title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/1149 z 27. septembra 2016 o štátnej pomoci SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), ktorú poskytlo Rumunsko rumunským regionálnym letiskám [oznámené pod číslom C(2016) 6031] (Text s významom pre EHP )

text:
               29.6.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 166/36

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2017/1149
   z 27. septembra 2016
   o štátnej pomoci SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), ktorú poskytlo Rumunsko rumunským regionálnym letiskám

         [oznámené pod číslom C(2016) 6031]

   (Iba rumunské znenie je autentické)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
   po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na ich pripomienky,
   keďže:
   1.   POSTUP

               (1)

               V súlade s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) Rumunsko 17. mája 2010 oznámilo Komisii elektronickou formou schému pomoci, na základe ktorej sa poskytuje podpora z verejných zdrojov v prospech malých (2) regionálnych letísk. Oznámenie bolo zaregistrované pod číslom N 185/2010.

               (2)

               Komisia si vyžiadala dodatočné informácie k oznámenému opatreniu 23. júna 2010, 7. októbra 2010, 3. decembra 2010 a 17. marca 2011. Rumunské orgány poskytli požadované informácie 22. júla 2010, 27. októbra 2010, 20. januára 2011 a 5. apríla 2011.

               (3)

               Dňa 15. septembra 2010 rumunské orgány informovali Komisiu o určitých zmenách v oznámenej schéme, najmä pokiaľ ide o počet príjemcov pomoci.

               (4)

               Listom z 24. mája 2011 Komisia informovala Rumunsko, že sa rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ s ohľadom na oznámenú pomoc a iné opatrenia v prospech letísk, ktoré neboli uvedené v oznámení, ale Rumunsko na ne upozornilo Komisiu počas fázy predbežného posudzovania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). (3) Počas fázy predbežného posudzovania rumunské orgány najmä informovali Komisiu, že regionálnym letiskám bolo v období rokov 2007 – 2009 poskytnuté financovanie z verejných zdrojov na pokrytie prevádzkových strát.

               (5)

               Komisia prijala 23. júna 2011 korigendum k rozhodnutiu o začatí konania.

               (6)

               Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. (4) Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.

               (7)

               Rumunsko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listami z 27. júna 2011, 5. júla 2011 a 19. augusta 2011.

               (8)

               Komisia dostala pripomienky od troch zainteresovaných strán, a to od leteckého dopravcu Carpatair, letiska Cluj-Napoca a Rumunskej asociácie letísk (ďalej len „RAA“).

               (9)

               Listom zo 16. septembra 2011 postúpila Komisia pripomienky zainteresovaných strán Rumunsku.

               (10)

               Listom z 25. júla 2011 Rumunsko stiahlo svoje oznámenie o plánovanej schéme financovania investícií do infraštruktúry malých regionálnych letísk v Rumunsku. Rumunsko sa zaviazalo financovať tieto letiská v súlade s rozhodnutím Komisie 2005/842/ES (5) (ďalej len „rozhodnutie o SVHZ z roku 2005“)o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES (teraz článok 106 ods. 2 ZFEÚ). V dôsledku toho Komisia 31. októbra 2011 uzavrela vyšetrovanie týkajúce sa uvedeného opatrenia. Otvorené ostalo formálne vyšetrovacie konanie, ktoré sa týka financovania z verejných zdrojov udelené rumunským regionálnym letiskám v období rokov 2007 – 2009.

               (11)

               Dňa 4. apríla 2014 boli v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené usmernenia Komisie o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (ďalej len „usmernenia z roku 2014“). (6) Nahradili usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia z roku 2005“).

               (12)

               Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie s výzvou, aby členské štáty a zainteresované strany predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení z roku 2014 v tomto prípade v lehote do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia. Na túto výzvu nedostala Komisia žiadnu odpoveď.

         2.   PODROBNÝ OPIS OPATRENIA/POMOCI

   2.1.   SPORNÉ OPATRENIA

               (13)

               Ako už bolo uvedené, v rámci oznámenia o investíciách do infraštruktúry malých regionálnych letísk Rumunsko informovalo Komisiu, že väčšina regionálnych letísk v Rumunsku bola stratová a že ich prevádzkové straty sa každoročne pokrývali financovaním z verejných zdrojov.

               (14)

               V tabuľke 1 je zoznam financovania z verejných zdrojov sprístupneného v období rokov 2007 – 2009 letiskám kategórie D (7), ktorý predložilo Rumunsko.

                  Tabuľka 1

                  Financovanie z verejných zdrojov udelené 13 regionálnym letiskám (v tis. RON)

                           Letisko

                           2007

                           2008

                           2009

                           Spolu

                           Arad

                           2 900

                           3 400

                           4 041

                              10 341

                           Bacău

                           3 730,99

                           1 765,52

                           394,14

                              5 890,65

                           Baia Mare

                           2 620

                           6 977

                           6 135

                              15 732

                           Cluj-Napoca

                           34 927

                           43 500

                           44 500

                              122 927

                           Craiova

                           6 505,33

                           8 377,08

                           25 099

                              39 981,38

                           Iaşi

                           19 843,12

                           12 314,89

                           7 812,15

                              39 970,16

                           Oradea

                           3 160

                           6 021

                           5 450

                              14 631

                           Satu Mare

                           3 890

                           3 460

                           2 676

                              10 026

                           Sibiu

                           13 889

                           66 818

                           13 545

                              94 252

                           Suceava

                           5 812,43

                           5 464,52

                           4 614,07

                              15 918,02

                           Târgu Mureş

                           4 083,30

                           18 175,60

                           15 573,65

                              37 832,55

                           Tulcea

                           11 651

                           16 921

                           2 069

                              30 641

                           Constanţa

                           25 054,85

                           17 042,27

                           10 161,42

                              52 258,54

                              SPOLU

                              138 067,02

                              210 236,88

                              142 070,43

                              490 401,30

               (15)

               Počas fázy predbežného vyšetrovania Rumunsko tvrdilo, že toto financovanie sa bude poskytovať najviac do výšky pomoci vyňatej z notifikačnej povinnosti na základe rozhodnutia o SVHZ z roku 2005. Jedinou výnimkou malo byť financovanie z verejných zdrojov udelené letisku Timișoara. Toto financovanie Komisia vyšetruje v rámci veci číslo SA.31662. (8)

               (16)

               Rumunsko najmä tvrdilo, že financovanie z verejných zdrojov poskytované každý rok regionálnym letiskám predstavovalo náhradu za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu (ďalej len „SVHZ“). V tomto zmysle by opatrenie súhrnne spĺňalo podmienky stanovené v rozhodnutí o SVHZ z roku 2005, a to, že:

                           a)

                           prevádzkovatelia letiska boli poverení prevádzkou služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nariadením vlády 398/1997, v ktorom sa okrem iného stanovuje záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme (ďalej len „ZVSVZ“), parametre na výpočet náhrady a opatrenia na vyvarovanie sa akejkoľvek nadmernej náhrade;

                           b)

                           ročná preprava na týchto letiskách nepresahovala 1 000 000 cestujúcich.

               (17)

               V rozhodnutí vlády 398/1997 sa uvádza prevod vlastníctva regionálnych letísk z pôsobnosti ministerstva dopravy na miestne krajské rady, pričom sa zmenil ich štatút z „regii autonome“ s osobitnými charakteristikami celoštátneho záujmu na „regii autonome“ s osobitnými charakteristikami miestneho záujmu. Rozhodnutie okrem iného obsahuje ustanovenia týkajúce sa ich majetku, rozpočtov a zamestnancov. Rozhodnutie má v prílohách ustanovenia, ktoré sa týkajú organizačnej štruktúry a financovania letísk. V prílohách je tiež uvedený zoznam činností prevádzkovateľov letísk (napr. správa letiskovej infraštruktúry, organizácia a zabezpečovanie odbavovacích služieb, zaisťovanie bezpečnosti, okrem iného lietadiel, cestujúcich, letiskových činností, rozvoj, údržba a modernizácia vzletových a pristávacích dráh, rolovacích dráh, odbavovacích plôch, vybavenia letiska atď.), ale tieto činnosti sa v nich neuvádzajú ako ZVSVZ uložený prevádzkovateľom letísk. Zoznam činností sa vzťahuje paušálne na všetky dotknuté letiská, t. j. pre žiadne letisko neexistuje samostatný zoznam. Rumunsko tvrdilo, že tieto činnosti, najmä celková správa dotknutých letísk, by sa mali považovať za SVHZ a zlučiteľnosť opatrenia by sa mala posudzovať podľa článku 106 ZFEÚ.

               (18)

               Pokiaľ ide o financovanie letísk, v rozhodnutí vlády 398/1997 sa stanovuje, že prevádzkové a kapitálové náklady dotknutých letísk budú pokrývané z vlastných zdrojov doplnených financovaním z verejných zdrojov. Rumunské orgány tvrdia, že tento mechanizmus zabraňuje nadmernej náhrade, keďže letiská môžu dostať len sumu potrebnú na pokrytie všetkých nákladov, a tým sa znemožní nadmerná náhrada.

               (19)

               Navyše rumunské orgány zdôrazňovali, že v súlade bodom 34 a bodom 53 podbodom iv) usmernení z roku 2005 činnosti, ktoré nie sú priamo spojené so základnými činnosťami letísk, nie sú dotované.

               (20)

               Na jedno letisko uvedené v tabuľke 1, letisko Constanța, sa rozhodnutie vlády 398/1997 nevzťahuje. Rumunské orgány objasnili, že financovanie tohto letiska z verejných zdrojov predstavuje náhradu za plnenie ZVSVZ podľa rozhodnutia vlády 523/1998. V tomto rozhodnutí sa stanovuje, že Societatea Națională „Aeroportul Internațional Constanța“ je akciovou spoločnosťou vo vlastníctve štátu a že bývalá právnická osoba (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) je zrušená. Rozhodnutie a jeho prílohy obsahujú ustanovenia týkajúce sa majetku, organizačnej štruktúry, financovania a zoznam činností, ktoré má zabezpečovať prevádzkovateľ letiska (napr. prevádzkovanie letiskovej infraštruktúry, organizáciu a poskytovanie odbavovacích služieb, zaisťovanie bezpečnosti cestujúcich, lietadiel atď., údržbu vzletových a pristávacích dráh, rolovacích dráh, odbavovacích plôch atď.). Tieto činnosti nie sú uvedené ako záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme uložený prevádzkovateľa letiska. V rozhodnutí vlády 523/1998 sa so zreteľom na financovanie stanovuje, že v závislosti od druhu majetku a nákladov, ktoré sa majú financovať, budú náklady financované z vlastných zdrojov a úverov alebo zo zdrojov doplnených financovaním z verejných zdrojov, alebo len z verejných zdrojov (9). Rumunské orgány tiež uviedli, že toto letisko je rumunsko-americkou vojenskou základňou, a preto sa jeho prevádzková kontinuita považuje za strategický cieľ národnej bezpečnosti.

         2.2.   ORGÁNY POSKYTUJÚCE POMOC

               (21)

               Príslušné financovanie letiska (Constanța) vo vlastníctve štátu sa poskytuje zo štátneho rozpočtu. Financovanie ostatných letísk, ktoré boli rozhodnutím vlády 398/1997 prevedené do vlastníctva miestnych orgánov, udeľujú miestne orgány z miestnych zdrojov.

         2.3.   PRÍJEMCOVIA POMOCI

               (22)

               Príjemcami pomoci sú prevádzkovatelia rumunských letísk v mestách Arad, Bacău, Baia Mare, Cluj-Napoca (Kluž), Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Târgu Mureș, Tulcea a Constanța (Konstanca).

               (23)

               V tabuľke 2 sú znázornené objemy prepravy na dotknutých letiskách v posudzovanom období rokov 2007 – 2009, ako aj v ostatných rokoch (2013 – 2015).

