title: Rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO č. 22/04/COL z 25. februára 2004 so zreteľom na oznámenie nového programu priamej pomoci na dopravu (Nórsko)

text:
               30.6.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 168/36

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   č. 22/04/COL
   z 25. februára 2004
   so zreteľom na oznámenie nového programu priamej pomoci na dopravu (Nórsko)
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1), najmä na jej články 61 až 63 a protokol č. 26,
   so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a Súdneho dvora (2), najmä na jej článok 24 a protokol č. 3,
   so zreteľom na usmernenia orgánu (3) o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP,
   VYZÝVAJÚC zúčastnené strany, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (4),
   keďže:
   I.   SKUTKOVÁ PODSTATA
   1.   Úvod
   Nórske orgány listom Delegácie Nórska pri Európskej únii z 26. marca 2003 (dok. č.: 03-1846 A), prostredníctvom ktorého postúpili list ministerstva obchodu a priemyslu z 25. marca 2003, list ministerstva financií z 25. marca 2003 a list ministerstva pre miestnu samosprávu a regionálny rozvoj, ktoré orgán dostal a zaevidoval 26. marca 2003, oznámili prechodné obdobie pre regionálne diferencované príspevky sociálneho zabezpečenia a nový program priamej pomoci na dopravu.
   Listom zo 16. mája 2003 (dok. č.: 03-2951 D) orgán potvrdil prijatie uvedených listov a požiadal o doplňujúce informácie.
   Nórske orgány listom Delegácie Nórska pri Európskej únii z 10. júna 2003 (dok. č.: 03-3707 A), prostredníctvom ktorého postúpili list ministerstva financií z 5. júna 2003, pričom orgán obidva listy dostal a zaevidoval 11. júna 2003, predložili doplňujúce informácie.
   Nórske orgány listom Delegácie Nórska pri Európskej únii z 19. júna 2003 (dok. č.: 03-3976 A), prostredníctvom ktorého postúpili list ministerstva obchodu a priemyslu z 10. júna 2003, pričom orgán obidva listy dostal a zaevidoval 20. júna 2003, predložili prehľad, v ktorom zdokumentovali dodatočné náklady na dopravu (5).
   Prostredníctvom listu zo 16. júla 2003 (dok. č.: 03-4598 D) informoval orgán nórske orgány o svojom rozhodnutí začať postup ustanovený v článku 1 ods. 2 v časti I protokolu č. 3 k Dohode o dozore a súde, so zreteľom na štátnu pomoc vo forme regionálne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia a priamej pomoci na dopravu (ďalej len „rozhodnutie o začatí prešetrovania“).
   Rozhodnutie o začatí prešetrovania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
       (6). Orgán vyzval zúčastnené strany, aby predložili pripomienky k príslušným programom pomoci.
   Orgán dostal oficiálnu odpoveď nórskych orgánov na rozhodnutie o začatí prešetrovania vo forme faxu zo 17. septembra 2003 od ministerstva obchodu a priemyslu, prostredníctvom ktorého mu bol postúpený list ministerstva financií s dátumom 17. septembra 2003 (dok. č.: 03-6381 A). List ministerstva financií zo 17. septembra 2003 bol postúpený aj prostredníctvom listu od delegácie Nórska z 18. septembra 2003, ktorý orgán dostal a zaevidoval 19. septembra 2003 (dok. č.: 03-6451 A). List ministerstva financií obsahoval okrem iného aj rozšírenú verziu prehľadu dodatočných nákladov na dopravu, ktorý bol predložený orgánu prostredníctvom listu z 19. júna 2003.
   Orgán prijal pripomienky desiatich zúčastnených strán týkajúce sa rozhodnutia začať vyšetrovanie.
   Pripomienky tretích strán postúpil orgán nórskym orgánom prostredníctvom listov zo 16. októbra 2003 (dok. č.: 03-7071 D) a 17. októbra 2003 (dok. č.: 03-7135).
   Faxom z 21. októbra 2003 ministerstvo obchodu a priemyslu postúpilo odpoveď ministerstva financií (dok. č.: 03-7243 A) s dátumom 21. októbra 2003, ktorá sa týkala pripomienok tretích strán. List ministerstva financií bol taktiež postúpený orgánu, a to prostredníctvom listu delegácie Nórska z 23. októbra 2003, ktorý orgán dostal a zaevidoval 24. októbra 2003 (dok. č.: 03-7360 A).
   Nórske orgány listom Delegácie Nórska pri Európskej únii z 22. októbra 2003, prostredníctvom ktorého postúpili list ministerstva pre miestnu samosprávu a regionálny rozvoj z 20. októbra 2003, pričom orgán obidva listy dostal a zaevidoval 24. októbra 2003 (dok. č.: 03-7362 A), oznámili rozšírenie zemepisného pásma oprávneného na priamu pomoc na dopravu, ktorá bola oznámená prostredníctvom listu z 25. marca 2003.
   Orgán listom z 19. decembra 2003 (dok. č.: 03-8952 D) požiadal o doplňujúce informácie a objasnenie, najmä čo sa týka pravidiel kumulácie obsiahnutých v oznamovanom programe.
   Ministerstvo obchodu a priemyslu prostredníctvom faxu z 21. januára 2004 postúpilo list ministerstva miestnej samosprávy a regionálneho rozvoja s tým istým dátumom (prípad č. 187224), ktorý obsahoval doplňujúce informácie. Ten istý list postúpila orgánu aj Delegácia Nórska pri Európskej únii prostredníctvom listu z 23. januára 2004, pričom orgán ho dostal a zaevidoval 26. januára 2004 (prípad č.: 188041).
   Ministerstvo obchodu a priemyslu prostredníctvom faxu z 9. februára 2004 postúpilo list ministerstva miestnej samosprávy a regionálneho rozvoja s tým istým dátumom (prípad č. 189794 ). Ten istý list postúpila orgánu aj Delegácia Nórska pri Európskej únii prostredníctvom listu z 11. februára 2004, pričom orgán ho dostal a zaevidoval 12. februára 2004. (prípad č.: 191138). List ministerstva pre miestnu samosprávu a regionálny rozvoj z 9. februára obsahoval menšiu zmenu týkajúcu sa správy programu.
   Uvedené oznámenie z 25. marca 2003 a rozhodnutie o začatí prešetrovania sa týkalo trojročného prechodného obdobia od roku 2004 do roku 2007 pre regionálne diferencované príspevky sociálneho zabezpečenia, ako aj zavedenia nového programu priamej pomoci pre dopravu. Orgán 12. novembra 2003 rozhodol uzavrieť prešetrovanie týkajúce sa trojročného prechodného obdobia pre regionálne diferencované príspevky sociálneho zabezpečenia kladným rozhodnutím (rozh. č.: 218/03/COL) (7).
   Preto sa toto rozhodnutie zaoberá dvomi aspektmi týkajúcimi sa programu priamej pomoci pre dopravu. Po prvé, oznámením z 25. marca 2003 a následným rozhodnutím začať prešetrovanie. Po druhé, dodatočným oznámením z 22. októbra 2003 obsahujúcim zemepisné rozšírenie programu.
   2.   Opis programu pomoci oznámeného 25. marca 2003
   2.1.   Cieľ programu
   Nórske orgány zdôrazňujú, že mimoriadne náklady na dopravu predstavujú jednu z trvalých nevýhod alebo prekážok spojených s nákladmi na vzdialenosť pre firmy umiestnené v okrajových oblastiach a v rámci riedko osídlených regiónov v porovnaní s firmami umiestnenými v centrálnych oblastiach. Podľa nórskych orgánov je preto cieľom nového programu čiastočne vyrovnať konkurenčné nevýhody dodatočných nákladov na dopravu pre podniky, ktoré sa nachádzajú vo veľkých vzdialenostiach od svojich trhov.
   2.2.   Navrhované oprávnené zemepisné pásmo
   Boli navrhnuté tieto /obce ako oprávnené na poskytnutie vnútroštátnej priamej pomoci na dopravu:

               —

               : Harstad, Tromsø, Kvæfjord, Skånland, Bjarkøy, Ibestad, Gratangen, Lavangen, Bardu, Salangen, Målselv, Sørreisa, Dyrøy, Tranøy, Torsken, Berg, Lenvik a Balsfjord,

               —

               : všetky obce,

               —

               : Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsos, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Meråker a Steinkjer,

               —

               : Hemne, Snillfjord, Hitra, Frøya, Ørland, Agdenes, Rissa, Bjugn, Åfjord, Roan, Osen, Oppdal, Rennebu, Meldal, Røros, Holtålen, Midtre Gauldal, Selbu a Tydal,

               —

               : Kristiansund, Vanylven, Sande, Herøy, Ulstein, Hareid, Norddal, Stranda, Stordal, Rauma, Nesset, Midsund, Sandøy, Aukra, Eide, Averøy, Frei, Gjemnes, Tingvoll, Sunndal, Surnadal, Rindal, Aure, Halsa, Tustna a Smøla,

               —

               : Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen a Stryn.

