bod (20) písm. n).

         (24)  Pozri napríklad vec C-156/98 Nemecko/Komisia, Zb. 2000, s. I-6857, bod 78 a vec C-333/07 Régie Networks/Rhone Alpes Bourgogne, Zb. 2008, s. I10807, body 94 – 116.

         (25)  Pozri vec C-225/91 Matra/Komisia, Zb. 1993, s. I-3203, bod 42.

         (26)  Pozri prílohu V k týmto usmerneniam.

         (27)  Povinnosť udržať investíciu v dotknutej oblasti aspoň počas 5 rokov (3 roky v prípade MSP) by nemala brániť výmene zariadenia alebo vybavenia, ktoré počas tohto obdobia zastará alebo sa poškodí, za podmienky, že ekonomická činnosť zostane v dotknutej oblasti počas minimálneho obdobia zachovaná. Regionálnu pomoc však nemožno poskytnúť na účely výmeny daného zariadenia alebo vybavenia.

         (28)  Netýka sa to napríklad zvýhodnených úverov, verejných úverov do kmeňového kapitálu alebo verejných účastí, ktoré nespĺňajú zásady investovania v trhovom hospodárstve, štátnych záruk, ktoré obsahujú prvky pomoci, ani verejnej podpory poskytnutej v rozsahu pravidla de minimis.

         (29)  Pomoc ad hoc podlieha tým istým požiadavkám ako individuálna pomoc a poskytuje sa na základe schémy, pokiaľ nie je uvedené inak.

         (30)  Ak sa však budúci vývoj v oblasti nákladov a príjmov vyznačuje vysokým stupňom neistoty a v súvislosti s údajmi panuje silná asymetria, verejný orgán môže tiež prijať modely pre náhradu, ktoré nemajú výlučne charakter ex ante, ale tvoria skôr kombináciu ex ante a ex post modelov (napr. využívaním spätného získavania, aby sa umožnilo zdieľanie neočakávaných ziskov).

         (31)  Na základe takýchto investícií sa môžu vytvoriť podmienky umožňujúce realizáciu ďalších investícií, ktoré sú uskutočniteľné bez ďalšej pomoci.

         (32)  Pozri prílohu III.

         (33)  V prípade pomoci ad hoc je potrebné okrem požiadaviek v oddiele 3.5.2 dodržať aj požiadavky stanovené v bodoch 60 – 64 týchto usmernení.

         (34)  Kontrafaktuálne scenáre sú uvedené v bode 57.

         (35)  Čistá súčasná hodnota projektu je rozdiel medzi pozitívnym a negatívnym peňažným tokom v priebehu trvania investície, ktoré sú diskontované na ich súčasnú hodnotu (zvyčajne s využitím kapitálových nákladov).

         (36)  Miera vnútornej návratnosti nie je založená na účtovných príjmoch v danom roku, zohľadňuje však budúce peňažné toky, ktorých príjem investor očakáva počas celkového trvania investície. Je definovaná ako diskontná miera, pri ktorej sa NPV peňažných tokov rovná nule.

         (37)  Pozri pododdiel 5.4 o maximálnych intenzitách pomoci.

         (38)  Zníženie rozsahu intenzít pomoci je dôsledkom mechanizmu, ktorý je opísaný v bode (20) písm. c).

         (39)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach na podporu cieľa Európska územná spolupráca z Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Návrh nariadenia Komisie, KOM(2011) 611 ERDF/ETC.

         (40)  Uvedené v bode (20) písm. h) a i).

         (41)  K takýmto prekážkam pre vstup na trh patria právne prekážky (najmä práva duševného vlastníctva), úspory z rozsahu a rozšírenia sortimentu, prekážky v prístupe k sieťam a infraštruktúre. Ak sa pomoc týka trhu, na ktorom je príjemca pomoci etablovaný, môžu prekážky pre vstup posilniť potenciálnu značnú trhovú silu príjemcu pomoci, a tak aj možné negatívne účinky trhovej sily.

         (42)  Ak na trhu pôsobia silní odberatelia, je menej pravdepodobné, že príjemca pomoci bude môcť zvýšiť ceny voči týmto silným odberateľom.

         (43)  Tieto informácie by mali byť pravidelne aktualizované (napríklad každých šesť mesiacov) a dostupné vo voľne použiteľných formátoch.