                  Tabuľka 2

                  Objemy prepravy na trinástich letiskách

                           Letisko

                           2007

                           2008

                           2009

                           2013

                           2014

                           2015

                           Arad

                           67 183

                           128 835

                           88 147

                           40 855

                           28 405

                           8 623

                           Bacău

                           114 323

                           119 657

                           195 952

                           307 488

                           313 376

                           364 727

                           Baia Mare

                           15 334

                           22 468

                           24 983

                           16 568

                           21 560

                           19 228

                           Cluj-Napoca

                           390 434

                           752 181

                           834 400

                           1 035 438

                           1 179 161

                           1 485 937

                           Craiova

                           5 113

                           13 021

                           13 977

                           40 291

                           138 886

                           116 947

                           Iaşi

                           126 334

                           145 933

                           148 538

                           231 933

                           273 047

                           381 603

                           Oradea

                           35 805

                           38 913

                           39 108

                           38 805

                           36 501

                           8 118

                           Satu Mare

                           5 883

                           7 298

                           11 101

                           16 195

                           12 644

                           17 375

                           Sibiu

                           105 654

                           141 032

                           154 160

                           189 152

                           215 951

                           278 403

                           Suceava

                           20 909

                           23 591

                           32 590

                           20 054

                           219 (10)

                           2 359

                           Târgu Mureş

                           157 531

                           70 349

                           84 120

                           356 699

                           343 521

                           335 993

                           Tulcea

                           1 029

                           4 032

                           854

                           1 894

                           1 311

                           394

                           Constanţa

                           48 705

                           67 227

                           73 664

                           70 090

                           154 320

                           71 165

               (24)

               Z 13 letísk len päť letísk (Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța a Oradea) malo iné letisko EÚ v dosahu 100 km alebo 60 minút cesty. Letisko Arad je od letiska Timișoara (Temešvár) vzdialené 50 km a 40 minút cesty. Letiská Baia Mare a Satu Mare sú navzájom vzdialené 76 km a 1 hodinu a 10 minút cesty. Letisko Constanța je od letiska Tuzla vzdialené 45 km a 30 minút cesty. Letisko Oradea je vzdialené asi 80 km a približne 1 hodinu a 30 minút cesty od letiska Debrecen (Debrecín), ktoré je na území Maďarska.

                  Tabuľka 3

                  Vzdialenosť a trvanie cesty na najbližšie letiská

                           Letisko

                           Najbližšie susedné letisko

                           Vzdialenosť
                           (km)

                           Trvanie cesty

                           Arad

                           Timişoara

                           50

                           0 h 40 min.

                           Bacău

                           Iaşi

                           138

                           2 h

                           Baia Mare

                           Satu Mare

                           76

                           1 h 10 min.

                           Cluj-Napoca

                           Târgu Mureş

                           104

                           1 h 27 min.

                           Craiova

                           Sibiu

                           223

                           3 h 28 min.

                           Iaşi

                           Bacău

                           128

                           2 h

                           Satu Mare

                           Baia Mare

                           76

                           1 h 10 min.

                           Sibiu

                           Târgu Mureş

                           124

                           1 h 46 min.

                           Suceava

                           Iaşi

                           170

                           2 h 45 min.

                           Târgu Mureş

                           Cluj-Napoca

                           107

                           1 h 45 min.

                           Tulcea

                           Constanţa

                           111

                           1 h 30 min.

                           Constanţa

                           Tuzla

                           45

                           0 h 30 min.

                           Oradea

                           Debrecen (Maďarsko)

                           80

                           1 h 30 min.

               (25)

               Pokiaľ ide o letiská, ktoré sú v menšej vzdialenosti ako 100 km alebo 60 minút jazdy od iného letiska, Komisia požiadala rumunské orgány, aby uviedli konkrétne podrobnosti o dotknutých letiskách, ak existujú, ktorými by bolo možné odôvodniť predpoklad, že tieto letiská sú v iných spádových oblastiach, ako sú vymedzené v usmerneniach z roku 2014. (11)

               (26)

               V odpovediach na túto žiadosť Komisie Rumunsko vysvetlilo toto (12):

         ARAD – TIMIȘOARA

               (27)

               Letisko Arad je otvorené pre domácu a medzinárodnú osobnú dopravu a nákladnú dopravu a v prevádzke je vzletová a pristávacia dráha 1 800 × 45 m. Kapacita letiska je až 200 cestujúcich za hodinu. Letisko je vybavené veľmi kvalitnými technickými zariadeniami. Podľa údajov Rumunska v čase predloženia informácií miestne orgány schválili financovanie rozšírenia a modernizácie aradského letiska okrem iného vzhľadom na strategický cieľ miestnych orgánov transformovať letisko na intermodálny uzol osobnej a nákladnej dopravy pre rozvoj regiónu.

               (28)

               V období rokov 2007 – 2009 sa letisko zameralo na nízkonákladovú dopravu. V období od apríla do júna 2008 spoločnosť Blue Air prevádzkoval lety do viacerých európskych destinácií (Verona, Valencia, Stuttgart, Barcelona, Treviso) a Ryanair do jednej destinácie (Miláno).

               (29)

               Rumunské orgány predložili Komisii analýzu – ktorú pripravilo letisko v roku 2008 – o činnostiach v uvedenom čase a o objemoch prepravy cestujúcich na obdobie rokov 2009 – 2020.

               (30)

               Podľa výsledkov analýzy:

                           —

                           príjmy z neleteckých činností vrástli z 0,7 milióna RON v roku 2007 na 1,3 milióna RON v roku 2008,

                           —

                           príjmy z leteckých činností vzrástli z 1,7 milióna RON v roku 2007 na 2,3 milióna RON v roku 2008,

                           —

                           príjmy z odbavovacích činností vzrástli z 0,2 milióna RON v roku 2007 na 1 milión RON v roku 2008

                           —

                           financovanie letiska z verejných zdrojov sa zvýšilo z 2,4 milióna RON v roku 2007 na 3,4 milióna RON v roku 2008.

               (31)

               Podľa tejto analýzy sa letisko spoliehalo prevažne na nízkonákladovú dopravu ako hlavný faktor rastu: v roku 2008 predstavovali 88 % celej osobnej dopravy pravidelné lety prevádzkované spoločnosťou Blue Air a 11 % lety prevádzkované spoločnosťou Ryanair. V analýze sa predpokladala diverzifikácia spojov zabezpečovaných leteckými dopravcami pritiahnutím nového nízkonákladového leteckého dopravcu Easy Jet.

               (32)

               V prognózach uvedených v analýze sa podľa optimistického scenára predpokladalo na letisku Arad zvýšenie prepravy zo 128 834 cestujúcich v roku 2008 na 1 064 116 cestujúcich v roku 2020.

               (33)

               Pokiaľ ide o letisko Timișoara, objem prepravy sa na ňom zvýšila z 859 329 cestujúcich v roku 2007 na 886 083 cestujúcich v roku 2008 a 991 758 cestujúcich v roku 2009. Od roku 2007 do roku 2009 bolo letisko regionálnym uzlom spoločnosti Carpatair, regionálneho dopravcu, ktorý ponúkal komplexné služby a prevádzkoval lety do asi 32 vnútroštátnych a európskych destinácií. Letisko obsluhovali ďalší leteckí dopravcovia ako Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malév, Alitalia, Moldavia Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines alebo Wizz Air.

         BAIA MARE A SATU MARE

               (34)

               Vlastnosti vzletovej a pristávacej dráhy letiska Baia Mare umožňujú prevádzkovať pravidelné lety lietadiel s maximálnou kapacitou 75 cestujúcich na krátke vzdialenosti.

               (35)

               Vlastnosti vzletovej a pristávacej dráhy letiska Satu Mare umožňujú prevádzkovať pravidelné lety lietadiel s maximálnou kapacitou 180 cestujúcich na stredné vzdialenosti. Kapacita letiska je až 100 cestujúcich za hodinu.

         CONSTANȚA – TUZLA

               (36)

               Letisko Tuzla prevádzkuje dráhu s trávnatým povrchom používanú malými lietadlami [t. j. s maximálnou vzletovou hmotnosťou (MTOW) do 5 700 kg (13)], ktoré nemajú žiadny rádio-navigačný systém. V období rokov 2007 – 2009 bol počet pohybov lietadiel s maximálnou vzletovou hmotnosťou MTOW 5 700 kg z letiska Constanța výrazne nižší (5- až 16-krát nižší v posudzovanom období) než na letisku Tuzla. Letisko Tuzla slúži hlavne na špecializované lety, zatiaľ čo letisko Constanța slúži pre stredné a veľké lietadlá na komerčnú dopravu.

         ORADEA – DEBRECEN

               (37)

               Letisko Debrecen (Maďarsko) je vzdialené 80 km od letiska Oradea, ale cesta trvá najmenej 1 hodinu a 30 minút, pretože jej súčasťou je priechod hraničnou pasovou kontrolou z Rumunska, ktoré nie je v schengenskom priestore, do Maďarska, ktoré patrí do schengenského priestoru. Letisko Debrecen malo 42 900 cestujúcich v roku 2007, 42 650 cestujúcich v roku 2008 a 25 060 cestujúcich v roku 2009. Tieto dve letiská mali v období rokov 2007 – 2009 odlišné obchodné modely, keďže letisko Debrecen sa zameralo na charterové lety (s nízkonákladovou dopravou, ktorá sa rozvíja len v posledných rokoch), kým letisko Oradea bolo zamerané na vnútroštátne lety regionálnych a národných dopravcov poskytujúcich komplexné služby.

         2.4.   ROZPOČET

               (38)

               Celkový rozpočet posudzovaného opatrenia je 490 401,3 tisíc RON a podrobne je rozpísaný v tabuľke 1.

         2.5.   ĎALŠIE PREBIEHAJÚCE VYŠETROVACIE KONANIA

               (39)

               Dňa 31. júla 2015 Komisia začala dve formálne vyšetrovacie konania týkajúce sa okrem iného opatrení financovania z verejných zdrojov v prospech letiska Cluj-Napoca poskytovaného v období od roku 2010 do roku 2014 (14) a letiska Târgu Mureș poskytovaného od roku 2011 do roku 2014 (15), iných ako sa vyšetrovali podľa tohto rozhodnutia.

         3.   DÔVODY ZAČATIA FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

               (40)

               Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 4, v rozhodnutí o začatí konania sa Komisia rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie, pokiaľ ide o oznámenú pomoc a financovanie pokrytia prevádzkových strát z verejných zdrojov v období rokov 2007 – 2009. Takže keď Rumunsko stiahlo svoju notifikáciu o plánovanej schéme financovania investícií do infraštruktúry, formálne vyšetrovacie konanie zostalo otvorené, pretože sa týka financovania z verejných zdrojov poskytnutého rumunským regionálnym letiskám v období rokov 2007 – 2009 (pozri odôvodnenie 10).

               (41)

               V rozhodnutí o začatí konania Komisia predbežne zastávala názor, že v tomto prípade neboli súhrnne splnené podmienky, aby náhrada za poskytovanie SVHZ nepredstavovala výhodu v zmysle článku 107 ZFEÚ.

               (42)

               Skutočne podľa štvrtej podmienky rozsudku vo veci Altmark (16) sa náhrada musí obmedziť na minimum nevyhnutné pre efektívny podnik, aby nebola klasifikovaná ako štátna pomoc. Toto kritérium sa považuje za splnené, ak boli príjemcovia náhrady vybraní na základe postupu verejného obstarávania. Ak sa tak nestalo, výška náhrady sa musí určiť na základe analýzy nákladov, ktoré by stredne veľký podnik, dobre riadený a primerane vybavený vynaložil pri realizácii týchto záväzkov, zohľadniac pri tom súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri realizácii záväzkov služby vo verejnom záujme.

               (43)

               Podľa predbežného stanoviska Komisie táto podmienka nebola splnená, pretože prevádzkovatelia dotovaných letísk neboli vybraní postupom verejného obstarávania. Ani Rumunsko netvrdilo, že náhrada bola stanovená na základe analýzy nákladov stredne veľkého a dobre riadeného prevádzkovateľa letiska primerane vybaveného na poskytovanie verejnej služby.