         Navrhované oblasti oprávnené na poskytovanie priamej pomoci na dopravu sa nachádzajú v oprávnenej oblasti pre regionálnu pomoc, ktorú orgán schválil 17. decembra 1999 (327/99/COL), s výnimkou obcí Herøy (8 374 obyvateľov), Ulstein (6 664 obyvateľov), Hareid (4 780 obyvateľov) a Aukra (3 026 obyvateľov) v okrese Møre og Romsdal. Oblasť stanovená pre regionálnu pomoc v Nórsku pokrýva 25,2 % z celkového počtu obyvateľov (8), zatiaľ čo navrhovaná oblasť pre nový program priamej pomoci pre dopravu, oznámená 25. októbra 2003, pokrýva 16,0 % z celkového počtu obyvateľov (721 079 obyvateľov).
   Nórske orgány uvádzajú, že určenie oblasti pre regionálnu pomoc určenú na dopravu vychádza z prílohy XI usmernení o štátnej pomoci, ktorá stanovuje kritériá pre poskytovanie pomoci na vyrovnanie dodatočných nákladov na dopravu v oblastiach s nízkou hustotou osídlenia, to znamená regiónoch s menej ako 12,5 obyvateľov na štvorcový kilometer.
   Okresy Troms, Nordland, Nord-Trøndelag a Sogn og Fjordane majú hustotu osídlenia menej ako 12,5 obyvateľov na štvorcový kilometer.
   Okresy Sør-Trøndelag a Møre og Romsdal nemajú nízku hustotu osídlenia, avšak časti týchto okresov navrhnutých ako oprávnené na poskytnutie priamej pomoci pre dopravu majú nízku hustotu osídlenia (4,1 a 9,6 obyvateľa na štvorcový kilometer). Celkový počet obyvateľov obcí v týchto dvoch okresoch, ktoré sú zahrnuté do navrhovanej oblasti, je 179 792.
   Nórske orgány v oznámení uvádzajú, že počet obyvateľov, na ktoré sa vzťahuje existujúci program nepriamej pomoci pre dopravu (program geograficky diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia), je 23,55 % v porovnaní s novo navrhovanou oblasťou, ktorá pokrýva 16,01 % obyvateľov, a že je to v súlade s prvou podmienkou v piatej zarážke v prílohe XI (pozri oddiel II.3.1) usmernení o štátnej pomoci pre vnútroštátnu regionálnu pomoc.
   2.3.   Výpočet priamej regionálnej pomoci pre dopravu
   Podľa oznámenia sa pomoc môže poskytovať iba v súvislosti s mimoriadnymi nákladmi na dopravu tovarov v rámci vnútroštátneho územia a vypočítava sa na základe najpriamejšieho a najhospodárnejšieho spôsobu dopravy medzi miestom výroby a spracovania a najbližším obchodným trhom. V prípade dopravy tovaru do miest určenia vo Švédsku a vo Fínsku zahrnuje výpočet celkovej prepravnej vzdialenosti aj vzdialenosti vo Švédsku a Fínsku. Pomoc sa však poskytuje iba na dopravné náklady vynaložené v rámci vnútroštátnych hraníc.
   Základ pre vypočítanie pomoci môžu tvoriť iba preukázané náklady na dopravu. Pomoc pre dopravu sa vypočítava ako percentuálny podiel celkových nákladov na dopravu. Náklady na dopravu musia byť stanovené v nákladnom liste alebo v rovnocennom doklade a závisia od prepravnej vzdialenosti v rámci vnútroštátnych hraníc, hmotnosti tovaru a druhu tovaru a od dopravného a iných poplatkov, ktoré je možné pripočítať na vrub reálnej dopravy. Náhrada sa poskytuje na základe žiadostí firiem rok po vynaložení nákladov na dopravu.
   Stupeň pomoci bude diferencovaný podľa dvoch zemepisných dopravných pásiem a podľa prepravnej vzdialenosti (najmenej 350 km). Najvyššia priorita stupňa pomoci sa poskytuje v okresoch Troms, Nordland a Nord-Trøndelag (pásmo 1), zatiaľ čo Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal a Sogn og Fjordane (pásmo 2) podliehajú nižšiemu stupňu pomoci. Tabuľka 1 znázorňuje diferenciáciu stupňa pomoci.
   Tabuľka 1
   Stupeň pomoci

               %

               Prepravné vzdialenosti v kilometroch

               Pásmo 1

               Pásmo 2

               350–700

               30

               20

               701–

               40

               30

         2.4.   Zdokumentovanie dodatočných nákladov na dopravu
   Ministerstvo obchodu a priemyslu prostredníctvom listu z 10. júna 2003 predložilo prehľad mimoriadnych nákladov na dopravu v oblasti navrhovanej pre pomoc určenú na dopravu vypracovaný Ústavom pre ekonomiku dopravy (ďalej len „ÚED“) (9). Prehľad je založený na pohovoroch s 33 podnikmi rozdelenými do šiestich vzoriek (zemepisné pásma). Týchto 33 podnikov bolo vybraných z Ústredného registra organizácií a podnikov (ďalej len „ÚROP“) nórskeho Štatistického úradu (10) pomocou štatistickej metódy výberu náhodných vzoriek. ÚED vyvodil záver, že vzorka 1 [tri najvzdialenejšie okresy (Troms, Nordland a Nord-Trøndelag)] a vzorka 2 [okresy v západnom Nórsku (Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal a Sogn og Fjordane)] majú priemerné náklady na dopravu za pracovný rok – celkove a v prípade prepravných vzdialeností dlhších ako 350 kilometrov –, ktoré sú podstatne vyššie ako porovnateľné údaje o nákladoch za referenčnú oblasť. Referenčnú oblasť predstavuje pásmo 1 programu zemepisne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia (prevažne Oslo a okolité oblasti).
   2.5.   Trvanie programu
   1. január 2004 – 31. december 2006.
   2.6.   Rozpočet
   Rozpočet sa odhaduje na približne 200 miliónov nórskych korún (asi 24,5 miliónov EUR) za rok.
   2.7.   Kumulácia
   Nórske orgány uvádzajú, že stanovením najvyšších stupňov pomoci ako percentuálnych podielov celkových nákladov na dopravu (pozri tabuľku 1) zabezpečia, aby firmy nedostali nadmernú náhradu. Ak podniky v tom istom období využívajú znížený príspevok na sociálne zabezpečenie, výhody tohto zníženia sa odpočítajú od pomoci poskytnutej na dopravu a vypočítanej podľa tabuľky. Okrem toho podniky nedostanú v pomoci na dopravu z nového programu pomoci pre dopravu a znížených príspevkov na sociálne zabezpečenie spolu viac ako sumu, ktorá sa rovná tomu, čo by dostali prostredníctvom existujúcej diferenciácie príspevkov sociálneho zabezpečenia.
   2.8.   Sektory vyňaté z programu a citlivé sektory, ktoré podliehajú špecifickým oznamovacím povinnostiam
   Tieto ekonomické činnosti nemôžu, v súlade s oznámením, dostávať priamu pomoc na dopravu:

               a)

               Program sa neuplatňuje na dopravu alebo prepravu výrobkov týchto sektorov a/alebo výrobkov podnikov bez alternatívneho sídla:

                           —

                           výroba a distribúcia elektriny,

                           —

                           ťažba ropy a zemného plynu,

                           —

                           služby spojené s ťažbou ropy a plynu s výnimkou geologického prieskumu,

                           —

                           ťažba rúd kovov,

                           —

                           ťažba priemyselných minerálov nefelínu, syenitu a olivínu.

               b)

               Odvetvia, na ktoré sa vzťahujú špecifické sektorové pravidlá.
               Tieto sektory nemôžu dostávať regionálnu pomoc pre dopravu vzhľadom na špecifické sektorové pravidlá:

                           —

                           podniky, na ktoré sa vzťahuje zákon uvedený v bode 1 písm. a) a b) prílohy XV k Dohode o EHP (o pomoci určenej pre oceliarsky priemysel a pomoci na stavbu lodí).

               c)

               Ekonomické aktivity v sektoroch poľnohospodárstva/lesného hospodárstva a rybolovu, ktoré ešte podliehajú súčasnému systému diferencovaných sadzieb príspevkov sociálneho zabezpečenia.

