title: Rozhodnutie Európskej centrálnej banky z 18. decembra 2003 o percentuálnych podieloch národných centrálnych bánk v kľúči na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky (ECB/2003/17)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32003D0017(01)

Úradný vestník L 009 , 15/01/2004 S. 0027 - 0028

		Rozhodnutie Európskej centrálnej bankyz 18. decembra 2003o percentuálnych podieloch národných centrálnych bánk v kľúči na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky(ECB/2003/17)(2004/43/ES)RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY:so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho články 29.3 a 29.4,so zreteľom na príspevok Generálnej rady Európskej centrálnej banky (ECB) v súlade s článkom 47.2, štvrtou zarážkou štatútu,keďže:(1) rozhodnutie ECB/1998/13 z 1. decembra 1998 o percentuálnych podieloch národných centrálnych bánk v kľúči na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky [1] ustanovilo s účinnosťou od 1. júna 1998 vážené podiely pridelené národným centrálnym bankám (NCB) v kľúči na upisovanie základného imania ECB (ďalej len "vážené podiely v kľúči základného imania", a "kľúč základného imania" v tomto poradí);(2) v článku 29.3 štatútu sa vyžaduje, aby sa vážené podiely v kľúči základného imania upravovali každých päť rokov po založení Európskeho systému centrálnych bánk analogickým spôsobom podľa článku 29.1 štatútu. Upravený kľúč základného imania sa uplatňuje s účinnosťou od prvého dňa roka, ktorý nasleduje po roku, v ktorom došlo k jeho úprave;(3) v súlade s rozhodnutím Rady 2003/517/ES z 15. júla 2003 o štatistických údajoch, ktoré sa majú použiť na úpravu kľúča na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky [2], Európska Komisia poskytla ECB štatistické údaje, ktoré sa majú použiť na určenie upraveného kľúča základného imania;(4) prípadné čisté zisky alebo straty ECB vo finančnom roku 2003 by sa mali prideliť a rozdeliť podľa článku 33.1 písm. b) a článku 33.2 štatútu a v súlade s váženými podielmi v kľúči na upisovanie základného imania platnými k 31. decembru 2003. To isté by sa malo uplatňovať na rozdeľovanie menových príjmov národných centrálnych bánk podľa článku 32.1 štatútu, rozdeľovanie výnosov ECB z emisie peňazí, úročenie pohľadávok národných centrálnych bánk zodpovedajúcich devízovým rezervám prevedeným na ECB a úročenie zostatkov eurobankoviek v obehu vnútri Eurosystému,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1ZaokrúhľovanieKeď Európska Komisia poskytne revidované štatistické údaje, ktoré sa majú použiť na upravenie kľúča základného imania, a súčet číselných údajov sa nerovná 100 %, rozdiel sa vyrovná tak, že v prípade: i) ak celkový súčet nedosiahne 100 %, k najmenšiemu podielu (najmenším podielom) vo vzostupnom poradí sa pridáva 0,0001 percentného bodu, až kým sa nedosiahne presne 100 %, alebo ii) ak celkový súčet presiahne 100 %, od najväčšieho podielu (najväčších podielov) v zostupnom poradí sa odpočítava 0,0001 percentného bodu, až kým sa nedosiahne 100 %.Článok 2Vážené podiely v kľúči základného imaniaVážené podiely pridelené jednotlivým NCB v kľúči základného imania uvedenom v článku 29 štatútu sú s účinnosťou od 1. januára 2004 takéto:Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique | 2,8297 % |Danmarks Nationalbank | 1,7216 % |Deutsche Bundesbank | 23,4040 % |Bank of Greece | 2,1614 % |Banco de España | 8,7801 % |Banque de France | 16,5175 % |Central Bank and Financial Services Authority of Ireland | 1,0254 % |Banca d'Italia | 14,5726 % |Banque centrale du Luxembourg | 0,1708 % |De Nederlandsche Bank | 4,4323 % |Oesterreichische Nationalbank | 2,3019 % |Banco de Portugal | 2,0129 % |Suomen Pankki | 1,4298 % |Sveriges Riksbank | 2,6636 % |Bank of England | 15,9764 % |Článok 3Záverečné a prechodné ustanovenia1. Rozhodnutie ECB/1998/13 sa týmto zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2004.2. Každý z prípadných čistých ziskov alebo strát ECB, menové príjmy národných centrálnych bánk, výnos ECB z emisie peňazí, úročenie pohľadávok národných centrálnych bánk vo výške devízových rezerv prevedených na ECB a úročenie zostatkov eurobankoviek v obehu vnútri Eurosystému za finančný rok 2003 sa prideľujú a rozdeľujú v súlade s váženými podielmi v kľúči základného imania platnými k 31. decembru 2003.3. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 19. decembra 2003.4. Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.Vo Frankfurte nad Mohanom 18. decembra 2003Za Radu guvernérov ECBJean-Claude Trichet[1] Ú. v. ES L 125, 19.5.1999, s. 33.[2] Ú. v. EÚ L 181, 19.7.2003, s. 43.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Komisie z 27. marca 2014 , ktorým sa uznáva spoločnosť Bureau Veritas Certification Holding SAS za monitorovaciu organizáciu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva

text:
               8.4.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 103/9

         ROZHODNUTIE KOMISIE
   z 27. marca 2014,
   ktorým sa uznáva spoločnosť Bureau Veritas Certification Holding SAS za monitorovaciu organizáciu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva
   (2014/C 103/06)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010 z 20. októbra 2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 3,
   keďže:

               (1)

               Európska komisia prijala 21. decembra 2012 žiadosť o uznanie od spoločnosti Bureau Veritas Certification Holding SAS, v ktorej táto spoločnosť uvádza, že má v úmysle pôsobiť ako monitorovacia organizácia vo všetkých členských štátoch.

               (2)

               Žiadateľ predložil aktualizáciu svojej žiadosti 22. januára 2013.

               (3)

               V súlade s článkom 2 ods. 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 363/2012 z 23. februára 2012 o procedurálnych pravidlách uznávania a zrušenia uznania monitorovacích organizácií podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 995/2010, ktorým sa ustanovujú povinnosti hospodárskych subjektov uvádzajúcich na trh drevo a výrobky z dreva (2), zaslala Európska komisia 9. júla 2013 túto žiadosť príslušným členským štátom na prerokovanie. Komisii neboli doručené žiadne pripomienky v zákonnej lehote jedného mesiaca.

               (4)

               V Bruseli sa 12. septembra 2013 konalo zasadnutie riadiacej skupiny Európskej komisie zriadenej s cieľom posúdiť žiadosti týkajúce sa monitorovacích organizácií, kde žiadateľ osobne predložil svoju žiadosť.

               (5)

               V súlade s článkom 3 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 363/2012 bol žiadateľ e-mailom z 19. októbra 2013 vyzvaný, aby predložil ďalšie informácie.

               (6)

               Žiadateľ poskytol požadované ďalšie informácie a vysvetlenie 25. októbra 2013.

               (7)

               Na základe dokladov predložených žiadateľom dospela riadiaca skupina 19. decembra 2013 k záveru, že žiadosť spĺňa požiadavky stanovené v článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 995/2010 a že Komisia môže žiadateľa uznať za monitorovaciu organizáciu.

               (8)

               Európska komisia na základe všetkých predložených dokladov posúdila, či žiadateľ spĺňa požiadavky stanovené v článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 995/2010 a domnieva sa, že spoločnosť Bureau Veritas Certification Holding SAS, Francúzsko, 67-71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine; identifikačné č. 775 690 621 R.C.S. Nanterre spĺňa požiadavky článku 8 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 995/2010,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Spoločnosť Bureau Veritas Certification Holding SAS, Francúzsko, 67-71 Boulevard du Château 92200 Neuilly-sur-Seine; identifikačné č. 775 690 621 R.C.S. Nanterre sa uznáva za monitorovaciu organizáciu v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 995/2010.
   Článok 2
   Generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva pre životné prostredie má za úlohu zabezpečiť, aby sa žiadateľovi a príslušným orgánom vo všetkých členských štátoch oznámilo toto rozhodnutie a aby bolo bezodkladne uverejnené na webovej stránke Komisie.