               (44)

               Komisia preto usúdila, že opatrením bola príjemcom poskytnutá hospodárska výhoda a dospela k predbežnému záveru, že ročné dotácie poskytnuté na prevádzku predstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 107 ZFEÚ.

               (45)

               Komisia tiež pripomenula, že Rumunsko nenapadlo klasifikáciu opatrenia ako pomoci.

               (46)

               Pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrenia, Komisia mala pochybnosti o tom, či boli splnené kritériá stanovené v rozhodnutí o SVHZ z roku 2005 a či boli preto dotácie vyplácané ročne letiskám na prevádzku vyňaté z notifikačnej povinnosti, ako spočiatku tvrdilo Rumunsko.

               (47)

               V tomto zmysle Komisia najprv poznamenala, že na to, aby bolo možné uplatniť rozhodnutie o SVHZ z roku 2005 v konkrétnych prípadoch, dotknuté služby sa musia kvalifikovať ako skutočné SVHZ a členský štát ich musí ako také jasne definovať.

               (48)

               Komisia dospela k názoru, že v tomto prípade Rumunsko poskytlo nedostatočné informácie na odôvodnenie tvrdenia, že prevádzka trinástich regionálnych letísk by sa mala považovať za SVHZ, pretože oblasti obsluhované týmito letiskami by mali nedostatočné spojenie so zvyškom krajiny, ak by boli ponechané len na pôsobenie trhu.

               (49)

               Komisia ďalej usúdila, že členský štát jasne nedefinoval tieto letiskové služby ako SVHZ. Komisia predbežne dospela k názoru, že zrejmá duplicita regionálnych letísk v tej istej spádovej oblasti v Rumunsku by mohla byť príčinou stratového hospodárenia týchto letísk. Komisia preto poznamenala, že viaceré z týchto letísk obslúžili menej ako 50 000 cestujúcich ročne a ich vzájomná vzdialenosť vzdušnou čiarou bola menej ako 100 km.

               (50)

               Komisia preto dospela k názoru, že vymedzenie služby vo verejnom záujme nebolo dostatočne jasné a môže obsahovať zrejmú chybu vzhľadom na to, že prevádzkovanie letísk mohlo byť vymedzené ako SVHZ bez skutočnej potreby zabezpečiť riadne spojenie spádovej oblasti letiska s každým letiskom zvyšku krajiny.

               (51)

               Komisia mala tiež pochybnosti o tom, či boli v plnom rozsahu splnené požiadavky článku 4 rozhodnutia o SVHZ z roku 2005, ktoré sa vzťahujú na obsah poverovacieho aktu.

               (52)

               Napokon Komisia poznamenala, že hoci rumunské orgány potvrdili subvencovanie výhradne hlavných činností letísk, nebolo dostatočne jasné, či boli naozaj subvencované len náklady na oprávnené činnosti. V poverovacích aktoch nie je uvedené žiadne konkrétne ustanovenie, ktorým by sa obmedzovali oprávnené náklady na hlavné činnosti letísk.

         4.   PRIPOMIENKY RUMUNSKA

               (53)

               Pripomienky Rumunska k rozhodnutiu o začatí konania sa hlavne týkali pochybností, ktoré vyjadrila Komisia o schéme štátnej pomoci na financovanie infraštruktúry letísk s ročným objemom prepravy do 1 milióna cestujúcich, ktorej notifikácia bola stiahnutá.

               (54)

               Pokiaľ ide o financovanie rumunských regionálnych letísk z verejných zdrojov, Rumunsko v odpovedi na stanovisko Komisie, podľa ktorého môže rozvoju dotknutých letísk brániť ich zrejmá nadmerná hustota, tvrdilo, že situácia regionálnych letísk (s nízkym objemom prepravy, ktorý im neumožňuje dosiahnuť úroveň ziskovosti) je primárne zapríčinená skôr stavom rozvoja regiónov, v ktorých sa letiská nachádzajú, než vzdialenosťou susedných letísk.

               (55)

               So zreteľom na financovanie z verejných zdrojov na základe nariadenia vlády 398/1997 Rumunsko objasnilo, že sumy neboli vyplácané na začiatku roka na základe prognózy nákladov a žiadny prebytok sa nevracal štátu na konci účtovného roka, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, ale že takéto financovanie sa poskytovalo v čase, keď činnosti boli vykonané na základe odôvodnení a v medziach schváleného rozpočtu.

         5.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

   5.1.   PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI CARPATAIR

               (56)

               Pripomienky spoločnosti Carpatair sa čiastočne týkajú financovania letiska Timișoara a spoločnosti Wizz Air z verejných zdrojov. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 15, financovanie letiska Timișoara a spoločnosti Wizz Air z verejných zdrojov je predmetom iného formálneho vyšetrovacieho konania (17). Z toho vyplýva, že Komisia preto zhrnie len tie pripomienky spoločnosti Carpatair, ktoré sa týkajú tejto veci.

               (57)

               Spoločnosť Carpatair tvrdí, že prevádzková pomoc sa všeobecne považuje za neoprávnenú a v rozpore so záujmom EÚ a mala by sa poskytovať len za výnimočných okolností. Poskytovanie prevádzkovej pomoci letiskám podľa názoru Carpatair spôsobuje rozvrat v odvetví z týchto dôvodov:

                           a)

                           vytvára nekalú súťaž medzi letiskami EÚ a umožňuje letisku, ktoré je príjemcom pomoci, pritiahnuť leteckých dopravcov ponúknutím zliav z letiskových poplatkov. Letiská, ktoré nemajú výhodu pomoci, nie sú schopné účinne súťažiť o dopravcov;

                           b)

                           opatrenie podnecuje letiská, ktoré prijímajú prevádzkovú pomoc, poskytovať vysoké zľavy z letiskových poplatkov, pričom by sa takéto zľavy neposkytovali, ak by letiská konali za trhových podmienok.

               (58)

               Spoločnosť Carpatair zdôrazňuje, že prevádzková pomoc má negatívny vplyv na leteckú dopravu a trhy s letiskovými službami, pretože vedie k nekalej súťaži medzi letiskami a napokon k nekalej súťaži medzi leteckými dopravcami vykonávajúcimi činnosť z týchto letísk. Prevádzková pomoc ako taká zapríčiňuje nekalú súťaž medzi letiskami v Rumunsku a negatívne ovplyvňuje aj letiská v susedných krajinách, ako je Maďarsko.

         5.2.   PRIPOMIENKY RAA

               (59)

               RAA je nezisková súkromnoprávna právnická osoba, ktorá zastupuje rumunské civilné letiská.

               (60)

               Pripomienky RAA k rozhodnutiu o začatí konania sa týkajú aspektov súvisiacich so schémou štátnej pomoci na financovanie infraštruktúry. RAA v podstate tvrdí, že infraštruktúra väčšiny regionálnych letísk v Rumunsku si vyžaduje rekonštrukciu a jej stav nedosahuje úroveň letísk iných členských štátov EÚ. Podľa RAA by financovanie modernizácie infraštruktúry letísk mohlo byť odôvodnené chýbajúcou reálnou a spoľahlivou alternatívnou dopravou v Rumunsku (žiadne diaľnice ani vysokorýchlostné vlaky).

         5.3.   PRIPOMIENKY LETISKA CLUJ-NAPOCA

               (61)

               Podľa letiska Cluj-Napoca financovanie z verejných zdrojov, ktoré mu poskytla miestna rada, slúžilo len na dotovanie nehospodárskych činností, a preto sa naň nevzťahuje rozsah pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

               (62)

               Predmetné sumy boli pôvodne určené najmä na krytie nákladov určitých nehospodárskych činností vykonávaných v priestoroch letiska (napríklad hliadkou pohraničnej stráže, brigádou špeciálnych ozbrojených síl, colnou správou, políciou, špeciálnou leteckou jednotkou), ako aj nákladov na podporu infraštruktúry a technických zariadení vrátane údržby, modernizácie, správy infraštruktúry, nákladov na pomocné služby poskytované letiskom, požiarnu prevenciu, prvú pomoc a bezpečnostné opatrenia. Podľa letiska Cluj-Napoca tieto náklady spadajú do pôsobnosti výkonu úradných právomocí štátu, a preto sa na ne nevzťahuje rozsah pôsobnosti pravidiel poskytovania štátnej pomoci.

               (63)

               Letisko ďalej tvrdilo, že v období rokov 2007 – 2009 letisko nezaznamenalo žiadne prevádzkové straty.

         6.   STANOVISKO RUMUNSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

               (64)

               Listom zo 17. októbra 2011 Rumunsko predložilo Komisii svoje pripomienky k pripomienkam, ktoré k vyšetrovaniu predložili zainteresované strany.

               (65)

               Napriek tomu, že sa tieto pripomienky týkali výlučne oznámenej schémy štátnej pomoci na investície do infraštruktúry, niektoré z týchto pripomienok sú relevantné aj z hľadiska posúdenia dotácií na prevádzku posudzovaných v tomto rozhodnutí. Uvedené pripomienky sú zhrnuté takto:

               (66)

               Rumunsko tvrdilo, že väčšina rumunských regionálnych letísk nedosahuje ročný objem prepravy 50 000 cestujúcich a že žiadne z týchto letísk do roku 2015 nesiahne 300 000 cestujúcich. Z tohto dôvodu Rumunsko považuje za nepravdepodobné, že by podpora týchto letísk z verejných zdrojov ovplyvnila hospodársku súťaž a narušila obchod medzi členskými štátmi.

               (67)

               Podľa Rumunska ani vzdialenosť medzi týmito letiskami žiadnym spôsobom neovplyvňuje ich situáciu. Je to preto, že aj v prípadoch, keď je lineárna vzdialenosť medzi letiskami menšia ako 100 km, čas cesty všeobecne prevyšuje 2 hodiny, takže dotknuté letiská na seba navzájom nevyvíjajú konkurenčný tlak.

         7.   POSÚDENIE POMOCI

               (68)

               Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 10, keď Rumunsko stiahlo svoje oznámenie o plánovanej schéme financovania investícií do infraštruktúry, formálne vyšetrovacie konanie zostalo otvorené, pretože sa týka financovania z verejných zdrojov poskytnutého rumunským regionálnym letiskám v období rokov 2007 – 2009. Preto sa toto posúdenie týka uvedeného opatrenia.

               (69)

               Vzhľadom na rozhodnutia, ktorými sa začalo formálne vyšetrovanie v súvislosti s letiskom Cluj-Napoca a letiskom Târgu Mureș prijaté 31. júla 2015 (pozri odôvodnenie 39), Komisia považuje za náležité uzavrieť toto vyšetrovanie v súvislosti so všetkými letiskami, ktorých sa týka, okrem letísk Cluj-Napoca a Târgu Mureș. Komisia plánuje uzavrieť vyšetrovanie SA.30931 so zreteľom na uvedené dve letiská spolu s vyšetrovaniami začatými 31. júla 2015. V dôsledku toho sa posúdenie uvedené ďalej vzťahuje na opatrenia poskytované 11 iným letiskám.

         7.1.   EXISTENCIA POMOCI

               (70)

               Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ je každá pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, ak nie je v zmluve stanovené inak.

               (71)

               Kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie, že posudzované opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky podmienky. A to, že finančná podpora:

                           a)

                           je udelená štátom alebo zo štátnych prostriedkov;

                           b)

                           zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru;

                           c)

                           narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením;

                           d)

                           ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

         7.1.1.
         Hospodárska činnosť a pojem podniku

               (72)

               Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najprv zistiť, či prevádzkovatelia letísk sú podniky v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Pojem podnik sa vzťahuje na akýkoľvek subjekt zapojený do hospodárskej činnosti bez ohľadu na jeho právnu formu a spôsob, akým je financovaný. (18) Akákoľvek činnosť spočívajúca v ponúkaní tovaru alebo služieb na danom trhu je hospodárskou činnosťou.

               (73)

               Vo veci Leipzig/Halle Airport Všeobecný súd rozhodol, že od dátumu rozsudku vo veci Aéroports de Paris (z 12. decembra 2000) už nie je možné vylučovať uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie infraštruktúry letísk.