         Priama pomoc na dopravu poskytovaná automobilovému priemyslu alebo priemyselnej výrobe syntetických vlákien bude podľa oznámenia podliehať predchádzajúcemu oznámeniu a schváleniu zo strany orgánu v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci.
   2.9.   Rozhodnutie o začatí prešetrovania
   Vo svojom rozhodnutí zo 16. júla 2003 o začatí prešetrovania orgán vyjadril dve pochybnosti v súvislosti s programom priamej pomoci.
   Po prvé, orgán zaznamenal, že štyri z oznámených obcí, ktoré boli navrhnuté ako oprávnené, pokiaľ ide o priamu pomoc na dopravu, sa nachádzajú mimo mapy regionálnej pomoci (Herøy, Ulstein, Hareid a Aukra). Keďže nórske orgány neoznámili úpravu mapy oblastí, ktorým bude poskytnutá pomoc, orgán usúdil, že priama pomoc na dopravu týmto štyrom obciam by bola nezlučiteľná s ustanoveniami o štátnej pomoci Dohody o EHP.
   Po druhé, orgán usúdil, že dokumentácia, ktorú predložili nórske orgány, v dostatočnej miere nedokazuje existenciu dodatočných nákladov na dopravu v zemepisných oblastiach v južnom Nórsku, ktoré boli navrhnuté ako oprávnené v súvislosti s priamou pomocou na dopravu (Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal a Sør-Trøndelag).
   2.10.   Pripomienky Nórska k rozhodnutiu o začatí prešetrovania
   Nórske orgány prostredníctvom listu ministerstva financií zo 17. septembra 2003 predložili pripomienky k rozhodnutiu orgánu začať prešetrovanie. Nórske orgány uviedli, že na to aby zabezpečili platnosť predtým predloženej dokumentácie týkajúcej sa mimoriadnych nákladov na dopravu v oblasti, v ktorej oznámili pomoc pre dopravu, uskutočnili širší prieskum ako bol prieskum, ktorý predložili prostredníctvom listu z 19. júna 2003 (priloženého k pripomienkam). Tento prieskum podľa nórskych orgánov potvrdil výsledky predošlého prieskumu.
   Rozšírený prieskum (11) sa vzťahuje na 39 podnikov, vrátane firiem v oblasti, ktorá nebola navrhnutá ako oprávnená pre poskytnutie novej vnútroštátnej pomoci na dopravu. Náklady na dopravu v pásme 1 programu zemepisne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia sú stanovené ako referenčné náklady na dopravu v porovnaní s mimoriadnymi nákladmi na dopravu v oblastiach navrhovaných ako oprávnené pre poskytnutie priamej pomoci na dopravu. Závery štúdie podľa nórskych orgánov potvrdzujú, že podniky v okresoch Troms, Nordland, Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal a Sogn a Fjordane majú priemerné náklady na dopravu – jednak celkové a jednak v prípade vzdialeností presahujúcich 350 km – podstatne vyššie ako podniky v referenčnej oblasti. Náklady na dopravu v okresoch Troms, Nordland a Nord-Trøndelag sú o 220 % vyššie ako náklady v referenčnej oblasti pre prepravné vzdialenosti nad 350 km. Náklady na dopravu v okresoch Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal a Sogn og Fjordane sú o 143 % vyššie ako náklady v referenčnej oblasti pre prepravné vzdialenosti nad 350 km.
   2.11.   Pripomienky zúčastnených strán k rozhodnutiu o začatí prešetrovania
   Desať organizácií a podnikov z Nórska predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí prešetrovania. Hlavná časť pripomienok sa týkala programu zemepisne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia (prechodné obdobie). Zúčastnené strany, ktoré pripomienkovali program priamej pomoci na dopravu, okrem iného uvádzali, že nevedia, ako bude program priamej pomoci pre dopravu fungovať alebo aké účinky bude program mať. V niektorých pripomienkach sa tiež tvrdí, že priama pomoc na dopravu iba v obmedzenej miere zníži dodatočné náklady na dopravu pre podniky umiestnené v okrajových regiónoch Nórska.
   Nórske orgány sa listom Delegácie Nórska pri Európskej únii z 23. októbra 2003, prostredníctvom ktorého postúpili list ministerstva obchodu a priemyslu z 21. októbra 2003 a list ministerstva financií z 21. októbra 2003, ktoré orgán dostal a zaevidoval 24. októbra 2003 (dok. č.: 03-7360 A), stručne vyjadrili k pripomienkam tretích strán. Nórske orgány poznamenávajú, že úvahy a údaje, ktoré v pripomienkach predložili tretie strany, zdôvodňujú argumenty, ktoré sa orgánu predložili predtým. Nórske orgány tiež poznamenávajú, že ani jedna tretia strana nevzniesla námietky voči oznamovanému programu priamej pomoci na dopravu.
   3.   Opis oznámenia z 22. októbra 2003
   3.1.   Rozšírenie zemepisného rozsahu pôsobnosti
   Nórske orgány 22. októbra 2003 oznámili rozšírenie zemepisného rozsahu pôsobnosti programu oznámeného 25. marca 2003. Týchto 13 obcí sa tiež navrhlo ako oprávnených na poskytnutie priamej vnútroštátnej pomoci pre dopravu:

               V okrese Hedmark: Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal a Os.

               V okrese Oppland: Dovre, Lesja, Lom, Skjåk, Vågå a Sel.

         Celkový počet obyvateľov v týchto 13 obciach je 37 271 osôb. Hedmark aj Oppland majú hustotu osídlenia menej ako 12,5 obyvateľa na kilometer štvorcový. Hustota osídlenia pre oblasť v Hedmarku navrhnutú ako oprávnenú pre poskytnutie priamej pomoci na dopravu je 1,5 obyvateľa na kilometer štvorcový, zatiaľ čo v navrhovanej oprávnenej oblasti v okrese Oppland je to 2,0 obyvateľa na kilometer štvorcový.
   3.2.   Zmenené a doplnené odôvodnenie na zahrnutie obcí z okresov, ktoré nemajú nízku hustotu osídlenia (Møre og Romsdal a Sør-Trøndelag)
   V oznámení z 22. októbra 2003 nórske orgány zmenili a doplnili svoje zdôvodnenie na zahrnutie obcí z okresov, ktoré nemajú nízku hustotu osídlenia v navrhovanej oblasti oprávnenej pre poskytnutie priamej pomoci na dopravu (pozri posledný odsek v bode I.2.2).
   Nórske orgány teraz tvrdia, že je oprávnené zahrnúť obce v okresoch Sør-Trøndelag a Møre og Romsdal podľa prílohy XI usmernení o štátnej pomoci, pretože počet obyvateľov v okresoch Sør-Trøndelag a Møre og Romsdal v oblasti navrhovanej pre priamu pomoc pre dopravu je 179 792, zatiaľ čo počet obyvateľov v iných okresoch s nízkou hustotou osídlenia (12) v mape regionálnej pomoci, ale mimo mapy navrhovanej pomoci pre dopravu, je 172 322. Počet obyvateľov v navrhovanej oblasti priamej pomoci pre dopravu v okresoch Sør-Trøndelag a Møre og Romsdal (okresy s hustotou osídlenia vyššou ako 12,5 obyvateľa na kilometer štvorcový) je teda o niečo vyšší (7 470 obyvateľov) ako počet obyvateľov v mape regionálnej pomoci, avšak mimo mapy navrhovanej priamej pomoci pre dopravu, v okresoch s nízkou hustotou osídlenia. Nórske orgány berú do úvahy, že je v plnej moci orgánu schváliť toto obmedzené zvýšenie počtu obyvateľstva, na ktoré sa vzťahuje program.
   3.3.   Dodatočná dokumentácia nákladov na dopravu
   Nórske orgány, ako súčasť zmeneného a doplneného oznámenia z 22. októbra 2003, predložili nový prieskum vzťahujúci sa na podniky v oznámených obciach v okresoch Hedmark a Oppland. Použil sa rovnaký postup ako v prvom prieskume (pozri bod 2.4).
   Prieskum (13) – ktorý tiež uskutočnil ÚED – sa vzťahuje na 13 podnikov v 13 obciach v severných častiach okresov Hedmark a Oppland. Na obec Engerdal sa prieskum nevzťahoval, bola však zahrnutá do dodatočného oznámenia. Prieskum podľa nórskych orgánov potvrdzuje, že podniky v týchto 12 okresoch majú dopravné náklady – celkové a aj pre vzdialenosti nad 350 kilometrov – ktoré sú v priemere podstatne vyššie ako náklady podnikov v referenčnej oblasti. Referenčná oblasť je rovnaká ako v prvej štúdii. z prieskumu vyplýva záver, že dopravné náklady v 12 obciach sú o 120 % vyššie ako v referenčnej oblasti pre prepravné vzdialenosti nad 350 kilometrov.
   II.   HODNOTENIE
   1.   Existencia pomoci
   Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP znie takto:

      „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

   Oznámená pomoc sa má financovať zo štátnych zdrojov a bude uprednostňovať určité podniky v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Podniky využívajúce pomoc sú skutočne alebo potenciálne v hospodárskej súťaži s podobnými podnikmi v Nórsku a v iných štátoch EHP. Keďže navrhovaná pomoc deformuje alebo hrozí, že bude deformovať hospodársku súťaž a ovplyvňuje obchod s EHP, program preto predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.
   2.   Oznamovacia povinnosť
   Článok 1 ods. 3 v časti I protokolu č. 3 k Dohode o dozore a súde uvádza: „Dozorný orgán EZVO má byť v dostatočnom časovom predstihu informovaný o akýchkoľvek plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky.“ Pomoc poskytnutá bez oznámenia alebo pomoc oznámená neskôr, to znamená oznámená po „realizácii“, sa považuje za nezákonnú.
   Nórske orgány listami Delegácie Nórska pri Európskej únii z 26. marca (dok. č.: 03-1846 A), 10. júna 2003 (dok. č.: 03-3707 A), 22. októbra 2003 (dok. č.: 03-7362 A), 23. januára 2004 (č. dok.: 188041) a 11. februára 2004 (č. dok.: 191138) splnili svoju povinnosť podľa článku 1 ods. 3 v časti I protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a oznámili opatrenie týkajúce sa pomoci pred jeho realizáciou.
   3.   Príslušný právny základ
   Nórske orgány vo svojich oznámeniach určili pomoc poskytovanú podľa navrhovaného programu ako pomoc na dopravu.
   Kapitola 25.4(27) usmernení orgánu o štátnej pomoci uvádza, že: „V regiónoch s nízkou hustotou osídlenia oprávnených na udelenie výnimky buď podľa článku 61 ods. 3 písm. a) alebo podľa článku 61 ods. 3 písm. c) na základe testu hustoty osídlenia uvedeného v kapitole 25.3 ods. 17, pomoc určenú čiastočne na vyrovnanie dodatočných nákladov na dopravu (14) je možné za osobitných podmienok schváliť. Je záležitosťou štátu EZVO, aby dokázal, že také dodatočné náklady existujú, a aby stanovil ich výšku.“
   Kapitola 25(3) ods. 17 usmernení o štátnej pomoci definuje nízku hustotu osídlenia ako hustotu osídlenia, ktorá je nižšia ako 12,5 obyvateľa na kilometer štvorcový.
   So zreteľom na osobitné podmienky pre regióny oprávnené k poskytnutiu výnimky na základe článku 61 ods. 3 písm. c) podľa kritéria o hustote osídlenia, sa kapitola 25.4(27) usmernení odvoláva na prílohu XI ustanovujúcu podmienky, ktoré musí spĺňať pomoc oprávnená k poskytnutiu výnimky. Podmienky, ktoré majú byť splnené, sú:

               „—

               Pomoc môže slúžiť iba ako kompenzácia dodatočných nákladov na dopravu. Príslušný štát EZVO musí dokázať, že kompenzácia je potrebná z objektívnych dôvodov. Kompenzácia nesmie byť nikdy nadmerná. Zohľadnia sa aj iné programy pomoci pre dopravu.

               —

               Pomoc sa môže poskytovať iba v súvislosti s mimoriadnymi nákladmi na dopravu tovarov v rámci vnútroštátnych hraníc príslušnej krajiny. Je neprípustné, aby sa stala pomocou pri vývoze.

               —

               Pomoc sa musí dať vopred objektívne vyčísliť na základe koeficientu pomoc na kilometer alebo na základe koeficientu pomoc na kilometer a pomoc na jednotku hmotnosti a je potrebné vypracovať aj výročnú správu, ktorá okrem iného preukáže účinnosť koeficientu alebo koeficientov.

               —

               Odhad dodatočných nákladov musí vychádzať z najekonomickejšej formy dopravy a najkratšej trasy medzi miestom výroby a spracovania a obchodným trhom.

               —

               Pomoc je možné poskytnúť iba firmám umiestneným v oblastiach oprávnených k poskytnutiu regionálnej pomoci na základe nového testu hustoty osídlenia. Také oblasti budú pozostávať hlavne zo zemepisných regiónov na úrovni ÚŠJ III (ústredných štatistických jednotiek) s hustotou osídlenia menej ako 12,5 obyvateľa na kilometer štvorcový. Vo výbere oblastí sa však pripúšťa určitá pružnosť, s výhradou týchto obmedzení:

                           —

                           pružnosť vo výbere oblastí nesmie znamenať zvýšenie počtu obyvateľov, na ktorých sa vzťahuje pomoc pre dopravu,

                           —

                           časti ÚŠJ III oprávňujúce k pružnosti musia mať hustotu osídlenia menej ako 12,5 obyvateľa na kilometer štvorcový,

                           —

                           musia bezprostredne priliehať k regiónom ÚŠJ III, ktoré spĺňajú test nízkej hustoty osídlenia,

                           —

                           ich počet obyvateľov musí zostať nízky v porovnaní s celkovým pokrytím pomoci pre dopravu.

               —

               Nesmie sa poskytovať žiadna pomoc na dopravu alebo prenos výrobkov podnikov bez náhradného sídla (výrobky ťažobných odvetví, vodné elektrárne atď.).

               —

               Pomoc na dopravu poskytovaná firmám v odvetviach, ktoré Dozorný orgán EZVO považuje za citlivé (motorové vozidlá, syntetické vlákna, stavba lodí a oceľ), sa vždy musí oznamovať vopred a bude podliehať usmerneniam účinným v danom odvetví.“