      V Bruseli 27. marca 2014

            Za Komisiu

         Janez POTOČNIK

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 295, 12.11.2010, s. 23.

      (2)  Ú. v. EÚ L 115, 27.4.2012, s. 12.


title: 2005/116/ES: Rozhodnutie Komisie z 8. februára 2005 o pokračovaní porovnávacích pokusov a testov Spoločenstva v roku 2005 na množiteľskom materiáli Hosta Tratt., ktoré sa začali v roku 2004 v zmysle smernice Rady 98/56/ES

text:
               9.2.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 36/10

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   z 8. februára 2005
   o pokračovaní porovnávacích pokusov a testov Spoločenstva v roku 2005 na množiteľskom materiáli Hosta Tratt., ktoré sa začali v roku 2004 v zmysle smernice Rady 98/56/ES
   (2005/116/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 98/56/ES z 20. júla 1998 o obchodovaní s množiteľským materiálom okrasných rastlín (1),
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2003/865/ES z 11. decembra 2003, ktorým sa ustanovujú opatrenia na porovnávacie pokusy a testy Spoločenstva s množiteľským materiálom Pelargonium l'Hérit. a Hosta Tratt., Euphorbia pulcherrima Willd. ex Klotzsch a Rosa L. podľa smernice Rady 98/56/ES (2), najmä na jeho článok 3,
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutie 2003/865/ES ustanovuje opatrenia na porovnávacie pokusy a testy, ktoré sa majú uskutočniť podľa smernice 98/56/ES, pokiaľ ide o Hosta Tratt. na roky 2004 a 2005.

               (2)

               Testy a pokusy, ktoré sa uskutočnili v roku 2004, by mali pokračovať v roku 2005,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   Porovnávacie pokusy a testy Spoločenstva, ktoré začali v roku 2004 na množiteľskom materiáli Hosta Tratt., pokračujú v súlade s rozhodnutím 2003/865/ES.

      V Bruseli 8. februára 2005

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 226, 13.8.1998, s. 16. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2003/61/ES (Ú. v. EÚ L 165, 3.7.2003, s. 23).

      (2)  Ú. v. EÚ L 325, 12.12.2003, s. 62.


title: 2006/188/ES: Rozhodnutie Rady z  21. februára 2006 , ktoré sa vzťahuje na uzavretie Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom, ktorá rozširuje na Dánsko platnosť ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 ustanovujúceho kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov a nariadenia Rady (ES) č. 2725/2000, ktoré sa týka zriadenia systému  Eurodac  na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru

text:
               8.3.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 66/37

         ROZHODNUTIE RADY
   z 21. februára 2006,
   ktoré sa vzťahuje na uzavretie Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom, ktorá rozširuje na Dánsko platnosť ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 ustanovujúceho kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov a nariadenia Rady (ES) č. 2725/2000, ktoré sa týka zriadenia systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru
   (2006/188/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 63 ods. 1 písm. a) v spojení s prvou vetou prvého pododseku článku 300 ods. 2 a prvým pododsekom článku 300 ods. 3,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Komisia v mene Spoločenstva dojednala dohodu medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom, ktorá rozširuje na Dánsko platnosť ustanovení nariadení Rady (ES) č. 343/2003 (2) a (ES) č. 2725/2000 (3).

               (2)

               Táto dohoda bola podpísaná v mene Európskeho spoločenstva 13. marca 2005 s výhradou jej prípadného uzavretia k neskoršiemu dátumu a v súlade s rozhodnutím Rady z 13. júna 2005.