               (74)

               Komisia preto zastáva názor, že prinajmenšom od 12. decembra 2000 prevádzkovateľ letiska je zapojený do hospodárskej činnosti a že predstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ (pozri aj bod 29 usmernení z roku 2014).

         7.1.2.
         Pôsobnosť verejného poriadku

               (75)

               Aj keď sa prevádzkovatelia letísk prinajmenšom od 12. decembra 2000 musia považovať za podnik v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, je potrebné pripomenúť, že nie všetky činnosti prevádzkovateľa letiska majú nevyhnutne hospodársku povahu (pozri aj bod 34 usmernení z roku 2014) (19).

               (76)

               Súdny dvor rozhodol, že činnosti, ktoré sú obvykle zodpovednosťou štátu pri vykonávaní jeho úradných právomocí ako verejného orgánu, nie sú hospodárskej povahy a vo všeobecnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci.

               (77)

               Preto financovanie činností, ktoré spadajú do pôsobnosti verejného poriadku, alebo financovanie infraštruktúry priamo súvisiacej s týmito činnosťami vo všeobecnosti nepredstavuje štátnu pomoc. (20) Na letisku sú činnosti ako riadenie letovej prevádzky, práca policajných, colných a protipožiarnych orgánov a činnosti potrebné na zabezpečenie civilného letectva pred protiprávnymi činmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností sú vo všeobecnosti považované za činnosti nehospodárskej povahy (pozri aj bod 35 usmernení z roku 2014) (21).

               (78)

               Financovanie nehospodárskych činností však nesmie mať za následok zbytočnú diskrimináciu medzi leteckými dopravcami a prevádzkovateľmi letísk. Podľa ustálenej judikatúry ide skutočne o výhodu, ak verejné orgány odbremenia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami. (22) Ak je preto v rámci daného právneho systému bežné, že leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk musia znášať náklady na určité služby, zatiaľ čo iní leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk, poskytujúci tie isté služby v mene tých istých verejných orgánov, tieto náklady znášať nemusia, v druhom prípade môže ísť o poskytnutie výhody, a to aj vtedy, keď tieto služby samy považujú za nehospodárske (pozri aj bod 37 usmernení z roku 2014).

               (79)

               Rumunsko nikdy netvrdilo, že financovanie poskytnuté niektorému z regionálnych letísk podľa tohto rozhodnutia pokrývalo náklady, ktoré spĺňali podmienky nákladov patriacich do pôsobnosti verejného poriadku. Počas vyšetrovania to okrem letiska Cluj-Napoca netvrdil ani žiadny z prevádzkovateľov letísk. Mechanizmus náhrady je skutočne určený na krytie rozdielov medzi príjmami a stratami letísk bez rozlišovania medzi nákladmi v pôsobnosti verejného poriadku a inými druhmi nákladov. Túto otázku je možné ponechať nezodpovedanú, pokiaľ ide o letisko Cluj-Napoca a letisko Târgu Mureș, keďže sa prebiehajúce vyšetrovanie, ktoré sa týka týchto letísk, týmto rozhodnutím neuzatvára. Pokiaľ ide o ostatné letiská, Komisia dospela k záveru, že opatrenia nepredstavujú náhradu za náklady v pôsobnosti verejného poriadku.

         7.1.3.
         Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

               (80)

               Pojem štátnej pomoci sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú priamo alebo nepriamo, financovanú zo štátnych zdrojov, poskytovanú samotným štátom alebo ktorýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe zverených právomocí. Vzťahuje sa preto aj na všetky výhody poskytované regionálnymi alebo miestnymi orgánmi členských štátov, bez ohľadu na ich právne postavenie a zameranie. (23)

               (81)

               V tomto prípade poskytoval financovanie priamo štát alebo ho poskytovali miestne orgány zo svojich vlastných zdrojov. Preto Komisia potvrdzuje, že všetky opatrenia, ktoré posudzuje, sú poskytnuté zo štátnych zdrojov a sú pripísateľné štátu.

         7.1.4.
         Selektívna hospodárska výhoda

               (82)

               Financovanie poskytované prevádzkovateľom letísk z verejných zdrojov bolo určené na vyrovnanie strát, ktoré im vznikli pri vykonávaní ich bežnej činnosti. Žiadne doklady sprístupnené Komisii ako dôkaz ani pripomienky prijaté od Rumunska alebo tretích strán nenaznačovali, že by poskytujúce orgány mohli očakávať akúkoľvek finančnú návratnosť v dôsledku týchto finančných opatrení, keď sa rozhodovali poskytnúť ich. Predmetné opatrenia preto nie sú v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

               (83)

               V priebehu vyšetrovania Rumunsko tvrdilo, že sporné financovanie z verejných zdrojov by predstavovalo náhradu za poskytovanie SVHZ.

               (84)

               V prípade podnikov poverených poskytovaním SVHZ s cieľom dospieť k záveru, či posudzované opatrenia predstavujú alebo nepredstavujú hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia musí preskúmať dodržanie podmienok stanovených Súdnym dvorom v rozsudku vo veci Altmark. (24) Tieto podmienky možno zhrnúť takto:

                           a)

                           podnik, ktorý prijíma náhradu, musí byť skutočne poverený plnením záväzkov služby vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne definované (ďalej len „Altmark 1“);

                           b)

                           kritériá, na základe ktorých bola vypočítaná náhrada, musia byť vopred stanovené objektívnym a transparentným spôsobom (ďalej len „Altmark 2“);

                           c)

                           náhrada nemôže prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, vzniknutých pri plnení úloh služby vo verejnom záujme, berúc do úvahy príslušné tržby, ako aj primeraný zisk z plnenia týchto záväzkov (ďalej len „Altmark 3“);

                           d)

                           keď sa výber podniku, ktorý je poverený realizáciou záväzkov služieb vo verejnom záujme v konkrétnom prípade neuskutočnil prostredníctvom výberového konania v rámci verejnej súťaže umožňujúcej vybrať kandidáta schopného poskytovať tieto služby za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej kompenzácie musí byť určená na základe analýzy výdavkov, ktoré by stredne veľký podnik, dobre riadený a primerane vybavený dopravnými prostriedkami vynaložil pri realizácii týchto záväzkov, zohľadniac pri tom súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri realizácii záväzkov služby vo verejnom záujme (ďalej len „Altmark 4“).

               (85)

               Tieto štyri podmienky musia byť splnené kumulatívne. Preto ak jedna z nich nie je splnená, na základe rozsudku vo veci Altmark nemožno tvrdiť, že predmetné opatrenia nepredstavujú hospodársku výhodu.

         7.1.4.1.   Altmark 1

               (86)

               Požiadavka prvého kritéria rozsudku vo veci Altmark sa zhoduje s požiadavkou jasného poverenia a vymedzenia SVHZ uvedenou v článku 106 ods. 2 ZFEÚ. (25)

               (87)

               Článok 106 ods. 2 ZFEÚ sa uplatňuje len na „podniky poverené poskytovaním“ SVHZ. Súdny dvor sústavne zdôrazňuje potrebu poverovacieho aktu. (26) Preto je potreba jasného vymedzenia SVHZ inherentná a neoddeliteľná od myšlienky poverenia a priamo vyplýva z článku 106 ods. 2 ZFEÚ.

               (88)

               Komisia už v roku 2001 v správe o službách vo všeobecnom záujme zdôraznila súvislosť medzi jasným vymedzením, poverením a potrebou a proporcionalitou náhrady za SVHZ podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ. (27) V bode 22 tejto správy Komisia vysvetlila, že „v každom prípade, aby bola uplatnená výnimka ustanovená v článku 86 ods. 2, musí byť jasne definované poslanie verejnej služby a verejná služba musí byť výslovne zverená prostredníctvom aktu orgánu verejnej moci […]. Táto povinnosť je nevyhnutná pre zabezpečenie právnej istoty, ako aj prehľadnosti voči občanom a je nepostrádateľná pre uskutočnenie hodnotenia proporcionality Komisiou.“ Poverenie a definovanie sú tak logickým predpokladom každého zmysluplného posúdenia primeranosti úrovne akejkoľvek náhrady. Súdy Únie neustále zdôrazňujú potrebu jasnej definície ZVSVZ na uplatnenie tak výnimky podľa rozsudku vo veci Altmark, ako aj článku 106 ods. 2 ZFEÚ (28).

               (89)

               Aj v oznámení Komisie z roku 2011 o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (29) sa objasňuje, že SVHZ a ZVSVZ musia byť vopred jasne definované. Podľa bodu 51 tohto oznámenia musí byť na to, aby bolo možné uplatniť článok 106 ods. 2 ZFEÚ, poverený poskytovaním SVHZ jeden podnik alebo viacero podnikov. Štát preto musí dotknuté podniky poveriť konkrétnou úlohou. Podľa prvého kritéria Altmark sa vyžaduje, že podnik je povinný splniť ZVSVZ. Podľa toho je na dosiahnutie súladu s judikatúrou vo veci Altmark potrebné poverenie službou vo verejnom záujme, v ktorom sú definované záväzky dotknutého poskytovateľa SVHZ a verejného orgánu, ktorý ho poskytovaním SVHZ poveril. Podľa bodu 52 musí byť služba vo verejnom záujme pridelená prostredníctvom jedného aktu alebo viacerých aktov, v ktorých sa musia špecifikovať aspoň ZVSVZ; príslušný podnik a prípadne dotknuté územie; povaha akýchkoľvek výhradných alebo osobitných práv priznaných podniku príslušným orgánom.

               (90)

               V tomto prípade Rumunsko tvrdilo, že financovanie z verejných zdrojov poskytnuté príslušným letiskám v období rokov 2007 – 2009 predstavovalo náhradu za poskytovanie SVHZ. Rumunsko tvrdilo, že rozhodnutím vlády 398/1997 stanovilo jasným a transparentným spôsobom ZVSVZ, kritériá na výpočet náhrady a opatrenia na zamedzenie nadmernej náhrady.

               (91)

               Kým však v rozhodnutí vlády 398/1997 bolo uvedené, že prevádzkové a kapitálové náklady letísk uvedených v rozhodnutí budú pokryté z vlastných zdrojov doplnených financovaním z verejných zdrojov a boli vymenované činnosti, ktoré majú prevádzkovatelia letísk na všetkých dotknutých letiskách vykonávať (t. j. nie jednotlivo každé letisko), ZVSVZ neboli jasne uložené žiadnemu prevádzkovateľovi letiska.

               (92)

               Pokiaľ ide o letisko Constanța, kým v rozhodnutí vlády 523/1998 boli uvedené náklady, ktoré majú byť pokryté buď doplnkovo, alebo v plnej výške financovaním z verejných zdrojov, aj činnosti, ktoré má prevádzkovateľ letiska vykonávať, ZVSVZ neboli jasne uložené žiadnemu prevádzkovateľovi letiska.

               (93)

               Tvrdenie Rumunska, že letiskové služby sú veľmi dôležité z hľadiska hospodárskeho rozvoja príslušných regiónov alebo majú plniť strategický bezpečnostný cieľ, nestačí na to, aby bolo možné usúdiť, že príjemcovia pomoci boli riadne poverení SVHZ v rozsahu ZVSVZ.

               (94)

               Komisia ponecháva otvorenú otázku, či možno dotknuté letiská považovať za skutočných poskytovateľov služby všeobecného hospodárskeho záujmu, keďže posúdenie v tomto ohľade nie je potrebné, pretože ZVSVZ nie sú jasne vymedzené v poverovacom akte. Komisia preto v tomto ohľade nemusí zaujať stanovisko.

               (95)

               Predmetné opatrenia preto nespĺňajú podmienku Altmark 1.

         7.1.4.2.   Altmark 4

               (96)

               Podľa štvrtého kritéria Altmark sa náhrada musí obmedziť na minimum, aby sa nepovažovala za pomoc. Toto kritérium je splnené, ak bol príjemca náhrady vybraný prostredníctvom výberového konania v rámci verejnej súťaže umožňujúcej vybrať kandidáta schopného poskytovať obci požadované SVHZ za najnižšiu cenu alebo keď bola v opačnom prípade náhrada vypočítaná podľa nákladov efektívneho podniku.