         V kapitole 25.5(5) usmernení o štátnej pomoci sa vo vzťahu k regionálnym mapám pomoci štátov EZVO uvádza, že: „Počas obdobia platnosti mapy môžu štáty EZVO požiadať o jej úpravy, ak sa preukáže, že sa významne zmenili sociálno-ekonomické podmienky. Také zmeny sa môžu týkať mier intenzity a oprávnených regiónov, za predpokladu, že prípadné zaradenie nových regiónov sa vykompenzuje vylúčením regiónov s rovnakým počtom obyvateľov. Platnosť upravenej mapy končí dňom, ktorý už bol stanovený pre pôvodnú mapu“.
   Orgán preskúmal dve oznámenia, jedno z 25. marca 2003 a druhé z 22. októbra 2003, a to na základe článku 61 ods. 3. písm. c) Dohody o EHP a príslušných uvedených častí usmernení o štátnej pomoci týkajúcich sa vnútroštátnej regionálnej pomoci.
   4.   Oznámenie z 25. marca 2003
   Posúdenie oznámenia z 25. marca 2003, ktoré bolo predmetom rozhodnutia o začatí prešetrovania zo 16. júla 2003, viedlo k týmto poznámkam:
   a)   Pomoc sa obmedzuje na regióny s nízkou hustotou osídlenia, ktoré spĺňajú podmienky štatútu článku 61 ods. 3 písm. c), s výnimkou štyroch obcí [kapitola 25.4(27) a 25.5(5) a piata zarážka prílohy XI usmernení o štátnej pomoci].
   Nórske orgány oznámili štyri obce mimo súčasnej mapy regionálnej pomoci (Herøy, Ulstein, Hareid a Aukra).
   Schválenie mapy oblastí, ktorým má byť poskytnutá pomoc, pre Nórsko v roku 1999 zo strany orgánu (327/99/COL) znamenalo schválenie poskytnutia pomoci podnikom v oblastiach zahrnutých do mapy regionálnej pomoci podľa schválených programov pomoci. Z toho vyplýva, že regionálna pomoc (napríklad priama pomoc na dopravu) sa nemôže poskytovať mimo schválenej mapy oblastí zahrnutých do pomoci.
   Kapitola 25.5(5) usmernení o štátnej pomoci zaväzuje členské štáty, aby na účely zahrnutia nových regiónov odstránili existujúce regióny zo schválenej mapy regionálnej pomoci. Pretože nórske orgány neoznámili úpravu mapy oblastí zahrnutých do pomoci v súlade s kapitolou 25.5(5) usmernení o štátnej pomoci, regionálna pomoc (priama pomoc na dopravu) pre štyri obce mimo mapy regionálnej pomoci (Herøy, Ulstein, Hareid a Aukra, ktoré sa nachádzajú v okrese of Møre og Romsdal) nie je kompatibilná s ustanoveniami o štátnej pomoci Dohody o EHP. V dôsledku toho, nórske orgány nemôžu zaviesť oznámený program pomoci pre tieto štyri obce.
   Celkové pokrytie obyvateľstva v oznámení z 25. marca 2003 bolo 721 079 obyvateľov alebo 16,0 % z celkového počtu obyvateľov Nórska. Celkový počet obyvateľov obcí Herøy, Ulstein, Hareid a Aukra je 22 844. Pokrytie obyvateľstva bez týchto štyroch obcí preto predstavuje 698 235 obyvateľov alebo 15,5 % z celkového počtu obyvateľov.
   Pokrytie obyvateľstva v Sør-Trøndelag a Møre og Romsdal (okresy, ktoré nemajú nízku hustotu osídlenia) bolo v oznámení z 25. marca 2003179 792 obyvateľov. Bez štyroch obcí Herøy, Ulstein, Hareid a Aukra predstavovalo pokrytie obyvateľstva pre tieto dva okresy 156 948 (15) obyvateľov, čo je menej ako počet obyvateľov v mape regionálnej pomoci v okresoch s nízkou hustotou osídlenia, ktoré nie sú navrhnuté ako oprávnené pre priamu pomoc na dopravu (Hedmark, Oppland, Telemark a Aust-Agder). Celkový počet obyvateľov v mape regionálnej pomoci v týchto štyroch okresoch je 209 593 obyvateľov.
   Oblasti v Sør-Trøndelag a Møre og Romsdal navrhnuté ako oprávnené pre priamu pomoc na dopravu majú hustotu osídlenia nižšiu ako 12,5 obyvateľa na kilometer štvorcový. Susedia s okresmi, ktoré spĺňajú test nízkej hustoty osídlenia (Nord-Trøndelag a smerom na sever). Pokrytie obyvateľstva v Sør-Trøndelag a Møre og Romsdal (156 948 obyvateľov) dosahuje 22,5 % celkového pokrytia obyvateľstva navrhovaného programu (698 235 obyvateľov).
   Čo sa týka zvyšku oznámených oblastí, sú to všetko oblasti s nízkou hustotou osídlenia spadajúce pod oblasti EHP článku 61 ods. 3 písm. c). Podmienky kapitoly 25.4.(27) a piatej zarážky prílohy XI sú splnené.
   b)   Nórske orgány preukázali existenciu dodatočných nákladov na dopravu a stanovili ich výšku [kapitola 25.4.(27) usmernení o štátnej pomoci].
   Nórske orgány predložili dva prieskumy s cieľom zdokumentovať dodatočné náklady na dopravu. Prvý prieskum predložili listom Delegácie Nórska pri Európskej únii z 19. júna 2003, druhý prieskum, ktorý je rozšírením prvého, listom Delegácie Nórska pri Európskej únii z 18. septembra 2003. Obidva prieskumy sa zakladajú na náhodnom výberovom postupe, pri ktorom sa vybral určitý počet firiem podľa stanovených štatistických metód. Za vybrané firmy sa zhromaždili údaje o nákladoch na dopravu.
   V rozhodnutí o začatí prešetrovania (zo 16. júla 2003) orgán vyjadril pochybnosti o dokumentácii, ktorú predložili nórske orgány (prvý prieskum). Orgán usúdil, že prieskum v dostatočnej miere nepreukázal, že v zemepisných oblastiach južného Nórska navrhnutých ako oprávnené pre poskytnutie pomoci na dopravu (Sogn og Fjordane, Møre og Romsdal a Sør-Trøndelag) existujú dodatočné náklady na dopravu.
   V druhom prieskume sa počet podnikov zvýšil. Štúdia teraz potvrdzuje, že podniky umiestnené v oblasti navrhovanej na priamu pomoc na dopravu majú dodatočné náklady na dopravu. Podniky v okresoch Troms, Nordland, Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal a Sogn a Fjordane majú priemerné náklady na dopravu, a to celkové a aj pre vzdialenosti nad 350 kilometrov, ktoré sú podstatne vyššie ako náklady podnikov v referenčnej oblasti. Podniky v okresoch Troms, Nordland a Nord-Trøndelag majú náklady na dopravu, ktoré sú o 220 % vyššie ako náklady podnikov v referenčnej oblasti pre prepravné vzdialenosti viac ako 350 kilometrov. Podniky v Sør-Trøndelag, Møre og Romsdal a Sogn a Fjordane majú náklady na dopravu, ktoré sú o 143 % vyššie ako náklady podnikov v referenčnej oblasti pre prepravné vzdialenosti viac ako 350 kilometrov.
   Orgán zistil, že nórske orgány preukázali, že dodatočné náklady na dopravu existujú a že podmienka kapitoly 25.4.(27) usmernení o štátnej pomoci je preto splnená.
   c)   Pomoc slúži iba na kompenzáciu dodatočných nákladov na dopravu (prvá zarážka prílohy XI usmernení o štátnej pomoci).
   Úrovne pomoci uvedené v tabuľke 1 v bode I.2.3 zabezpečujú, že podniky môžu dostať pomoc najviac do výšky 40 % svojich nákladov na dopravu (pre prepravné vzdialenosti nad 701 kilometrov). Iba doprava na vzdialenosť viac ako 350 kilometrov bude oprávnená pre poskytnutie pomoci na dopravu. Orgán usúdil, že sa to zhoduje s výsledkami prieskumov, ktoré predložili nórske orgány (pozri bod I.3.3) a zistil, že program neposkytuje pomoc ktorá by prevyšovala to, čo je potrebné na kompenzáciu týchto dodatočných nákladov na dopravu.
   V snahe zabezpečiť, aby spoločnosti nedostali nadmernú kompenzáciu, sa každá výhoda zo zníženej sadzby príspevkov sociálneho zabezpečenia odpočíta od poskytnutej pomoci na dopravu vypočítanej podľa tabuľky v bode I.2.3.
   Podmienka prvej zarážky prílohy XI usmernení o štátnej pomoci je preto splnená.
   d)   Pomoc sa poskytuje iba v súvislosti s dopravou tovaru v rámci vnútroštátnych hraníc príslušnej krajiny (druhá zarážka prílohy XI usmernení o štátnej pomoci).
   Podľa programu sa pomoc môže poskytovať iba v súvislosti s mimoriadnymi nákladmi na dopravu tovarov v rámci vnútroštátnych hraníc a vypočítava sa na základe priamej a najekonomickejšej voľby spôsobu dopravy medzi miestom výroby a spracovania a obchodným trhom. V prípade dopravy tovaru do miest určenia vo Fínsku a Švédsku zahrnuje výpočet celkovej prepravnej vzdialenosti tiež vzdialenosti vo Švédsku a Fínsku, ale pomoc sa poskytuje iba na náklady na dopravu vynaložené v rámci vnútroštátnych hraníc.
   Podmienka druhej zarážky prílohy XI usmernení o štátnej pomoci je preto splnená.
   e)   Pomoc sa dá vopred objektívne vyčísliť na základe koeficientu pomoc na kilometer alebo na základe koeficientu pomoc na kilometer a pomoc na jednotku hmotnosti; odhad dodatočných nákladov vychádza z najekonomickejšej formy dopravy a najkratšej trasy (tretia a štvrtá zarážka prílohy XI usmernení o štátnej pomoci).
   Navrhovaný program spĺňa tieto požiadavky takto:

               —

               Pomoc sa vypočítava ako percentuálny podiel nákladov na dopravu (pozri tabuľku 1 v bode I.2.3).

               —

               Náklady na dopravu sa týkajú odôvodnených nákladov stanovených v nákladnom liste alebo v rovnocennom doklade, ktoré závisia od prepravnej vzdialenosti v rámci vnútroštátnych hraníc, hmotnosti tovaru a druhu tovaru a od dopravného a iných poplatkov, ktoré je možné pripočítať na vrub reálnej dopravy.

               —

               Náklady na dopravu sa musia vypočítavať na základe najekonomickejšieho spôsobu dopravy a najkratšej trasy medzi miestom výroby a miestom určenia.

         Podmienky v tretej a štvrtej zarážke prílohy XI usmernení o štátnej pomoci sú týmto splnené.
   f)   Sektorové dojednania sú dodržané (šiesta a siedma zarážka prílohy XI usmernení o štátnej pomoci):

               —

               Program sa neuplatňuje na dopravu alebo prenos výrobkov podnikov bez náhradného sídla: výroba a distribúcia elektriny, ťažba ropy a zemného plynu, služby spojené s ťažbou ropy a plynu okrem geologického prieskumu, ťažba rúd kovov a ťažba priemyselných minerálov nefelínu, syenitu a olivínu.