               (3)

               V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Spojené kráľovstvo a Írsko podieľajú na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (4)

               V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, Dánsko sa nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, a preto ním nie je viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (5)

               Táto dohoda by sa mala schváliť,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom, ktorá rozširuje na Dánsko platnosť ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 ustanovujúceho kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov a nariadenia Rady (ES) č. 2725/2000, ktoré sa týka zriadenia systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru, sa týmto schvaľuje v mene Spoločenstva.
   Článok 2
   Predseda Rady predloží oznámenie, ktoré ustanovuje článok 10 ods. 2 dohody (4).
   Článok 3
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 21. februára 2006

            Za Radu

            predsedníčka

         K. GASTINGER

      (1)  Stanovisko z 13. decembra 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Ú. v. EÚ L 50, 25.2.2003, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 316, 15.12.2000, s. 1.

      (4)  Dátum nadobudnutia platnosti dohody je prvý deň druhého mesiaca nasledujúceho po oznámení zmluvnými stranami.
    ---documentbreak---

               8.3.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 66/38

         DOHODA
   medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom o kritériách a mechanizmoch na určenie členského štátu, ktorý je zodpovedný za posúdenie žiadosti o azyl podanej v Dánsku alebo v ktoromkoľvek inom členskom štáte Európskej únie, a o systéme „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru
   EURÓPSKE SPOLOČENSTVO, ďalej len „Spoločenstvo“,
   na jednej strane a
   DÁNSKE KRÁĽOVSTVO, ďalej len „Dánsko“,
   na strane druhej,
   ODVOLÁVAJÚC SA na účasť Dánska na dohovore, ktorý určuje štát zodpovedný za posúdenie žiadostí o azyl podaných v jednom z členských štátov Európskeho spoločenstva a ktorý bol podpísaný 15. júna 1990 v Dubline, ďalej len „Dublinský dohovor“,
   ODVOLÁVAJÚC SA na článok 12 Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom, ktorá sa týka kritérií a mechanizmov na určenie členského štátu, ktorý je zodpovedný za posúdenie žiadosti o azyl podanej v jednom z členských štátov, na Islande alebo v Nórsku,
   SO ZOHĽADNENÍM skutočnosti, že nariadenie Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003, ustanovujúce kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov, ďalej len „nariadenie Dublin II“, nahrádza Dublinský dohovor,
   S VEDOMÍM, že nariadenie Komisie (ES) č. 1560/2003, ktoré ustanovuje podrobné pravidlá na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 ustanovujúceho kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov, bolo prijaté 2. septembra 2003,
   BERÚC DO ÚVAHY dôležitosť nariadenia Rady (ES) č. 2725/2000 z 11. decembra 2000, ktoré sa týka zriadenia systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru, ďalej len „nariadenie Eurodac“. Nariadenie Eurodac a nariadenie Dublin II sa ďalej uvádzajú ako „nariadenia“,
   S VEDOMÍM, že Rada 28. februára 2002 prijala nariadenie (ES) č. 407/2002 vzťahujúce sa na niektoré pravidlá implementácie nariadenia Eurodac,
   ODVOLÁVAJÚC SA na Protokol o postavení Dánska, pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva („Protokol o postavení Dánska“), na základe ktorého nariadenie Dublin II a nariadenie Eurodac nebudú v Dánsku záväzné ani uplatniteľné,