               (97)

               V tomto prípade príjemcovia pomoci neboli vybraní na základe výberového konania. Neexistuje ani dôkaz preukazujúci, že uvedená výška náhrady bola určená na základe analýzy nákladov, ktoré by vznikli stredne veľkému podniku, dobre riadenému a primerane vybavenému prostriedkami požadovanými na splnenie nevyhnutných požiadaviek služby vo verejnom záujme zohľadniac pri tom súvisiace príjmy, ako aj primeraný zisk pri plnení týchto záväzkov (nesprávne definované – pozri odôvodnenia 86 až 95). Komisia preto usudzuje, že predmetné financovanie z verejných zdrojov nemožno považovať za určené na základe nákladov efektívneho podniku.

               (98)

               V dôsledku toho vyšetrované opatrenia nespĺňajú podmienku Altmark 4.

         7.1.4.3.   Záver – existencia selektívnej hospodárskej výhody

               (99)

               Keďže neboli splnené podmienky Altmark 1 a Altmark 4, Komisia konštatuje, že štyri podmienky stanovené Súdnym dvorom vo veci Altmark v tomto prípade neboli kumulatívne splnené. Keďže nebola dodržaná ani zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ako je uvedené v odôvodnení 82, posudzovanými opatreniami bola prevádzkovateľom letísk poskytnutá hospodárska výhoda.

               (100)

               Uvedená hospodárska výhoda je navyše selektívna, pretože je určená určitým podnikom, patriacim do daného hospodárskeho odvetvia, a to letiskám.

         7.1.5.
         Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi členskými štátmi

               (101)

               Hospodársku súťaž medzi letiskami možno hodnotiť vzhľadom na kritériá výberu leteckých dopravcov, najmä na základe porovnania faktorov, ako sú druh poskytovaných letiskových služieb a príslušná klientela, hustota obyvateľstva alebo hospodárska činnosť, preťaženie dopravných kapacít, existencia pozemného prístupu, úroveň poplatkov a celkové komerčné podmienky využívania infraštruktúry a služieb letiska (pozri bod 43 usmernení z roku 2014).

               (102)

               Prevádzkovatelia letísk navyše súťažia v oblasti prevádzkovania letiskovej infraštruktúry vrátane miestnych a regionálnych letísk. Financovanie letiska z verejných zdrojov tak môže narušiť hospodársku súťaž na trhoch prevádzkovania letiskovej infraštruktúry. Financovanie letísk z verejných zdrojov okrem toho môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod na trhoch leteckej dopravy v celej Únii. A napokon, financovanie letísk a leteckých spoločností z verejných zdrojov môže mať vplyv aj na intermodálnu hospodársku súťaž (pozri bod 44 usmernení z roku 2014).

               (103)

               Preto posudzované opatrenia narušovali hospodársku súťaž alebo aspoň hrozilo, že hospodársku súťaž narušia, a ovplyvnili obchod medzi členskými štátmi.

         7.1.6.
         Záver o existencii pomoci

               (104)

               Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že posudzované opatrenia predstavujú štátnu pomoc uvedeným letiskám v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

         7.2.   DRUH POMOCI: EXISTUJÚCA ALEBO NOVÁ POMOC?

               (105)

               Posúdenie podľa časti 3.2.2 „Druh pomoci: existujúca alebo nová pomoc“ (body 93 až 95) rozhodnutia o začatí konania toho, či by sa pomoc mala považovať za existujúcu alebo novú pomoc podľa ustanovení prílohy v k aktu týkajúcemu sa podmienok pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska zostáva v platnosti. Preto sa opatrenia neposudzujú ako existujúca pomoc.

         7.3.   ZÁKONNOSŤ POMOCI

               (106)

               Opatrenia, ktoré sa vyšetrujú, nadobudli účinnosť pred formálnym schválením Komisie. Preto predstavujú neoprávnenú pomoc, pokiaľ nie sú splnené príslušné podmienky aktu Únie, ktorými sa stanovuje skupinová výnimka z notifikačnej povinnosti stanovenej v článku 108 ZFEÚ v súvislosti s určitými kategóriami pomoci. V tomto prípade je jediným možným aktom, ktorým by prípadne mohla byť stanovená takáto výnimka, rozhodnutie o SVHZ z roku 2005.

               (107)

               V priebehu vyšetrovania Rumunsko tvrdilo, že pomoc dotknutým trinástim letiskám je v súlade s podmienkami stanovenými v rozhodnutí o SVHZ z roku 2005, ktoré bolo účinné v čase, keď boli poskytnuté sporné opatrenia.

               (108)

               Rozhodnutie o SVHZ z roku 2005 sa uplatňovalo na letiská, ktorých:

                           a)

                           ročný objem prepravy neprevýšil 1 000 000 cestujúcich;

                           b)

                           ročný obrat pred zdanením bol nižší ako 100 miliónov v posledných dvoch účtovných rokoch predchádzajúcich roku, v ktorom im bola služba všeobecného hospodárskeho záujmu pridelená, a ktoré dostávali ročnú náhradu do 30 miliónov EUR. (30)

               (109)

               Rozhodnutie o SVHZ z roku 2005 sa vzťahovalo len na pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme za pravé SVHZ. Na účely využitia tejto výnimky, musí byť náhrada za službu vo verejnom záujme za prevádzkovanie SVHZ v súlade aj s jednotlivými podmienkami uvedenými v článkoch 4 až 6 rozhodnutia. (31)

               (110)

               V článku 4 rozhodnutia o SVHZ z roku 2005 sa vyžaduje, aby SVHZ boli zverené príslušnému podniku prostredníctvom jedného alebo viacerých úradných aktov, v ktorých sa špecifikuje okrem iného charakter a trvanie ZVSVZ, parametre na výpočet, kontrolu a posúdenie náhrady a nevyhnutné opatrenia na vyvarovanie sa akejkoľvek nadmernej náhrade a jej vrátenie. V článku 5 rozhodnutia o SVHZ z roku 2005 sa uvádza, že výška náhrady sa musí obmedziť na nevyhnutné pokrytie nákladov vzniknutých pri plnení ZVSVZ so zohľadnením relevantných príjmov a primeraného zisku. A napokon v článku 6 rozhodnutia o SVHZ z roku 2005 sa od členských štátov vyžaduje vykonávanie pravidelných kontrol s cieľom zabezpečiť, aby podniky nedostávali náhradu prevyšujúcu sumu určenú v súlade s článkom 5.

               (111)

               Ako je uvedené v časti 7.1.4.1, Rumunsko nepreukázalo, že prevádzkovatelia letísk boli prostredníctvom údajných poverovacích právnych aktov, a to rozhodnutia vlády 398/1997 a rozhodnutia vlády 523/1998, na ktoré sa spoliehalo, poverení jasne definovanými ZVSVZ. Požiadavky článku 4 preto nie sú splnené.

               (112)

               V dôsledku toho pomoc jedenástim prevádzkovateľom letísk nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom ani za vyňatú z notifikačnej povinnosti na základe rozhodnutia o SVHZ z roku 2005.

               (113)

               Podľa článku 10 rozhodnutia Komisie 2012/21/EÚ (ďalej len „rozhodnutie o SVHZ z roku 2011“) (32) (ďalej len „rozhodnutie o SVHZ z roku 2011“) akákoľvek pomoc, ktorá nadobudla účinnosť pred nadobudnutím účinnosti tohto rozhodnutia a bola zlučiteľná so spoločným trhom a vyňatá z notifikačnej povinnosti v súlade s rozhodnutím o SVHZ z roku 2005, je naďalej zlučiteľná s vnútorným trhom a vyňatá z notifikačnej povinnosti, ak spĺňa podmienky stanovené v tomto rozhodnutí. Z dôvodov podobných dôvodom uvedeným v časti 7.1.4.1 pomoc nespĺňa podmienky stanovené v článkoch 4 až 6 rozhodnutia o SVHZ z roku 2011, ktoré sú v podstate podobné článkom 4 až 6 rozhodnutia o SVHZ z roku 2005. V dôsledku toho pomoc nemožno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom ani za vyňatú z notifikačnej povinnosti na základe rozhodnutia o SVHZ z roku 2011.

               (114)

               Predmetné opatrenia tak predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc.

         7.4.   ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

               (115)

               Z dôvodov vysvetlených vyššie pomoc nemožno vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom v súlade s rozhodnutím o SVHZ z roku 2005 ani s rozhodnutím o SVHZ z roku 2011. V dôsledku toho bude Komisia posudzovať zlučiteľnosť sporných opatrení na základe kritérií uvedených v rámci SVHZ z roku 2011 a v usmerneniach z roku 2014, ktoré sa javia ako jediný možný právny základ, aby prípadne bolo možné tieto opatrenia vyhodnotiť ako zlučiteľné s vnútorným trhom.

         7.4.1.
         Zlučiteľnosť podľa rámca SVHZ z roku 2011

               (116)

               V článku 106 ods. 2 ZFEÚ sa stanovuje, že „podniky poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu alebo podniky, ktoré majú povahu fiškálneho monopolu, podliehajú pravidlám zmlúv, najmä pravidlám hospodárskej súťaže, za predpokladu, že uplatňovanie týchto pravidiel neznemožňuje právne alebo v skutočnosti plniť určité úlohy, ktoré im boli zverené. Rozvoj obchodu nesmie byť ovplyvnený v takom rozsahu, aby to bolo v rozpore so záujmami Únie.“

               (117)

               V uvedenom článku sa stanovuje výnimka zo zákazu štátnej pomoci uvedeného v článku 107 ZFEÚ takom v rozsahu, v akom je pomoc nevyhnutná a primeraná na zabezpečenie výkonu SVHZ za prijateľných hospodárskych podmienok Podľa článku 106 ods. 3 ZFEÚ Komisia zabezpečí uplatňovanie ustanovení tohto článku okrem iného vrátane špecifikovania podmienok, za ktorých bude považovať kritériá potrebnosti a primeranosti za splnené.

               (118)

               Do 31. januára 2012 bola politika Komisie v oblasti uplatňovania výnimky podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ vymedzená rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (ďalej len „rámec SVHZ z roku 2005“) (33) a rozhodnutím o SVHZ z roku 2005.

               (119)

               Dňa 31. januára 2012 nadobudol účinnosť nový balík predpisov o SVHZ vrátane rámca Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) (ďalej len „rámec SVHZ z roku 2011“) (34) a „rozhodnutia o SVHZ z roku 2011“.

               (120)

               Podľa bodu 69 rámca SVHZ z roku 2011 „Komisia bude uplatňovať zásady stanovené v tomto oznámení na neoprávnenú pomoc, o ktorej prijme rozhodnutie po 31. januári 2012, a to aj vtedy, ak bola pomoc poskytnutá pred týmto dňom“.

               (121)

               V bode 16 rámca SVHZ z roku 2011 sa uvádzajú požiadavky, ktoré musia byť splnené, aby sa poverenie SVHZ považovalo za platné. Najmä v bode 16 písm. a) sa potom stanovuje, že v poverovacom akte musí byť vysvetlený obsah a trvanie ZVSVZ. Preto z rovnakých dôvodov, ako už bolo uvedené v častiach 7.1.4.1 a 7.3, v tomto prípade nemožno považovať pomoc za zlučiteľnú podľa rámca SVHZ z roku 2011.

               (122)

               Komisia preto usudzuje, že dotknuté opatrenie pomoci nemožno vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ.