               —

               Program sa neuplatňuje na podniky, na ktoré sa vzťahuje zákon uvedený v bode 1 písm. a) a b) prílohy XV k Dohode o EHP (o pomoci oceliarstvu a pomoci na stavbu lodí).

               —

               Program sa neuplatňuje na poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a rybolov, ktoré aj naďalej podliehajú súčasnému systému zemepisne diferencovaných príspevkov sociálneho zabezpečenia.

         Podmienky v šiestej a siedmej zarážke prílohy XI usmernení o štátnej pomoci sú teda splnené.
   5.   Zmenené a doplnené oznámenie z 22. októbra 2003
   Nórske orgány prostredníctvom listu Delegácie Nórska pri Európskej únii z 22. októbra 2003 oznámili zemepisné rozšírenie programu oznámeného 25. marca 2003 (pozri bod I.3.1).
   Nórske orgány, aby zdokumentovali dodatočné náklady na dopravu, predložili prieskum, ktorý dokazuje dodatočné náklady na dopravu v prípade 13 navrhovaných oprávnených obcí v okresoch Hedmark a Oppland. Záver prieskumu je taký, že podniky v týchto 13 okresoch majú náklady na dopravu – celkové a aj v prípade vzdialeností nad 350 kilometrov, ktoré sú v priemere podstatne vyššie ako náklady podnikov v referenčnej oblasti (120 % v prípade prepravných vzdialeností nad 350 kilometrov).
   Orgán zistil, že prieskum dokazuje existenciu dodatočných nákladov na dopravu v prípade 13 oznámených obcí.
   Orgán poznamenáva, že rozšírenie zemepisného rozsahu pôsobnosti programu zvyšuje celkové pokrytie obyvateľstva na 735 506 obyvateľov (16) alebo 16,3 % z celkového počtu obyvateľov (bez obcí Herøy, Ulstein, Hareid a Aukra).
   Orgán tiež poznamenáva, že hustota osídlenia v navrhovaných oblastiach okresov Hedmark a Oppland je nižšia ako 12,5 obyvateľa na kilometer štvorcový.
   Okrem toho, počet obyvateľov v rámci regionálnej mapy pomoci v okresoch s nízkou hustotou osídlenia, ktoré nie sú navrhované ako oprávnené pre priamu pomoc na dopravu dosiahne 172 322 obyvateľov (17), čo je viac ako počet obyvateľov oblastí v okresoch Møre og Romsdal a Sør-Trøndelag (okresy, ktoré nemajú nízku hustotu osídlenia), ktoré sú navrhované ako oprávnené pre priamu pomoc na dopravu (156 948 obyvateľov).
   Čo sa týka oznámenia z 22. októbra 2003, orgán dospel k záveru, že hustota osídlenia v 13 okresoch je nižšia ako 12,5 obyvateľa na kilometer štvorcový a že sa nachádzajú v rámci existujúcej mapy regionálnej pomoci. Zahrnutie týchto 13 obcí nebude mať za následok zvýšenie pokrytia obyvateľstva v okresoch Møre og Romsdal a Sør-Trøndelag (156 948 obyvateľov), ktoré nemajú nízku hustotu osídlenia, v porovnaní s pokrytím obyvateľstva v okresoch Hedmark, Oppland, Telemark and Aust-Agder s nízkou hustotou obyvateľstva, ktoré nie sú navrhované ako oprávnené pre priamu pomoc na dopravu (172 322 obyvateľov). Nórske orgány tiež preukázali existenciu dodatočných nákladov na dopravu v týchto 13 dodatočných obciach. Čo sa týka zostavajúcich požiadaviek, ktoré treba splniť, orgán sa odvoláva na hodnotenie v bode 4, ktoré takisto platí, aj keď program zahrnie týchto 13 obcí.
   6.   Záver
   Orgán dospel k záveru, s odvolaním sa na uvedené dôvody, že priama pomoc na dopravu pre štyri obce Herøy, Ulstein, Hareid a Aukra nie je zlučiteľná s ustanoveniami o štátnej pomoci Dohody o EHP a pomoc pre tieto štyri obce sa nemá realizovať. Inak je oznamovaný program priamej pomoci na dopravu zlučiteľný s Dohodou o EHP.
   Nórskym orgánom sa pripomína, že sú povinné informovať orgán o každom pláne na zmenu a doplnenie alebo rozšírenie programu. Od nórskych orgánov sa tiež vyžaduje, aby predkladali výročnú správu, ktorá poskytne podrobné informácie o realizácii programu, a najmä o koeficiente pomoc na kilometer alebo pomoc na kilometer a pomoc na jednotku hmotnosti,
   PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               1.

               Priama pomoc na dopravu pre štyri obce Herøy, Ulstein, Hareid a Aukra nie je zlučiteľná s ustanoveniami o štátnej pomoci Dohody o EHP. Pomoc pre tieto štyri okresy sa nesmie realizovať.

               2.

               Program priamej pomoci na dopravu, ktorý nórske orgány oznámili 25. marca 2003 a 22. októbra 2003, s výnimkou priamej pomoci na dopravu pre štyri obce uvedené v bode 1, je zlučiteľný s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

               3.

               Toto rozhodnutie je určené Nórsku.

               4.

               Toto rozhodnutie je autentické v anglickom jazyku.

      V Bruseli 25. februára 2004

            Za Dozorný orgán EZVO

         Hannes HAFSTEIN

            predseda

         Einar M. BULL

            člen kolégia

      (1)  Ďalej len „Dohoda o EHP“.

      (2)  Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

      (3)  Procesné a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci (usmernenia o štátnej pomoci), ktoré prijal a vydal Dozorný orgán EZVO 19. januára 1994. Uverejnené v Ú. v. ES L 231, 3.9.1994, s. 1. Usmernenia boli naposledy zmenené a doplnené 18. februára 2004 (zatiaľ neuverejnené).

      (4)  Rozhodnutie č. 141/03/COL zo 16. júla 2003. (Ú. v. EÚ C 216, 11.9.2003, s. 3, a dodatok EHP č. 45, 11.9.2003, s. 1).

      (5)  Ústav pre ekonomiku dopravy (TØI). Arbeidsdokument av 4.6.2003. U-2899. TR1180/2003.

      (6)  Pozri poznámku pod čiarou 4.

      (7)  Ú. v. EÚ L 145, 9.6.2005, s. 25.

      (8)  Všetky údaje o počte obyvateľov použité v tomto rozhodnutí sú k 1. januáru 2002. Celkový počet obyvateľov Nórska k 1. januáru 2002 bol 4 503 436 obyvateľov.

      (9)  Interju av industribedrifter i aktuelle transportstøttesoner og i referansesoner. Arbeidsdokument av 4.6.2003.

      (10)  „Statistisk sentralbyrås bedrifts- og foretaksregister.“

      (11)  „Arbeidsdokument av 4.6.2003 (rev.1.9.2003-U-2899-TR1180/2003)“.

      (12)  Počet obyvateľov v okresoch s nízkou hustotou osídlenia Aust-Agder, Telemark, Hedmark a Oppland.

      (13)  „Arbeidsdokument av 22.9.2003-U-2929-TR1194/2003.“

      (14)  Dodatočné náklady na dopravu znamenajú mimoriadne náklady spôsobené pohybmi tovarov v hraniciach príslušnej krajiny. Za žiadnych okolností nesmie taká pomoc predstavovať pomoc pri vývoze, ani nesmie predstavovať opatrenia, ktoré majú rovnocenný účinok na obmedzenia množstiev dovozov v zmysle článku 11 Dohody o EHP.

      (15)  179 792 – 22 844 = 156 948.

      (16)  698 235 + 37 271 = 735 506.

      (17)  209 593 – 37 271 = 172 322.


title: 2008/521/ES: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 24. apríla 2007 o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005

text:
               15.7.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 187/128

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 24. apríla 2007
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005
   (2008/521/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005 spolu s odpoveďami agentúry (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 27. februára 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   so zreteľom na Zmluvu o ES a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 z 31. marca 2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky (4), a najmä so zreteľom na jeho článok 68,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 a prílohu V rokovacieho poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A6-0099/2007),

               1.

               udeľuje výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre lieky absolutórium za plnenie rozpočtu agentúry za rozpočtový rok 2005;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre lieky, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            predseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            generálny tajomník

         Harald RØMER

      (1)  Ú. v. EÚ C 266, 31.10.2006, s. 4.