   SO ŽELANÍM, ABY sa uplatňovali ustanovenia nariadení, ich budúcich zmien a doplnení a vykonávacích opatrení, ktoré sa na ne vzťahujú v rámci medzinárodného práva, na vzťahy medzi Spoločenstvom a Dánskom, ktoré je členským štátom s osobitným postavením s ohľadom na hlavu IV Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva,
   ZDÔRAZŇUJÚC význam vzájomnej koordinácie medzi Spoločenstvom a Dánskom s ohľadom na dojednanie a uzavretie medzinárodných dohôd, ktoré môžu ovplyvniť alebo zmeniť rozsah nariadení,
   ZDÔRAZŇUJÚC, že by sa Dánsko malo usilovať pripojiť k medzinárodným dohodám prijatým Spoločenstvom, keď je účasť Dánska na takýchto dohodách potrebná pre súdržné použitie nariadení a tejto dohody,
   USTANOVUJÚC, že Súdny dvor Európskych spoločenstiev by mal mať právne prostriedky na zabezpečenie jednotného použitia a jednotného výkladu tejto dohody vrátane ustanovení nariadení a akýchkoľvek vykonávacích opatrení Spoločenstva, ktoré sú súčasťou tejto dohody,
   ODVOLÁVAJÚC SA na súdne právomoci udelené Súdnemu dvoru Európskych spoločenstiev na základe článku 68 ods. 1 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o vydávaní rozhodnutí o predbežných otázkach vzťahujúcich sa na platnosť a výklad aktov inštitúcií Spoločenstva na základe hlavy IV zmluvy, vrátane platnosti a výkladu tejto dohody a na okolnosti, pre ktoré toto ustanovenie nebude v Dánsku záväzné a použiteľné, na základe ustanovení Protokolu o postavení Dánska,
   BERÚC DO ÚVAHY, že Súdny dvor Európskych spoločenstiev by mal mať rovnaké súdne právomoci v rámci vydávania predbežných rozhodnutí o otázkach vzťahujúcich sa na platnosť a interpretáciu tejto dohody, ktoré vydáva dánsky súd alebo tribunál, a že dánske súdy a tribunály by preto mali požadovať predbežné rozhodnutia za rovnakých podmienok ako dvory a tribunály iných členských štátov ohľadom výkladu nariadení a ich vykonávacích opatrení,
   ODVOLÁVAJÚC SA na ustanovenie, že na základe článku 68 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Rada Európskej únie, Európska komisia a členské štáty môžu žiadať Súdny dvor Európskych spoločenstiev o vydanie rozhodnutia o výklade aktov inštitúcií Spoločenstva na základe článku IV zmluvy, vrátane výkladu tejto dohody a okolnosti, pre ktoré toto ustanovenie nebude v Dánsku záväzné a použiteľné, na základe ustanovení Protokolu o postavení Dánska,
   BERÚC DO ÚVAHY, že by Dánsko za rovnakých podmienok ako ostatné členské štáty v rámci nariadení a ich vykonávacích opatrení malo dostať možnosť podať na Súdny dvor Európskych spoločenstiev žiadosť o vydanie rozhodnutia v otázkach vzťahujúcich sa na výklad tejto dohody,
   ZDÔRAZŇUJÚC, že v rámci dánskeho práva by súdy v Dánsku mali pri výklade tejto dohody, vrátane ustanovení nariadení a akýchkoľvek vykonávacích opatrení Spoločenstva, ktoré sú súčasťou tejto dohody, brať ohľad na rozhodnutia tvoriace judikatúru Súdneho dvora Európskych spoločenstiev a súdov členských štátov Európskych spoločenstiev s ohľadom na ustanovenia nariadení a akýchkoľvek vykonávacích opatrení Spoločenstva,
   BERÚC DO ÚVAHY, že by mala existovať možnosť požiadať Súdny dvor Európskych spoločenstiev o rozhodnutie v otázkach vzťahujúcich sa na dodržiavanie záväzkov vyplývajúcich z tejto dohody na základe ustanovení Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktoré riadia konanie pred súdom,
   KEĎŽE na základe článku 300 ods. 7 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva táto dohoda zaväzuje členské štáty; preto by bolo vhodné, aby sa Dánsko v prípade nedodržania zo strany niektorého členského štátu mohlo obrátiť na Komisiu ako strážkyňu zmluvy,
   BERÚC DO ÚVAHY, že Dánsko v súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Dánska neplní finančné následky opatrení, ktoré nie sú v Dánsku záväzné a použiteľné, okrem administratívnych nákladov, a musí sa stanoviť miera prispenia Dánska na prevádzkové náklady spojené s ustanovením prevádzky Centrálnej jednotky podľa článku 3 nariadenia Eurodac,