         7.4.2.
         Zlučiteľnosť podľa usmernení z roku 2014

               (123)

               Usmernenia z roku 2014 sa uplatňujú na prevádzkovú pomoc udelenú letiskám pred 4. aprílom 2014. (35) Zlučiteľnosť podmienok stanovených v usmerneniach z roku 2014 pre prevádzkovú pomoc letiskám sa líši v závislosti od toho, či bola pomoc udelená pred 4. aprílom 2014, dňom nadobudnutia účinnosti usmernení, alebo po ňom. (36)

               (124)

               Prevádzkovú pomoc poskytnutú pred nadobudnutím účinnosti usmernení 2014, t. j. pred 4. aprílom 2014, možno vyhlásiť za zlučiteľnú ak sú splnené tieto podmienky:

                           a)

                              príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená, ak pomoc okrem iného zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálny rozvoj (37);

                           b)

                              primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja: členské štáty musia preukázať, že táto pomoc je vhodná na dosiahnutie plánovaného cieľa alebo na riešenie problémov, ktoré sa majú na základe tejto pomoci riešiť (38);

                           c)

                              potreba zásahu štátu: pomoc by sa mala zameriavať na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (39);

                           d)

                              existencia stimulačného efektu: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne dopravy by sa úroveň ekonomickej činnosti daného letiska podstatne znížila (40);

                           e)

                              primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na potrebné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (41);

                           f)

                              zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod. (42)

         7.4.2.1.   Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

               (125)

               Opatrenia prevádzkovej podpory udelenej rumunským regionálnym letiskám mali umožniť letiskám dostatok kapitálu na ďalšiu životaschopnú prevádzku. Podľa Rumunska zohrávajú regionálne letiská užitočnú úlohu pri podporovaní prístupnosti spádových oblastí a predmetné financovanie zvyšuje bezpečnosť, zabezpečenie a efektívnosť letísk a prispieva k dosiahnutiu širších cieľov regionálneho rozvoja. Letecká doprava je navyše najpohodlnejším druhom dopravy do týchto a z týchto regiónov okrem železničnej a cestnej dopravy, pri ktorej sú však časy prepravy v Rumunsku vzhľadom na zlý stav infraštruktúry výrazne dlhšie.

               (126)

               Napriek tomu Komisia poznamenáva, že so zreteľom na veľmi malé vzdialenosti medzi niektorými letiskami, ktorých sa vyšetrovanie týka, by možná duplicita letiskovej infraštruktúry mohla pôsobiť proti zisteniu, že financovanie týchto letísk spĺňa jasne vymedzené ciele spoločného záujmu. Komisia preto musí posúdiť, či financovanie týchto letísk nemá za následok duplicitu letiskovej infraštruktúry v tej istej spádovej oblasti.

               (127)

               V usmerneniach z roku 2014 sa vymedzuje pojem „spádová oblasť letiska“ ako hranica geografického trhu, ktorá zvyčajne znamená vzdialenosť 100 km alebo 60 minút jazdy autom, autobusom, vlakom alebo vysokorýchlostným vlakom. Vymedzenie spádovej oblasti daného letiska musí zohľadňovať konkrétne špecifiká každého jedného letiska. Veľkosť a tvar spádovej oblasti závisia od rôznych vlastností letiska vrátane jeho obchodného modelu, polohy a cieľových letísk.

               (128)

               Ako bolo uvedené v odôvodnení 24, tomuto posúdeniu podliehajú len letiská Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța a Oradea, ktoré majú v spádovej oblasti 100 km alebo 60 minút jazdy autom, autobusom, vlakom alebo vysokorýchlostným vlakom iné letisko, ako je vymedzené v bode 25 ods. 12 usmernení z roku 2014. Pri všetkých ostatných letiskách Komisia usudzuje, že pomoc prispela k udržaniu prevádzkyschopnosti infraštruktúry potrebnej na zaistenie mobility občanov a prístupnosti regiónov, v ktorých sa tieto letiská nachádzajú, najmä vzhľadom na nízku kvalitu cestnej a železničnej infraštruktúry. Pri týchto letiskách preto pomoc prispela k podpore cieľa spoločného záujmu Únie. Pokiaľ ide o zvyšné letiská, Komisia poznamenáva toto:

      Letisko Arad

               (129)

               Letisko Arad je vzdialené len 50 km od mesta Timișoara, ktoré je po ceste dostupné za 40 minút jazdy.

               (130)

               Letiská Timișoara a Arad mali v období rokov 2007 – 2009 odlišné obchodné modely. Timișoara bolo zavedené letisko sledujúce obchodný model, ktorý sa výrazne líšil od obchodného modelu letiska Arad. Letisko Timișoara ponúkalo hlavne pravidelné lety regionálnych a medzinárodných dopravcov poskytujúcich komplexné služby, spájajúc mesto Timișoara s viacerými rumunskými a európskymi mestami (43), zatiaľ čo obchodný model letiska Arad bol založený na nízkonákladovej doprave, ako je uvedené v odôvodneniach 28 a 31. Tieto dve letiská ďalej fungovali podľa odlišných modelov aj po roku 2009 s výrazne zníženou a napokon na letisku Arad úplne zrušenou nízkonákladovou dopravou (v roku 2015 letisko obslúžilo len 8 632 cestujúcich a podľa verejne dostupných informácií v roku 2016 neprevádzkovalo žiadnu komerčnú osobnú dopravu) a letisko Timișoara sa zameralo na nízkonákladovú dopravu. Skutočnosť, že obchodné modely letísk Timișoara a Arad boli odlišné počas posudzovaného obdobia aj po ňom je znakom, že obe letiská sa nedokonale vzájomne nahrádzajú.

               (131)

               Podľa bodu 85 usmernení z roku 2014 duplicita neziskových letísk ani vytváranie ďalšej nevyužívanej kapacity však neprispieva k cieľu spoločného záujmu. V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že letisko Timișoara bolo počas posudzovaného obdobia ziskové. Navyše počas rokov 2007 – 2010 letisko Timișoara investovalo do rôznych terminálov s cieľom rozšíriť kapacitu a zabezpečiť zvýšený objem leteckej prepravy (napr. rozšírením a modernizáciou terminálu pre medzinárodné lety v roku 2007 a rozšírením odletového terminálu pre vnútroštátnu prepravu v rokoch 2008 – 2010. Letisko Timișoara, už oveľa väčšie, muselo preto investovať do rastu, takže je nepravdepodobné, že bez pomoci letisku Arad by letisko Timișoara mohlo bez ďalších investícií absorbovať objem dopravy letiska Arad. Toto je ďalší znak nedokonalého stupňa vzájomnej nahraditeľnosti týchto dvoch letísk.

               (132)

               Vzhľadom na argumenty uvedené v odôvodneniach 130 a 131 Komisia konštatuje, že aj keď je letisko Arad situované v rovnakej spádovej oblasti ako letisko Timișoara, medzi týmito dvoma letiskami neexistuje duplicita.

               (133)

               Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá letisku Arad prispela k mobilite občanov a prístupnosti regiónu, v ktorom sa nachádza, a preto slúžila jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu.

      Letiská Baia Mare a Satu Mare

               (134)

               Pokiaľ ide o letiská Baia Mare a Satu Mare, sú navzájom vzdialené 76 km a obe slúžili väčšinou pravidelným letom do Bukurešti, ktoré prevádzkoval rumunský vlajkový letecký dopravca TAROM. Na základe verejne dostupných informácií spoločnosť TAROM prevádzkovala v období rokov 2007 – 2009 niekoľko letov týždenne do Bukurešti, zatiaľ čo spoločnosť Austrian Airlines od apríla 2008 do februára 2009 prevádzkovala lety do jednej destinácie (Viedeň) a spoločnosť Blue Air iba niekoľko mesiacov (od októbra do decembra 2009) do troch európskych destinácií. Spoločnosť TAROM prevádzkovala aj viaceré lety týždenne z letiska Satu Mare do Bukurešti. Vzhľadom na zlý technický stav cestnej infraštruktúry v tejto oblasti však jazda medzi týmito dvoma letiskami po ceste trvá 1 hodinu a 10 minút, čo prevyšuje kritérium 60 minútovej jazdy použité na vymedzenie spádovej oblasti letiska podľa usmernení z roku 2014.

               (135)

               Navyše, ako je uvedené v odôvodneniach 34 a 35, existoval rozdiel vo veľkosti lietadiel, ktoré vzhľadom na rozdiely v infraštruktúre mohli pravidelne využívať tieto dve letiská.

               (136)

               Preto vzhľadom na argumenty uvedené v odôvodneniach 134 a 135, aj keď tieto dve letiská vzájomnou vzdialenosťou spĺňajú 100 km kritérium použité na vymedzenie spádovej oblasti letiska podľa usmernení z roku 2014 Komisia usudzuje, že medzi nimi nie je duplicita.

               (137)

               Na základe uvedeného dospela Komisia k záveru, že pomoc prijatá každým z týchto dvoch letísk prispela k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu zvýšením mobility a prístupnosti oblasti, v ktorej sa tieto letiská nachádzajú.

      Letisko Constanța

               (138)

               Letisko Constanța je od letiska Tuzla vzdialené 45 km a 30 minút cesty. Letisko Constanța ponúkalo v období rokov 2007 – 2009 pravidelné lety do viacerých európskych destinácií, a preto malo odlišný obchodný model v porovnaní s letiskom Tuzla, ktoré neponúkalo žiadne letiskové služby komerčnému letectvu a zameralo sa na špecializované lety (napr. na poľnohospodárske účely, reklamné účely, ako aj voľnočasové, cvičné a záchranné lety). Hoci je letisko Tuzla situované v tej istej spádovej oblasti ako letisko Constanța, nemožno ho v dôsledku uvedeného považovať za „letisko“ v zmysle bodu 25 bodu 6 usmernení z roku 2014, a preto ho nemožno považovať za duplicitu s letiskovou infraštruktúrou letiska Constanța.

               (139)

               Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytnutá letisku Constanța prispela k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu zvýšením mobility a prístupnosti oblasti, v ktorej sa toto letisko nachádza.

      Letisko Oradea

               (140)

               Oradea je od Debrecenu (v Maďarsku) vzdialená 80 km, ale cesta trvá najmenej 1 hodinu a 30 minút (z dôvodov potreby prekročiť vonkajšiu schengenskú hranicu).

               (141)

               V období rokov 2007 – 2009 mali tieto letiská navyše odlišné obchodné modely, pričom letisko Oradea prevádzkovalo vnútroštátne lety regionálnych a vnútroštátnych leteckých dopravcov poskytujúcich komplexné služby a letisko Debrecen bolo v tom čase zamerané na charterové lety (nízkonákladovej dopravy, ktorá sa rozvinula len v posledných rokoch). Toto je znakom nedokonalej náhrady medzi týmito dvoma letiskami v posudzovanom období. Preto aj keď tieto dve letiská vzájomnou vzdialenosťou spĺňajú 100 km kritérium použité na vymedzenie spádovej oblasti letiska podľa usmernení z roku 2014, Komisia dospela k záveru, že medzi nimi nie je duplicita.

               (142)

               Na základe uvedeného Komisia usudzuje, že pomoc poskytnutá letisku Oradea prispela k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu zvýšením mobility a prístupnosti oblasti, v ktorej sa toto letisko nachádza.

         7.4.2.2.   Potreba zásahu štátu, primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja, existencia stimulačného účinku, primeranosť výšky pomoci

               (143)

               Pokiaľ ide o nevyhnutnosť pomoci, v bode 116 usmernení z roku 2014 sa vyžaduje, aby prevádzková pomoc priniesla podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám. Podľa bodu 120 usmernení z roku 2014 musia členské štáty preukázať, že táto pomoc je vhodná na dosiahnutie plánovaného cieľa alebo na riešenie problémov, ktoré sa majú na základe tejto pomoci riešiť. Toto je prípad, keď by neposkytnutie predmetnej pomoci pravdepodobne donútilo dotknuté rumunské letiská opustiť trh, čo by rumunské regióny pripravilo o dopravnú infraštruktúru, ktorá zohráva významnú úlohu v ich dostupnosti a rozvoji, alebo by v značnom rozsahu znížilo ich aktivitu. Podľa usmernení z roku 2014 môžu mať menšie letiská ťažkosti pri zabezpečovaní financovania svojej prevádzky bez financovania z verejných zdrojov. Podľa bodu 118 usmernení z roku 2014 letiská s ročným objemom do 200 000 cestujúcich nemusia byť schopné pokryť veľkú časť svojich prevádzkových nákladov. V tomto zmysle Komisia poznamenáva, že objem prepravy na jedenástich letiskách, ktoré sú predmetom tohto posúdenia, bol v období rokov 2007 – 2009 nižší ako 200 000 cestujúcich.