         (44)  Takúto spoločnú metodiku môže poskytnúť dozorný úrad.

         (45)  Ú. v. EÚ L 54, 28.2.2008, s. 1 a dodatok EHP č. 11, 28.2.2008, s. 1.

         (46)  Toto je potrebné vykladať tak, že žiadny región v rámci štátov EZVO nespĺňa hranicu 75 % HDP na obyvateľa, ako sa uvádza v bode 144.

         (47)  Podľa údajov Eurostatu za rok 2010.

         (48)  Vec 248/84 Nemecko/Komisia, Zb. 1987, s. 4036, bod 19, vec C-169/95, Španielsko/Komisia, Zb. 1997, s. I-148, bod 15 a vec C-310/99, Taliansko/Komisia, Zb. 2002, s. I-2289, bod 77.

         (49)  V tomto a nasledujúcich odkazoch na HDP na obyvateľa sa HDP meria v parite kúpnej sily.

         (50)  V prípade, že sa táto situácia zmení, dozorný úrad prijme nové usmernenia, ktoré by takúto zmenu zohľadňovali.

         (51)  Vec 248/84 Nemecko/Komisia, Zb. 1987, s. 4036, bod 19.

         (52)  Táto hranica počtu obyvateľov sa zníži na 50 000 obyvateľov pre štáty EZVO, ktoré majú podiel vopred nevymedzených oblastí „c“ menej ako 1 milión obyvateľov, alebo na 10 000 obyvateľov pre štáty EZVO, ktorých počet obyvateľov je nižší ako 1 milión.

         (53)  V súvislosti s nezamestnanosťou by výpočty mali byť založené na regionálnych údajoch uverejnených vnútroštátnym štatistickým úradom za použitia priemeru za posledné tri roky, za ktoré sú tieto údaje k dispozícii (v čase notifikácie mapy regionálnej pomoci). Okrem prípadov, keď je v týchto usmerneniach uvedené inak, sa miera nezamestnanosti v súvislosti s celoštátnym priemerom vypočíta na tomto základe.

         (54)  Pri určovaní toho, či takéto ostrovy a susediace oblasti majú HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27, štát EZVO môže použiť údaje poskytnuté jeho vnútroštátnym štatistickým úradom alebo iným uznávaným zdrojom.

         (55)  Pri určovaní toho, či takéto ostrovy alebo susediace oblasti majú HDP na obyvateľa pod úrovňou alebo na úrovni priemeru EÚ 27, štát EZVO môže použiť údaje poskytnuté jeho vnútroštátnym štatistickým úradom alebo iným uznávaným zdrojom.

         (56)  Táto hranica počtu obyvateľov sa zníži na 25 000 obyvateľov pre štáty EZVO, ktoré majú podiel vopred nevymedzených oblastí „c“ menej ako 1 milión obyvateľov, alebo na 10 000 obyvateľov pre štáty EZVO, ktorých celkový počet obyvateľov je nižší ako 1 milión obyvateľov, alebo na 5 000 obyvateľov pre ostrovy alebo susediace oblasti, ktoré sa vyznačujú podobnou geografickou izoláciou.

         (57)  Na účely uplatnenia kritéria 5 musí štát EZVO preukázať splnenie príslušných podmienok porovnaním dotknutých oblastí so situáciou ostatných oblastí v tom istom štáte EZVO alebo v iných štátoch EZVO na základe sociálno-ekonomických ukazovateľov týkajúcich sa štrukturálnych obchodných štatistík, trhov práce, účtov domácností, vzdelania alebo iných podobných ukazovateľov. Na tento účel štát EZVO môže použiť údaje poskytnuté jeho vnútroštátnym štatistickým úradom alebo iné uznané zdroje.

         (58)  Štát EZVO môže použiť oblasti LAU 1 namiesto oblastí LAU 2, ak tieto oblasti LAU 1 majú nižší počet obyvateľov ako oblasť LAU 2, ktorej sú súčasťou.

         (59)  Štát EZVO však môže určiť časti oblasti LAU 2 (alebo oblasti LAU 1) za predpokladu, že počet obyvateľov príslušnej oblasti LAU je vyšší ako minimálny počet obyvateľov potrebný pre susediace oblasti podľa kritérií 1 alebo 5 (vrátane zníženej hranice počtu obyvateľov pre tieto kritéria) a že počet obyvateľov častí oblasti LAU predstavuje aspoň 50 % minimálneho počtu obyvateľov potrebného podľa príslušného kritéria.