   ZDÔRAZŇUJÚC, že protokol podľa článku 12 Dohody medzi Európskym spoločenstvom, Islandom a Nórskom, ktorá sa vzťahuje na kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu, ktorý je zodpovedný za posúdenie žiadosti o azyl podanej v jednom z členských štátov, na Islande alebo v Nórsku, bude riadiť vzťahy medzi Islandom a Nórskom na jednej strane a Dánskom na strane druhej s ohľadom na ustanovenia nariadenia Dublin II a nariadenia Eurodac,
   SO ŽELANÍM, ABY Európske spoločenstvá, Island a Nórsko stanovili obsah tohto protokolu súčasne s touto dohodou a so súhlasom Dánska,
   DOHODLI SA TAKTO:
   Článok 1
   Účel
   1.   Účelom tejto dohody je použitie ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003, ustanovujúceho kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov („nariadenie Dublin II“), nariadenia Rady (ES) č. 2725/2000 z 11. decembra 2000, ktoré sa týka zriadenia systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru („nariadenie Eurodac“), a ich vykonávacích opatrení na vzťahy medzi Spoločenstvom a Dánskom v súlade s článkom 2 ods. 1 a 2.
   2.   Cieľom zmluvných strán je dospieť k jednotnému uplatneniu a výkladu ustanovení nariadení a ich vykonávacích opatrení vo všetkých členských štátoch.
   3.   Ustanovenia článku 3 ods. 1, článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 1 tejto dohody vyplývajú z Protokolu o postavení Dánska.
   Článok 2
   Nariadenie Dublin II a nariadenie Eurodac
   1.   Ustanovenia nariadenia Dublin II, ktoré je pripojené k tejto dohode a tvorí jej časť spolu so svojimi vykonávacím opatreniami prijatými na základe článku 27 ods. 2 nariadenia Dublin II a s ohľadom na vykonávacie pravidlá prijaté po vstupe tejto dohody do platnosti, zavedenými v Dánsku podľa článku 4 tejto dohody, sa budú v rámci medzinárodného práva vzťahovať na vzťahy medzi Spoločenstvom a Dánskom.
   2.   Ustanovenia nariadenia Eurodac, ktoré je pripojené k tejto dohode a tvorí jej časť spolu so svojimi vykonávacími opatreniami prijatými na základe článku 22 alebo 23 ods. 2 nariadenia Eurodac a s ohľadom na vykonávacie pravidlá prijaté po nadobudnutí platnosti tejto dohody, zavedenými v Dánsku podľa článku 4 tejto dohody, sa budú v rámci medzinárodného práva vzťahovať na vzťahy medzi Spoločenstvom a Dánskom.
   3.   Dátum nadobudnutia platnosti tejto dohody sa bude uplatňovať namiesto dňa uvedeného v článku 29 nariadenia Dublin II a v článku 27 nariadenia Eurodac.
   Článok 3
   Zmeny a doplnenia nariadenia Dublin II a nariadenia Eurodac
   1.   Dánsko sa nezúčastní na prijatí zmien a doplnení nariadenia Dublin II a nariadenia Eurodac a tieto zmeny a doplnenia nebudú v Dánsku záväzné ani uplatniteľné.
   2.   Keď budú prijaté zmeny a doplnenia nariadení, Dánsko oboznámi Komisiu o svojom rozhodnutí, či chce, alebo nechce implementovať obsah týchto zmien a doplnení. Oznámenie bude zaslané v čase prijatia zmien a doplnení alebo v čase 30 dní po ich prijatí.
   3.   Ak sa Dánsko rozhodne implementovať obsah zmien a doplnení, na základe oznámenia určí, či sa môže implementácia vykonať administratívnym spôsobom, alebo či si vyžaduje súhlas parlamentu.
   4.   Ak v oznámení uvedie, že implementácia sa môže vykonať administratívnym spôsobom, oznámenie bude navyše obsahovať informáciu o tom, že všetky potrebné administratívne opatrenia nadobudnú platnosť dňom nadobudnutia platnosti zmien a doplnení nariadení alebo že nadobudli platnosť dňom oznámenia podľa toho, čo nastane neskôr.
   5.   Ak v oznámení uvedie, že implementácia si vyžaduje schválenie Dánskym parlamentom, uplatnia sa nasledujúce pravidlá:

               a)

               legislatívne opatrenia v Dánsku nadobudnú platnosť dňom nadobudnutia platnosti zmien a doplnení nariadení alebo do šiestich mesiacov po oznámení, podľa toho, čo nastane neskôr;

               b)

               ak legislatívne opatrenia v Dánsku nenadobudli platnosť dňom nadobudnutia platnosti zmien a doplnení nariadení, Dánsko v rozsahu, ktorý je zlučiteľný s vnútroštátnymi právnymi predpismi, uplatní základné zmeny a doplnenia predbežne;

               c)

               Dánsko oboznámi Komisiu s dátumom, kedy nadobudnú platnosť vykonávacie legislatívne opatrenia, a so všetkými špecifickými opatreniami prijatými s ohľadom na predbežné uplatňovanie zmien a doplnení.

         6.   Oznámenie Dánska o implementácii obsahu zmien a doplnení v rámci Dánska v súlade s odsekom 4 alebo 5 zakladá vzájomné záväzky podľa medzinárodného práva medzi Dánskom a Spoločenstvom. Zmeny a doplnenia nariadení budú potom predstavovať zmeny a doplnenia tejto dohody a budú sa považovať za prílohu k tejto dohode.
   7.   V prípade, že:

               a)

               Dánsko oznámi svoje rozhodnutie, že nechce implementovať obsah zmien a doplnení, alebo

               b)

               Dánsko nezašle v priebehu 30 dní, ktoré predstavujú lehotu stanovenú v odseku 2, svoje rozhodnutie, alebo

               c)

               legislatívne opatrenia v Dánsku nenadobudnú platnosť v rámci lehôt stanovených v odseku 5,

         táto dohoda sa bude považovať za ukončenú, ak sa strany nedohodnú inak, do 90 dní alebo v prípade situácie uvedenej v písmene c) legislatívne opatrenia v Dánsku nadobudnú platnosť v tom istom čase. Ukončenie nadobúda účinnosť tri mesiace po uplynutí 90-dňového obdobia.
   8.   Žiadosti, ktoré boli zaslané v súlade s nariadením Dublin II predo dňom ukončenia dohody na základe ustanovení odseku 7, nie sú týmto dotknuté.
   Článok 4
   Vykonávacie opatrenia
   1.   Dánsko sa nezúčastní na prijatí stanovísk výboru uvedených v článku 27 ods. 2 nariadenia Dublin II a v článku 23 ods. 2 nariadenia Eurodac, ani prijatia vykonávacích opatrení prijatých na základe článku 22 nariadenia Eurodac. Vykonávacie opatrenia prijaté na základe článku 27 ods. 2 nariadenia Dublin II alebo na základe článku 23 ods. 2 nariadenia Eurodac a vykonávacie opatrenia prijaté na základe článku 22 nariadenia Eurodac nebudú v Dánsku záväzné ani uplatniteľné.
   2.   Keď sa prijmú vykonávacie opatrenia na základe článku 27 ods. 2 nariadenia Dublin II a na základe článku 22 alebo 23 ods. 2 nariadenia Eurodac, vykonávacie opatrenia sa Dánsku neoznámia. Dánsko oboznámi Komisiu o svojom rozhodnutí, či chce, alebo nechce vykonať obsah vykonávacích opatrení. Oznámenie bude vydané po prijatí vykonávacích opatrení alebo do 30 dní po ich prijatí.
   3.   V oznámení sa musí uviesť, že všetky potrebné administratívne postupy v Dánsku nadobúdajú platnosť dňom nadobudnutia platnosti vykonávacích opatrení alebo že nadobudli platnosť dňom oznámenia, podľa toho, čo nastane neskôr.
   4.   Oznámenie Dánska o tom, že obsah vykonávacích opatrení sa v Dánsku implementoval, zakladá vzájomné záväzky podľa medzinárodného práva medzi Dánskom a Spoločenstvom. Vykonávacie opatrenia budú potom súčasťou tejto dohody.
   5.   V prípade, že:

               a)