               (144)

               Podľa bodu 124 usmernení z roku 2014 má prevádzková pomoc stimulačný efekt, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne dopravy by sa úroveň ekonomickej činnosti daného letiska podstatne znížila. V tomto prípade by sa neposkytnutím pomoci musela činnosť jej príjemcov podstatne znížiť, ak nie úplne ukončiť z dôvodu nepokrytých strát. Podľa bodu 125 usmernení z roku 2014 sa v záujme primeranosti musí prevádzková pomoc letiskám obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti. Vyšetrované opatrenia boli obmedzené na minimum nevyhnutné na vyrovnanie strát a umožnenie letiskám pokračovať v životaschopnej prevádzke.

               (145)

               Komisia preto dospela k záveru, že všetka prevádzková pomoc bola nevyhnutná a obmedzená na minimum nevyhnutné na uskutočňovanie podporovanej činnosti.

         7.4.2.3.   Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

               (146)

               Ako bolo uvedené v odôvodnení 24, tomuto posúdeniu podliehajú len letiská Arad, Baia Mare, Satu Mare, Constanța a Oradea, ktoré majú vo vzdialenosti do 100 km alebo 60 minút jazdy autom, autobusom, vlakom alebo vysokrýchlostným vlakom iné letisko. Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 128, pri všetkých ostatných letiskách Komisia usudzuje, že pomoc prispela k udržaniu prevádzkyschopnosti infraštruktúry potrebnej na zaistenie mobility občanov a prístupnosti regiónov, v ktorých sa tieto letiská nachádzajú, najmä vzhľadom na nízku kvalitu cestnej a železničnej infraštruktúry. Pri týchto letiskách preto pomoc prispela k podpore cieľa spoločného záujmu Únie a jej poskytnutím nevzniklo neprípustné narušenie hospodárskej súťaže. Pokiaľ ide o zvyšné letiská, Komisia poznamenáva toto:

      Letisko Arad

               (147)

               Komisia poznamenáva, že v posudzovanom období bola na letisku veľmi obmedzená prevádzka, a to tak v absolútnom vyjadrení, ako aj v porovnaní s letiskom Timișoara (vzdialenom 50 km a 40 minút jazdy). Počet cestujúcich na letisku Arad v posudzovanom období kolísal od 67 183 do 128 835 za rok, zatiaľ čo na letisku Timișoara to bolo od 859 329 do 991 758 cestujúcich za rok. Objem prepravy na letisku Arad predstavoval len 7,8 % objemu prepravy na letisku Timișoara v roku 2007, 14,5 % v roku 2008 a 8,8 % v roku 2009. Konkurenčný vplyv pomoci prijatej letiskom Arad na letisko Timișoara bol veľmi obmedzený so zreteľom na rozdielne úrovne objemu prepravy týchto dvoch letísk (44). Všeobecnejšie celkové konkurenčné účinky pomoci boli nevyhnutne skromné vzhľadom na nízky objem cestujúcich na letisku. Okrem toho sa nezdá, že by vývoj objemu prepravy na týchto dvoch letiskách koreloval. Objem prepravy sa na letisku Arad zvýšil zo 67 183 cestujúcich v roku 2007 na 128 835 cestujúcich v roku 2008 a klesol na iba 88 147 cestujúcich v roku 2009, zatiaľ čo na letisku Timișoara neustále rástol (z 859 329 cestujúcich v roku 2007 na 886 083 cestujúcich v roku 2008 a 991 758 cestujúcich v roku 2009) (45). Chýbajúca korelácia naznačuje, že tieto dve letiská slúžili odlišným potrebám a trhovým segmentom a jednoducho neboli duplicitné.

               (148)

               Navyše vzhľadom na to, že letisko Timișoara bolo v období rokov 2007 – 2009 ziskové a investovalo do zvýšenia svojej kapacity, je nepravdepodobné, že účinok pomoci letisku Arad mal podstatný vplyv na prevádzku letiska Timișoara.

               (149)

               Vzhľadom na uvedené Komisia usudzuje, že narušenie hospodárskej súťaže vyvolané touto pomocou bolo obmedzené a neprevažovalo nad príspevkom pomoci k mobilite a prístupnosti.

      Letiská Baia Mare a Satu Mare

               (150)

               Vzhľadom na mimoriadne nízky objem prepravy na týchto dvoch letiskách v posudzovanom období (od 15 334 cestujúcich v roku 2007 do 24 983 cestujúcich v roku 2009 na letisku Baia Mare a od 5 883 cestujúcich v roku 2007 do 11 101 cestujúcich v roku 2009 na letisku Satu Mare) a vzhľadom na rozdielnu veľkosť druhu prevádzkovaných lietadiel, ako je uvedené v odôvodneniach 34 a 35, Komisia dospela k záveru, že narušenie hospodárskej súťaže zapríčinené pomocou bolo veľmi obmedzené a neprevážilo pozitívny príspevok pomoci k mobilite a prístupnosti.

      Letisko Constanța

               (151)

               Ako bolo vysvetlené v odôvodnení 138, letisko Constanța, ktoré prevádzkovalo komerčnú prepravu, malo odlišný obchodný model ako blízke letisko Tuzla, ktoré neponúkalo komerčnému letectvu žiadne letiskové služby. Letisko Tuzla dokonca ani nie je letiskom v zmysle bodu 25 ods. 6 usmernení z roku 2014. Letisko Constanța malo okrem toho v posudzovanom období veľmi nízky objem prepravy, čím sa obmedzilo narušenie hospodárskej súťaže spôsobené pomocou, ktorú prijalo. Komisia preto usudzuje, že príspevok pomoci, ktorú letisko Constanța prijalo v období rokov 2007 – 2009, k mobilite a prístupnosti prevažoval akékoľvek narušenie hospodárskej súťaže spôsobené touto pomocou.

      Letisko Oradea

               (152)

               Ako je vysvetlené v odôvodneniach 37 a 140, Oradea je od Debrecenu (v Maďarsku) vzdialená 80 km, ale cesta trvá najmenej 1 hodinu a 30 minút (z dôvodu potreby prekročiť vonkajšiu schengenskú hranicu). V období rokov 2007 – 2009 malo letisko Oradea veľmi nízky objem prepravy (menej ako 40 000 cestujúcich) a odlišný obchodný model v porovnaní s letiskom Debrecen (pozri odôvodnenie 141).

               (153)

               Na tomto základe Komisia usudzuje, že príspevok pomoci, ktorú letisko Oradea prijalo, k mobilite a prístupnosti prevažoval akékoľvek narušenie hospodárskej súťaže spôsobené touto pomocou.

         7.4.3.
         Záver o zlučiteľnosti pomoci

               (154)

               Na základe uvedeného posúdenia Komisia dospela k záveru, že pomoc poskytovaná v období rokov 2007 – 2009 rumunským letiskám miest Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu-Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea a Constanța je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

               (155)

               Toto posúdenie nemá žiadny vplyv na akékoľvek prípadné budúce posudzovanie akejkoľvek prípadnej pomoci udelenej týmto letiskám po 4. apríli 2014, keďže akákoľvek takáto pomoc sa bude musieť posudzovať podľa kritérií, ktoré sú odlišné od kritérií uplatniteľných na predmetné opatrenia (46).

         8.   ZÁVER

               (156)

               Financovanie, ktoré poskytli rumunské subjekty verejného sektora v období rokov 2007 – 2009 letiskám v mestách Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea a Constanța, predstavuje neoprávnenú štátnu pomoc, ktorá je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

               (157)

               Z dôvodov vysvetlených v odôvodnení 69 zostáva otvorené vyšetrovanie financovania letiska Cluj-Napoca a letiska Târgu Mureș z verejných zdrojov v období rokov 2007 – 2009,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   1.   Financovanie z verejných zdrojov, ktoré Rumunsko poskytovalo v období rokov 2007 – 2009 rumunským letiskám miest Arad, Bacău, Baia Mare, Craiova, Iași, Oradea, Satu Mare, Sibiu, Suceava, Tulcea and Constanța vo výške 490 401 300 RON, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, poskytnutú v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
   2.   Štátna pomoc uvedená v odseku 1 je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.

      V Bruseli 27. septembra 2016

            Za Komisiu

         Margrethe VESTAGER

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ C 207, 13.7.2011, s. 3.

      (2)  Letiská „kategórie D“, t. j. letiská zabezpečujúce prepravu do 1 milióna cestujúcich ročne, podľa vymedzenia v usmerneniach Spoločenstva z roku 2005 týkajúcich sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1).

      (3)  Formálne vyšetrovacie konanie sa týka notifikovanej schémy financovania z verejných zdrojov na podporu rozvoja letiskovej infraštruktúry malých regionálnych letísk aj finančných prostriedkov poskytnutých niektorým letiskám z verejných zdrojov na pokrytie prevádzkových strát.

      (4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

      (5)  Rozhodnutie Komisie 2005/842/ES z 28. novembra 2005 o uplatňovaní článku 86 ods. 2 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, Ú. v. EÚ L 312, 29.11.2005, s. 67.

      (6)  Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3.

      (7)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

      (8)  Štátna pomoc – Rumunsko — Štátna pomoc SA.31662 (11/C) (ex CP 237/10) – Timișoara International Airport – Wizz Air — Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 ZFEÚ (Ú. v. EÚ C 270, 13.9.2011, s. 11).

      (9)  V rozhodnutí vlády 523/1998 sa stanovuje, že i) kapitálové výdavky súvisiace s vlastným majetkom budú financované z vlastných zdrojov, úverov alebo iných zdrojov; ii) náklady súvisiace s vytvorením nového verejného majetku, ako aj s rozšírením a modernizáciou existujúceho verejného majetku sa budú pokrývať zo štátneho rozpočtu; iii) financovanie investícií letiska schválených vládou do dátumu vytvorenia novej právnickej osoby budú zabezpečované z vlastných zdrojov doplnených financovaním z verejných zdrojov; iv) úhrady záväzkov v rámci investícií súvisiacich so súkromným majetkom, ktoré nie sú splatné do zriadenia novej právnickej osoby, budú pokrývané z vlastných zdrojov doplnených financovaním z verejných zdrojov; v) úhrady záväzkov súvisiacich s vytvorením nového verejného majetku alebo s modernizáciou existujúceho verejného majetku, ktoré nie sú splatné do zriadenia novej právnickej osoby, budú pokryté zo štátneho rozpočtu.

      (10)  Letisko bolo otvorené len v januári.

      (11)  List Komisie z 19. februára 2015.

      (12)  Listy Rumunska z 19. marca 2015 a z 24. júna 2016.

      (13)  Na porovnanie: Embraer ERJ 135 ER má 37 miest na sedenie a 19 000 kg MTOW.

      (14)  Vec SA. 32963 (2015/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) Rumunsko – štátna pomoc pre spoločnosť Wizz Air a letisko v Kluži (Cluj-Napoca) (Ú. v. EÚ C 104, 18.3.2016, s. 77).

      (15)  Vec SA. 33769 (2015/C) (ex 2015/NN) (ex-2011/CP) – Rumunsko – údajná pomoc letisku Târgu Mureș Transilvania, leteckým dopravcom Wizz Air a, Ryanair a ďalším leteckým dopravcom (Ú. v. EÚ C 104, 18.3.2016, s. 45).

      (16)  Rozsudok Altmark Trans/Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, bod 93. Pozri tiež analýzu v odôvodneniach 84 a 85 tohto rozhodnutia.

      (17)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

      (18)  Rozsudok Höfner a Elser/Macrotron, C-41/90, EU:C:1991:161, bod 21; rozsudok Poucet a Pistre/AGF a Cancava, C-160/91, EU:C:1993:63, bod 17; rozsudok Komisia/Taliansko, C-35/96, EU:C:1998:303, bod 36.

      (19)  Rozsudok SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7.

      (20)  Rozhodnutie Komisie N 309/2002 z 19. marca 2003, Letecká bezpečnosť – náhrada nákladov v dôsledku útokov z 11. septembra 2001 (Ú. v. EÚ C 148, 25.6.2003, s. 7).