         (60)  V prípade ostrovov administratívne hranice zahŕňajú námorné hranice s ostatnými správnymi jednotkami príslušného štátu EZVO.

         (61)  Zvýšené intenzity pomoci pre MSP sa nebudú vzťahovať na pomoc poskytovanú na veľké investičné projekty.

         (62)  Pozri bod 142.

         (63)  Ú. v. EÚ L 54, 28.2.2008, s. 1 a dodatok EHS č. 11, 28.2.2008, s. 1. K dispozícii na webovej lokalite: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

         (64)  Ú. v. EÚ L 206, 2.8.2012, s. 13 a dodatok EHS č. 42, 2.8.2012, s. 1. K dispozícii na webovej lokalite: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

         (65)  Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách), Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3, začlenené do Dohody o EHP ako bod 1j prílohy XV k dohode rozhodnutím č. 120/2008 (Ú. v. EÚ L 339, 18.12.2008, s. 111 a v dodatku EHP č. 79, 18.12.2008, s. 20), ktoré nadobudlo účinnosť 8. novembra 2008.

      PRÍLOHA I
      FORMULÁR NA POSKYTNUTIE INFORMÁCIÍ O MAPÁCH REGIONÁLNEJ POMOCI

                  1.

                  Štáty EZVO musia v prípade potreby poskytnúť informácie o každej z týchto kategórií oblastí navrhnutých na označenie:

                              —

                              riedko osídlené oblasti,

                              —

                              vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 1,

                              —

                              vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 2,

                              —

                              vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 3,

                              —

                              vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 4,

                              —

                              vopred nevymedzené oblasti „c“ označené na základe kritéria 5,

                  2.

                  V rámci každej kategórie musí príslušný štát EZVO poskytnúť tieto informácie o každej navrhnutej oblasti:

                              —

                              určenie oblasti (požitím kódu štatistického regiónu na úrovni 2 alebo na úrovni 3 danej oblasti, kódu LAU 2 alebo LAU 1 danej oblasti, ktorá tvorí susediacu oblasť, alebo iných úradných označení dotknutých správnych jednotiek);

                              —

                              navrhnutú intenzitu pomoci v danej oblasti na obdobie rokov 2014 – 2020 (v prípade potreby akéhokoľvek zvýšenia intenzity pomoci podľa bodu 155);

                              —

                              celkový počet obyvateľov danej oblasti, ako je uvedené v bode 153.

                  3.

                  V prípade riedko osídlených oblastí a vopred nevymedzených oblastí označených na základe kritérií 1 až 5 musí štát EZVO poskytnúť primeraný dôkaz o tom, že bola splnená každá z uplatniteľných podmienok stanovených v bodoch 149 a 151 až 153.

      PRÍLOHA II
      VYMEDZENIE OCELIARSKEHO ODVETVIA
      Na účely týchto usmernení „oceliarske odvetvie“ znamená všetky činnosti súvisiace s výrobou jedného alebo viacerých z týchto výrobkov:

                  a)

                  ingoty a zliatiny železa: surové železo pre oceliarstvo, zlievarenské a ostatné surové železo, zrkadlovina a vysokouhlíkový feromangán, bez ostatných zliatin železa;

                  b)

                  surové výrobky a polotovary zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: tekutá oceľ liata alebo neliata do ingotov vrátane ingotov na kovanie, polotovary: sochory, bloky a ploštiny; predvalky a plechové tyče; za tepla valcované finálne výrobky zo železa, okrem výroby tekutej ocele na odlievanie z malých a stredne veľkých zlievarní;

                  c)

                  hotové výrobky vyrábané za tepla zo železa, z obyčajnej alebo zo špeciálnej ocele: koľajnice, pražce, lodiarenské platne, samostatné platne, stropné nosníky, hrubé profily 80 mm a viac, štetovnice, tyče a profily do 80 mm a plocháče do 150 mm, valcovaný drôt, kruhové a štvorcové produkty pre rúry, za tepla valcované pruhy a pásy (vrátane pásov pre rúry), za tepla valcované plechy (povlakované alebo nepovlakované), tabule a plechy hrúbky 3 mm a viac, univerzálne tabule hrúbky 150 mm a viac, okrem drôtu a výrobkov z drôtu, hladkých tyčí a železných odliatkov;

                  d)

                  hotové výrobky dorábané za studena: pocínované plechy, olovené plechy, čierne plechy, pozinkované plechy, ostatné povlakované plechy, za studena valcované plechy, elektroplechy a pásy na pocínovanie, za studena valcované plechy vo zvitkoch a v pásoch;

                  e)

                  rúry: všetky bezšvové oceľové rúry, zvárané oceľové rúry s priemerom nad 406,4 mm.