      (2)  Ú. v. EÚ C 312, 19.12.2006, s. 12.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Ú. v. EÚ L 136, 30.4.2004, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1901/2006 (Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 1).

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 187/129

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 24. apríla 2007
   s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2005 spolu s odpoveďami agentúry (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 27. februára 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 z 31. marca 2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky (4), a najmä so zreteľom na jeho článok 68,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 a prílohu V rokovacieho poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A6-0099/2007),

               A.

               keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal primeranú istotu o tom, že ročná účtovná závierka za rozpočtový rok, ktorý sa skončil 31. decembra 2005, poskytuje spoľahlivé informácie a že príslušné transakcie boli ako celok zákonné a správne;

               B.

               keďže Európsky parlament udelil riaditeľovi 27. apríla 2006 absolutórium za plnenie rozpočtu agentúry za rozpočtový rok 2004 (6) a v uznesení, ktoré je súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, Európsky parlament okrem iného:

                           —

                           upozornil na zistenie Dvora audítorov, podľa ktorého boli zmluvy uzatvorené s bankami v platnosti viac ako päť rokov napriek tomu, že vo vykonávacích predpisoch k rozpočtovým pravidlám agentúry je stanovené, že nová verejná súťaž sa vypisuje aspoň raz za päť rokov; vzal na vedomie odpoveď agentúry, v ktorej agentúra vysvetlila dôvody omeškania vyhlásenia verejnej súťaže a uviedla prínosy vyplývajúce z priameho rokovania s bankou, a uviedol, že bude prihliadať na tieto vysvetlenia pri revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách,

                           —

                           poukázal na to, že nové právne predpisy pre farmaceutické výrobky prijaté v roku 2004 mali významný vplyv na prácu a riadiace štruktúry agentúry,

         Všeobecné poznámky týkajúce sa väčšiny agentúr EÚ, ktorým sa udeľuje absolutórium samostatne

               1.

               domnieva sa, že stále rastúci počet agentúr Spoločenstva a činnosti niektorých z nich zrejme nezapadajú do všeobecného rámca politiky, že úlohy niektorých agentúr nie sú vždy odrazom skutočných potrieb EÚ ani očakávaní občanov, a konštatuje, že vo všeobecnosti agentúry nemajú vždy dobrý imidž ani dobrý obraz v tlači;

               2.

               vyzýva preto Komisiu, aby definovala všeobecný rámec usmernení pre vytváranie nových agentúr Spoločenstva; aby pred vytvorením akejkoľvek novej agentúry predložila analýzu nákladov a prínosov a zároveň dbala na to, aby nedošlo k zdvojeniu činností medzi agentúrami alebo vzhľadom na úlohy iných európskych organizácií;

               3.

               vyzýva Dvor audítorov, aby predložil svoje stanovisko k analýze nákladov a prínosov predtým, ako Európsky parlament prijme rozhodnutie;

               4.

               vyzýva Komisiu, aby každých päť rokov predkladala štúdiu o pridanej hodnote, ktorú prináša každá existujúca agentúra; vyzýva všetky dotknuté inštitúcie, aby v prípade negatívneho hodnotenia prínosu určitej agentúry prijali potrebné kroky a upravili pôsobnosť takejto agentúry alebo ju zrušili;

               5.

               vzhľadom na rastúci počet regulačných agentúr považuje za poľutovaniahodné, že rokovania o návrhu medziinštitucionálnej dohody o prevádzkovom rámci pre tieto európske regulačné agentúry sa ešte neskončili a vyzýva príslušné oddelenia Komisie, aby v spolupráci s Dvorom audítorov podnikli všetky kroky potrebné na rýchle dosiahnutie dohody;

               6.

               konštatuje, že zo zodpovednosti Komisie v oblasti rozpočtu vyplýva nevyhnutnosť tesnejšej spätosti agentúr s Komisiou; vyzýva Komisiu a Radu, aby prijali všetky potrebné kroky, na základe ktorých sa Komisii do 31. decembra 2007 prizná blokujúca menšina v dozorných orgánoch regulačných agentúr, pričom pri zriaďovaní nových agentúr sa s týmto nástrojom bude od začiatku počítať;

               7.

               vyzýva Dvor audítorov, aby do svojej výročnej správy doplnil novú kapitolu venovanú všetkým agentúram, ktorým sa udeľuje absolutórium v rámci účtov Komisie, s cieľom poskytnúť oveľa jasnejší obraz o tom, ako agentúry využívajú finančné prostriedky EÚ;

               8.

               pripomína zásadu, podľa ktorej všetky agentúry Spoločenstva bez ohľadu na to, či dostávajú dotácie, podliehajú udeleniu absolutória Európskym parlamentom, a to aj v prípadoch, keď je podľa ich zakladajúceho textu do tohto procesu zapojený iný orgán, ktorý udeľuje absolutórium;

               9.

               vyzýva Dvor audítorov, aby vykonal audity výkonnosti všetkých agentúr a podal o nich správu príslušným výborom Európskeho parlamentu vrátane Výboru pre kontrolu rozpočtu;

               10.

               poznamenáva, že počet agentúr neustále rastie, a že v súlade s politickou zodpovednosťou Komisie za fungovanie agentúr, ktorá v značnej miere presahuje obyčajnú logistickú podporu, je stále viac potrebné, aby generálne riaditeľstvá Komisie poverené zriaďovaním a kontrolou agentúr vytvorili spoločný postup pre všetky agentúry; domnieva sa, že vytvorenie podobnej štruktúry, akú agentúry vytvorili na koordináciu s príslušnými generálnymi riaditeľstvami by bolo pragmatickým krokom k zjednoteniu postupu Komisie vo všetkých otázkach týkajúcich sa agentúr;

               11.

               vyzýva Komisiu, aby zlepšila administratívnu a technickú podporu agentúr, pričom zohľadní rastúcu komplexnosť administratívnych pravidiel Spoločenstva a technických problémov;

               12.

               konštatuje, že v žiadnej agentúre Spoločenstva neexistuje disciplinárny orgán a vyzýva oddelenia Komisie, aby podnikli potrebné opatrenia na rýchle zavedenie takéhoto mechanizmu;

               13.

               víta podstatné zlepšenie koordinácie medzi agentúrami EÚ, ktoré im umožňuje riešiť opakujúce sa problémy a zefektívňuje ich spoluprácu s Komisiou a Európskym parlamentom;

               14.

               domnieva sa, že vytvorenie spoločného podporného oddelenia viacerými agentúrami s cieľom zosúladiť informačné systémy finančného riadenia so systémami Komisie je opatrením, v ktorom treba pokračovať a ktoré treba rozšíriť;

               15.

               vyzýva agentúry, aby zlepšili spoluprácu a porovnávanie so subjektmi v príslušných sektoroch; podporuje Komisiu, aby prijala opatrenia, ktoré uzná za vhodné, na pomoc agentúram pri vylepšovaní ich imidžu a zvyšovaní prehľadnosti ich činností;

               16.

               žiada Komisiu, aby predložila návrh na zjednotenie spôsobu podávania výročných správ agentúrami a aby stanovila ukazovatele výkonnosti, ktoré by umožňovali porovnať efektívnosť práce jednotlivých agentúr;

               17.

               vyzýva agentúry, aby na začiatku každého roka oznámili ukazovatele výkonnosti, podľa ktorých by sa dala hodnotiť ich činnosť;

               18.

               vyzýva všetky agentúry, aby viac využívali ciele SMART, čo by malo viesť k reálnejšiemu plánovaniu a plneniu cieľov;

               19.

               súhlasí s Dvorom audítorov, že Komisia tiež nesie zodpovednosť za (finančné) hospodárenie agentúr; nalieha preto na Komisiu, aby monitorovala a v prípade potreby usmernila a pomáhala manažmentu rôznych agentúr, najmä pokiaľ ide o správne uplatňovanie postupov verejného obstarávania, transparentnosť postupov prijímania zamestnancov, riadne finančné hospodárenie (nedostatočné využívanie prostriedkov a prekročenie rozpočtu) a predovšetkým správne uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa rámca vnútornej kontroly;

               20.

               domnieva sa, že program práce agentúr by mal vyjadrovať ich príspevok z funkčného a merateľného hľadiska a mali by sa plne zohľadňovať normy vnútornej kontroly Komisie;

         Osobitné poznámky

               21.

               berie na vedomie, že v oblasti plnenia rozpočtu bola miera čerpania viazaných rozpočtových prostriedkov (94 %) a výdavkových rozpočtových prostriedkov (82 %) vo všeobecnosti vysoká, miera čerpania viazaných rozpočtových prostriedkov v prípade prevádzkových výdavkov (hlava II) bola nižšia ako 90 % a viac ako 40 % prijatých záväzkov bolo prenesených do nasledujúceho rozpočtového roka;

               22.

               poznamenáva, že rozpočet agentúry sa v období rokov 2003 až 2005 výrazne zvýšil z dôvodu rozšírenia Európskej únie a nových úloh; je veľmi spokojný so zvýšením rozpočtových prostriedkov pre lieky na ojedinelé ochorenia a s úplným plnením príslušného rozpočtového riadku;

               23.

               vyzýva agentúru, aby zabezpečila, že príslušné práva prístupu k informačnému systému budú mať len zamestnanci s delegovanými právomocami;

               24.

               vyzýva agentúru, aby do svojich účtov zaradila aj prostriedky (7) vybrané od iných agentúr a subjektov určené na financovanie spoločnej služby podpory na vývoj informačných systémov;

               25.