      (21)  Pozri najmä rozsudok z 19. januára 1994, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, EU:C:1994:7, bod 30 a rozsudok z 26. marca 2009, Selex Sistemi Integrati/Komisia C-113/07 P, EU:C:2009:191, bod 71.

      (22)  Pozri rozsudok Heiser, C-172/03, EU:C:2005:130, bod 36 a citovanú judikatúru.

      (23)  Rozsudok Spolková republika Nemecko/Komisia Európskych spoločenstiev, C-248/84, EU:C:1987:437a rozsudok Všeobecného súdu z 12. mája 2011, spojené veci Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08, EU:T:2011:209 a Communauté d'agglomération du Douaisis/Európska komisia, T-279/08, EU:T:2011:209, bod 108.

      (24)  Rozsudok Altmark Trans/Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415.

      (25)  Bod 47 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci Európskej únie na náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4).

      (26)  Rozsudok Belgische Radio en Televisie/SV SABAM a NV Fonior, C-127/73, EU:C:1974:6, body 19 a 20; rozsudok Ahmed Saeed Flugreisen a Silver Line Reisebüro GmbH/Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V., C-66/86, EU:C:1989:140, body 55 až 57; rozsudok Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL)/Komisia, C-7/82, EU:C:1983:52; rozsudok Gerhard Züchner/Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, EU:C:1981:178.

      (27)  Správa Komisie o službách všeobecného záujmu v Európe (ďalej len „oznámenie o SVHZ 2001“) (Ú. v. ES C 17, 19.1.2001, s. 4).

      (28)  Rozsudok Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415, bod 87; rozsudok CBI/Komisia, T-137/10, EU:T:2012:584, body 97 a 98.

      (29)  Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 4.

      (30)  Článok 2 ods. 1 písm. a) rozhodnutia.

      (31)  Pozri článok 10 o dni nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o SVHZ z roku 2005, a najmä na dátum uplatňovania jeho článku 4 písm. c), d) a e) a článku 6.

      (32)  Rozhodnutie Komisie 2012/21/EÚ z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3).

      (33)  Ú. v. EÚ C 297, 29.11.2005, s. 4.

      (34)  Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 15.

      (35)  Bod 172 usmernení z roku 2014.

      (36)  Bod 137 usmernení z roku 2014.

      (37)  Body 137 a 113 usmernení z roku 2014.

      (38)  Body 137 a 120 usmernení z roku 2014.

      (39)  Body 137 a 116 usmernení z roku 2014.

      (40)  Body 137 a 124 usmernení z roku 2014.

      (41)  Body 137 a 125 usmernení z roku 2014.

      (42)  Body 137 a 131 usmernení z roku 2014.

      (43)  Nízkonákladový letecký dopravca Wizz Air začal prevádzku z letiska Timișoara len koncom roka 2008.

      (44)  Vo veci štátnej pomoci SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN) poskytnutej Francúzskom v prospech obchodnej a priemyselnej komory Nîmes – Uzès – Le Vigan a spoločností Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited a Airport Marketing Services Limited (Ú. v. EÚ L 113, 27.4.2016, s. 32) Komisia konštatovala, že konkurenčný vplyv pomoci letisku Nîmes na susedné letisko Montpellier bol okrem iného tiež považovaný za obmedzený vzhľadom na odlišné objemy prepravy týchto dvoch letísk, keďže objem prepravy letiska Nîmes bol šesťkrát nižší než na letisku Montpellier.

      (45)  Nekorelujúci vývoj objemov prepravy susedných letísk bol tiež jedným z kritérií použitých vo veci štátnej pomoci SA.22614 (C 53/07) poskytnutej Francúzskom v prospech Obchodnej a priemyselnej komory v Pau-Béarn a spoločností Ryanair, Airport Marketing Services a Transavia (Ú. v. EÚ L 201, 30.7.2015, s. 109) ako argument zlučiteľnosti pomoci letisku Pau.

      (46)  Najmä pri pomoci poskytovanej od apríla 2014 sa v bode 115 usmernení z roku 2014 predpokladá, že je potrebné overiť schopnosť neziskových letísk dosiahnuť plné pokrytie prevádzkových nákladov na konci prechodného obdobia (pozri body 128 až 130 usmernení z roku 2014) a v bode 132 usmernení z roku 2014 sa uvádza pre členské štáty podmienka overiť, že všetky letiská v spádovej oblasti budú schopné dosiahnuť plné pokrytie prevádzkových nákladov na konci prechodného obdobia.


title: Rozhodnutie Rady zo 7. novembra 2000, ktoré mení a dopĺňa rozhodnutie 2000/24/ES tak, aby sa zvýšila záruka spoločenstva poskytnutá Európskej investičnej banke na pokrytie úverov na projekty v Chorvátsku

text:
208                  SK                                Úradný vestník Európskej únie                                               01/zv. 3

32000D0688

10.11.2000                                 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV                                                L 285/20

                                                   ROZHODNUTIE RADY
                                                    zo 7. novembra 2000,
              ktoré mení a dopĺňa rozhodnutie 2000/24/ES tak, aby sa zvýšila záruka spoločenstva poskytnutá
                          Európskej investičnej banke na pokrytie úverov na projekty v Chorvátsku

                                                               (2000/688/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,                                                             na začiatku roku 2000 v súlade s procesom stabilizácie
                                                                                a pridruženia k Európskej únii, a to podporou investícií
                                                                                Chorvátska do infraštruktúry a do rozvoja súkromného
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,                        sektora.
najmä na jej článok 308,

                                                                        (6)      Preto je vhodné poskytnúť EIB záručný mandát, aby mohla
so zreteľom na návrh Komisie (1),
                                                                                podpísať úverové operácie v Chorvátsku; EIB vyjadrila
                                                                                schopnosť a pripravenosť poskytovať úvery zo svojich
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2),                             vlastných zdrojov v Chorvátsku podľa svojho štatútu.

keďže:                                                                  (7)      Dňa 31. októbra 1994 prijala Rada nariadenie (ES, Eura-
                                                                                tom) 2728/94 o zriadení záručného fondu pre vonkajšie
                                                                                vzťahy (3).
(1)      Dňa 6. marca 1995 prijala Rada všeobecných záležitosti
         smernice na rozhovory o uzavretí hospodárskej a obchod-
         nej dohody s Chorvátskom vrátane finančného protokolu;         (8)      Rozhodnutím Rady 2000/24/ES (4) sa EIB poskytla záruka
         finančný protokol obsahoval zvláštnu úverovú facilitu                   spoločenstva na prípadné straty z úverov na projekty
         Európskej investičnej banky (EIB) vo výške 230 miliónov                 mimo spoločenstva (stredná a východná Európa, krajiny
         EUR pre Chorvátsko na obdobie piatich rokov; dňa                        stredomoria, latinská Amerika, Ázia a Juhoafrická repub-
         4. augusta 1995 oznámilo predsedníctvo Rady pozastave-                  lika).
         nie rozhovorov o hospodárskej a obchodnej dohode
         s Chorvátskom kvôli začatiu vojenských operácií v Krajine.
                                                                        (9)      Paušálna záruka, ktorá sa vzťahuje na všeobecný mandát
                                                                                EIB na poskytovanie úverov stanovený v rozhodnutí
(2)      Najnovšie udalosti po výsledkoch parlamentných a prezi-                 2000/24/ES, by sa mala rozšíriť na Chorvátsko; strop úve-
         dentských volieb na začiatku roku 2000 podstatne zme-                   rov by sa mal zvýšiť, aby bolo možné poskytnúť Chorvát-
         nili politické pomery v Chorvátsku; nová chorvátska vláda               sku zodpovedajúce úverové facility; v súlade s tým by sa
         sa plne zaviazala realizovať program politických a hospo-               malo zmeniť a doplniť rozhodnutie 2000/24/ES.
         dárskych reforiem v súlade s podmienkami procesu stabi-
         lizácie a pridruženia k Európskej únii pre krajiny juhový-
                                                                        (10)     Zmluva nestanovuje na prijatie tohoto rozhodnutia iné
         chodnej Európy.
                                                                                právomoci, než aké sú uvedené v článku 308,

(3)      Rada všeobecných záležitostí prijala 24. januára 2000
         zvláštne prehlásenie o Chorvátsku a znovu vyjadrila svoju      ROZHODLA TAKTO:
         pripravenosť pomôcť Chorvátsku zvládnuť ťažkosti, kto-
         rým čelí pri rozvoji užších vzťahov s Európskou úniou.
                                                                                Článok 1

(4)      Na výzvu Rady všeobecných záležitostí zo 14. febru-            Článok 1 rozhodnutia 2000/24/ES sa mení a dopĺňa takto:
         ára 2000 prijala Komisia 24. mája 2000 správu o výhľa-         1) Druhá veta druhého pododseku odseku 1 sa mení a dopĺňa
         doch na začatie rozhovorov o dohode o stabilizácii a pri-         takto:
         družení s Chorvátskom; túto správu schválila Rada
         všeobecných záležitostí 14. júna 2000, potom prijala                 a) v úvodnej časti sa čiastka „18 410 miliónov EUR“ nahrá-
         Komisia 19. júla 2000 odporúčanie Rady ohľadom začatia                  dza čiastkou „18 660 miliónov EUR“;
         rozhovorov.                                                          b) v prvej odrážke sa čiastka „8 680 miliónov EUR“ nahrádza
                                                                                čiastkou „8 930 miliónov EUR“.
(5)      Je dôležité, aby teraz Európska únia vyjadrila Chorvátsku      2) V prvej odrážke odseku 2 sa za slovo „Bulharsko“ vkladá slovo
         podporu pri realizácii programu politických a hospodár-           „Chorvátsko“.
         skych reforiem, ktorý bol vypracovaný po voľbách
                                                                        (3) Ú. v. ES L 293, 12.11.1994, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené
(1) Ú. v. ES C 311 E, 31.10.2000, s. 329.                                   a doplnené nariadením (ES, Euratom) 1149/1999 (Ú. v. ES L 139, 2.
(2) Stanovisko doručené 6. októbra 2000 (ešte nezverejnené v úradnom        6. 1999, s. 1).
    vestníku).                                                          (4) Ú. v. ES L 9, 13.1.2000, s. 24.
 ---pagebreak--- 01/zv. 3          SK                              Úradný vestník Európskej únie                               209

                                                            Článok 2
           Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom zverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.

           V Bruseli 7. novembra 2000

                                                                                Za Radu
                                                                                predseda
                                                                                L. FABIUS


title: Rozhodnutie Rady z 22. októbra 1990 o uzavretí protokolu, ktorým sa obnovuje Dohoda o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Thajským kráľovstvom o produkcii manioku, jeho uvádzaní na trh a obchodovaní s ním

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31990D0637

Úradný vestník L 347 , 12/12/1990 S. 0023 - 0023

		Rozhodnutie Radyz 22. októbra 1990o uzavretí protokolu, ktorým sa obnovuje Dohoda o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Thajským kráľovstvom o produkcii manioku, jeho uvádzaní na trh a obchodovaní s ním(90/637/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 113,so zreteľom na návrh Komisie,keďže uzavretie protokolu, ktorým sa obnovuje Dohoda o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Thajským kráľovstvom o produkcii manioku, jeho uvádzaní na trh a obchodovaní s ním [1], je v spoločnom záujme oboch krajín;keďže uvedený protokol by sa mal schváliťROZHODLA TAKTO:Článok 1Protokol, ktorým sa obnovuje Dohoda o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Thajským kráľovstvom o produkcii manioku, jeho uvádzaní na trh a obchodovaní s ním, sa týmto schvaľuje v mene spoločenstva.Text protokolu je pripojený k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Predseda Rady sa týmto oprávňuje určiť osobu splnomocnenú na podpísanie dohody uvedenej v článku 1 tak, aby zaväzovala spoločenstvo.V Luxemburgu 22. októbra 1990Za RadupredsedaG. de Michelis[1] Ú. v. ES L 219, 28.7.1982, s. 53.--------------------------------------------------