      PRÍLOHA IIA
      VYMEDZENIE ODVETVIA SYNTETICKÝCH VLÁKIEN
      Na účely týchto usmernení „odvetvie syntetických vlákien“ znamená:

                  a)

                  extrudovanie/texturizáciu všetkých generických typov vlákien a priadze na báze polyesteru, polyamidu, akrylového vlákna alebo polypropylénu, bez ohľadu na ich konečné použitie; alebo

                  b)

                  polymerizáciu (vrátane polykondenzácie), kedy je na úrovni použitého zariadenia zavedená do extrúzie; alebo

                  c)

                  akýkoľvek doplnkový proces súvisiaci so súbežným zavedením kapacity extrudovania/texturizácie potenciálnym príjemcom alebo inou spoločnosťou v skupine, do ktorej patrí a ktorá je obvykle zapojená do tejto osobitnej podnikateľskej činnosti, na úrovni používaných zariadení.

      PRÍLOHA III
      FORMULÁR ŽIADOSTI NA POSKYTNUTIE REGIONÁLNEJ INVESTIČNEJ POMOCI

                  1.

                  Informácie o príjemcovi pomoci:

                              —

                              názov, registrovaná adresa hlavného sídla, hlavné odvetvie činnosti (kód NACE),

                              —

                              vyhlásenie, že firma sa nenachádza v ťažkostiach, ako je to vymedzené v usmerneniach o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu,

                              —

                              vyhlásenie s uvedením pomoci (de minimis aj štátnej pomoci) už poskytnutej na iné projekty za posledné 3 roky v rovnakom štatistickom regióne na úrovni 3, kde bude nová investícia umiestnená, vyhlásenie s uvedením regionálnej pomoci, ktorá bola prijatá alebo bude prijatá na ten istý projekt od iných orgánov poskytujúcich pomoc,

                              —

                              vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či spoločnosť ukončila rovnakú alebo podobnú činnosť v EHP v priebehu dvoch rokov predchádzajúcich dátumu tohto formulára žiadosti,

                              —

                              vyhlásenie, v ktorom sa uvádza, či má spoločnosť v okamihu žiadosti o pomoc v úmysle ukončiť takúto činnosť v priebehu dvoch rokov od ukončenia investície, ktorá sa má financovať.

                  2.

                  Informácie o projekte/činnosti, ktorá sa má podporiť:

                              —

                              stručný opis projektu/činnosti,

                              —

                              stručný opis očakávaných pozitívnych účinkov na dotknutú oblasť (napr. počet vytvorených alebo udržaných pracovných miest, činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, činnosť v oblasti vzdelávania, vytvorenie zoskupenia),

                              —

                              príslušný právny základ (vnútroštátny, EHP alebo obidva),

                              —

                              plánovaný dátum začatia a ukončenia projektu/činnosti,

                              —

                              lokalita (lokality), v ktorej sa projekt uskutočňuje.

                  3.

                  Informácie o financovaní projektu/činnosti:

                              —

                              investície alebo iné náklady s ním súvisiace, analýza nákladov a prínosov notifikovaných opatrení pomoci,

                              —

                              celkové oprávnené náklady,

                              —

                              výška pomoci potrebná na uskutočnenie projektu/činnosti,

                              —

                              intenzita pomoci.

                  4.

                  Informácie o potrebe poskytnúť pomoc a jej očakávanom dosahu:

                              —

                              stručné vysvetlenie potreby pomoci a jej vplyvu na investičné rozhodnutie alebo rozhodnutie o umiestnení. Uveďte alternatívnu investíciu alebo miesto v prípade neposkytnutia pomoci.

                              —

                              vyhlásenie o absencii nevypovedateľnej dohody medzi príjemcom a zmluvnými stranami na uskutočnenie projektu.

      PRÍLOHA IV
      FORMULÁR NA INFORMOVANIE DOZORNÉHO ÚRADU PODĽA BODU 169