               žiada, aby bol postup uzatvárania zmlúv transparentný a riadil sa platnými pravidlami, a to aj v oblasti informačných systémov;

               26.

               vyzýva agentúru, aby Európsky parlament čo najskôr informovala o vypísaní novej verejnej súťaže na zmluvy s bankami podľa platných pravidiel;

               27.

               poukazuje na to, že nové právne predpisy pre farmaceutické výrobky, prijaté v roku 2004, mali významný vplyv na prácu, riadiace štruktúry a zamestnancov agentúry; blahoželá agentúre k úspešnému prispôsobeniu sa novému regulačnému rámcu, ktorý nadobudol plnú účinnosť v novembri 2005;

               28.

               vyjadruje potešenie nad otvorením kancelárie pre malé a stredné podniky (MSP), ktorá poskytuje finančnú a administratívnu pomoc mikropodnikom, MSP podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2049/2005 (8);

               29.

               víta úsilie agentúry poskytovať intenzívnejšie vedecké poradenstvo v raných štádiách vývoja nových liekov, ako aj zavedenie opatrení na urýchlenie posudzovania liekov, ktoré majú zásadný význam pre verejné zdravie; berie na vedomie, že agentúra podnikla kroky na uľahčenie rýchleho posudzovania vakcín v prípade chrípkovej pandémie;

               30.

               požaduje, aby agentúra do 1. januára 2010 a následne každých päť rokov zabezpečovala nezávislé externé hodnotenie svojich výsledkov na základe zakladajúceho nariadenia a pracovného programu schváleného riadiacim výborom; ďalej požaduje, aby sa hodnotením posúdili pracovné postupy a dosah činnosti agentúry a zohľadnili názory zainteresovaných strán tak na úrovni Spoločenstva, ako aj na úrovni členských štátov; žiada, aby správna rada agentúry preskúma závery hodnotenia a predložila Komisii a Európskemu parlamentu odporúčania podľa potreby s ohľadom na zmeny v agentúre, jej pracovných postupov a programov; žiada, aby sa hodnotenie a odporúčania Komisii a Európskemu parlamentu zverejnili napríklad na internetovej stránke agentúry a rozpočtové prostriedky potrebné na vonkajšie hodnotenie sa získali z rozpočtu príslušného generálneho riaditeľstva.

      (1)  Ú. v. EÚ C 266, 31.10.2006, s. 4.

      (2)  Ú. v. EÚ C 312, 19.12.2006, s. 12.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Ú. v. EÚ L 136, 30.4.2004, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1901/2006 (Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 1).

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Ú. v. EÚ L 340, 6.12.2006, s. 107.

      (7)  Približne 400 000 EUR.

      (8)  Nariadenie Komisie (ES) č. 2049/2005 z 15. decembra 2005, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ustanovujú pre mikropodniky, malé a stredné podniky pravidlá platenia poplatkov Európskej agentúre pre lieky a pre prijímanie jej administratívnej pomoci (Ú. v. EÚ L 329, 16.12.2005, s. 4).


title: Rozhodnutie Rady 2011/170/SZBP z  21. marca 2011 , ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2010/330/SZBP o integrovanej misii Európskej únie pre oblasť právneho štátu v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ

text:
               22.3.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 76/61

         ROZHODNUTIE RADY 2011/170/SZBP
   z 21. marca 2011,
   ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2010/330/SZBP o integrovanej misii Európskej únie pre oblasť právneho štátu v Iraku, EUJUST LEX-IRAQ
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28 a článok 43 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               Rada 7. marca 2005 prijala jednotnú akciu 2005/190/SZBP o integrovanej misii Európskej únie pre oblasť právneho štátu v Iraku, EUJUST LEX (1). Účinnosť tejto jednotnej akcie, ktorá sa následne menila, dopĺňala a predlžovala, skončila 30. júna 2009.

               (2)

               Rada 11. júna 2009 prijala jednotnú akciu 2009/475/SZBP (2), ktorou sa misia EUJUST LEX predĺžila o ďalších 12 mesiacov, t. j. do 30. júna 2010, a ktorou sa ustanovilo, že misia EUJUST LEX začne počas tohto obdobia vykonávať pilotnú fázu činností v Iraku.

               (3)

               Rada 14. júna 2010 prijala rozhodnutie 2010/330/SZBP (3), ktorou sa misia EUJUST LEX predlžuje o ďalších 24 mesiacov, t. j. do 30. júna 2012, a ktorým sa ustanovilo, že misia EUJUST LEX-IRAQ by mala počas tohto obdobia postupne odovzdať svoje činnosti a príslušné štruktúry Iraku, pričom by sa mala zamerať na špecializovanú odbornú prípravu a zároveň v prípade potreby udržiavať činnosti mimo krajiny.

               (4)

               V rozhodnutí 2010/330/SZBP sa stanovila finančná referenčná suma určená na úhradu výdavkov spojených s misiou EUJUST LEX-IRAQ v období od 1. júla 2010 do 30. júna 2011. Keďže v záujme zabezpečenia operačných potrieb misie by sa táto referenčná suma mala zvýšiť a rozhodnutie 2010/330/SZBP by sa preto malo príslušným spôsobom zmeniť a doplniť.

               (5)

               Mandát misie sa vykonáva v kontexte bezpečnosti, ktorá by sa mohla zhoršiť, čo by mohlo poškodiť dosiahnutie cieľov vonkajšej činnosti Únie, ako sú uvedené v článku 21 zmluvy.

               (6)

               Štruktúra velenia a kontroly misie by sa nemala dotýkať zmluvného záväzku vedúceho misie voči Komisii v oblasti plnenia rozpočtu misie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Článok 11 ods. 1 rozhodnutia 2010/330/SZBP sa týmto nahrádza takto:

      „1.   Finančná referenčná suma určená na úhradu výdavkov spojených s misiou v období od 1. júla 2010 do 30. júna 2011 je 22 300 000 EUR.“

   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 21. marca 2011

            Za Radu

            predseda

         C. ASHTON

      (1)  Ú. v. EÚ L 62, 9.3.2005, s. 37.

      (2)  Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2009, s. 57.

      (3)  Ú. v. EÚ L 149, 15.6.2010, s. 12.


title: 2011/29/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady z  15. decembra 2010 o mobilizácii nástroja flexibility

text:
               19.1.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 14/20

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
   z 15. decembra 2010
   o mobilizácii nástroja flexibility
   (2011/29/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1), a najmä na jej bod 27 piaty odsek,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže po preskúmaní všetkých možností prerozdelenia rozpočtových prostriedkov v podokruhu 1a a okruhu 4 sa obe zložky rozpočtového orgánu na zmierovacom zasadnutí dňa 11. novembra 2010 dohodli mobilizovať nástroj flexibility s cieľom doplniť finančné prostriedky v rozpočte na rok 2011 nad rámec stropov podokruhu 1a a okruhu 4 takto:

               —

               18 miliónov EUR na program celoživotného vzdelávania v podokruhu 1a,

               —

               16 miliónov EUR na program pre konkurencieschopnosť a inovácie v podokruhu 1a,

               —

               71 miliónov EUR pre Palestínu v okruhu 4,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2011 sa nástroj flexibility mobilizuje s cieľom poskytnúť sumu vo výške 34 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch v podokruhu 1a a vo výške 71 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch v okruhu 4.
   Táto suma sa použije na doplnenie financovania vo výške:

               —

               18 miliónov EUR na program celoživotného vzdelávania v podokruhu 1a,

               —

               16 miliónov EUR na program pre konkurencieschopnosť a inovácie v podokruhu 1a,

               —

               71 miliónov EUR pre Palestínu v okruhu 4.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Strasburgu 15. decembra 2010

            Za Európsky parlament

            predseda

         J. BUZEK

            Za Radu

            predseda

         O. CHASTEL

      (1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.