               Dánsko oznámi svoje rozhodnutie o tom, že nechce implementovať obsah vykonávacích opatrení, alebo

               b)

               Dánsko nezašle v priebehu 30 dní, ktoré predstavujú lehotu stanovenú v odseku 2, svoje rozhodnutie,

         táto dohoda sa považuje za ukončenú, ak sa strany nerozhodnú inak, do 90 dní. Ukončenie nadobúda účinnosť tri mesiace po uplynutí 90-dňového obdobia.
   6.   Žiadosti, ktoré boli zaslané v súlade s nariadením Dublin II predo dňom ukončenia dohody na základe ustanovení odseku 5, týmto nie sú dotknuté.
   7.   Ak si vo výnimočných prípadoch bude implementácia vyžadovať schválenie Dánskym parlamentom, v oznámení Dánska podľa odseku 2 bude táto skutočnosť uvedená a uplatnia sa ustanovenia článku 3 ods. 5 až 8.
   Článok 5
   Medzinárodné dohody, ktoré majú vplyv na nariadenie Dublin II a na nariadenie Eurodac
   1.   Medzinárodné dohody, ktoré uzavrelo Spoločenstvo na základe pravidiel nariadenia Dublin II a nariadenia Eurodac, nebudú v Dánsku záväzné ani uplatniteľné.
   2.   Dánsko sa zdrží uzavretia medzinárodných dohôd, ktoré by mohli ovplyvniť alebo zmeniť rozsah nariadení, ktoré tvoria prílohu k tejto dohode v súvislosti s určením zodpovednosti v rámci posúdenia žiadosti o azyl alebo opatreniami vzťahujúcimi sa na porovnávanie odtlačkov prstov štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré upravuje nariadenie Eurodac, ak tak nebolo urobené so súhlasom Spoločenstva a ak neboli vykonané postačujúce úpravy s ohľadom na vzťah medzi touto dohodou a príslušnou medzinárodnou dohodou.
   3.   Pri dojednávaní medzinárodných dohôd, ktoré by mohli mať vplyv na rozsah nariadení alebo by ho mohli zmeniť podľa prílohy k tejto dohode, Dánsko skoordinuje svoju pozíciu so Spoločenstvom a zdrží sa akýchkoľvek činností, ktoré by mohli ohroziť ciele pozície Spoločenstva v rámci ich sféry právomocí a pri takýchto dojednávaniach.
   Článok 6
   Právomoc Súdneho dvora Európskych spoločenstiev vo vzťahu k výkladu tejto dohody
   1.   Keď sa objaví otázka platnosti alebo výkladu tejto dohody v rámci prípadu prerokúvaného pred dánskym súdom alebo tribunálom, tento súd alebo tribunál požiada Súdny dvor o vydanie príslušného rozhodnutia, vždy keď sa bude podobným problémom a za podobných okolností zaoberať súd alebo tribunál iného členského štátu Európskej únie, s ohľadom na nariadenie Dublin II a nariadenie Eurodac a ich vykonávacie opatrenia uvedené v článku 2 ods. 1 a 2.
   2.   Dánske súdy pri výklade tejto dohody na základe dánskeho práva zohľadnia rozhodnutia tvoriace judikatúru Súdneho dvora s ohľadom na ustanovenia nariadenia Dublin II a nariadenia Eurodac a všetkých vykonávacích opatrení Spoločenstva.
   3.   Dánsko môže rovnako ako Rada, Komisia alebo každý členský štát požiadať Súdny dvor o vydanie rozhodnutia v otázke výkladu tejto dohody. Rozhodnutie vydané Súdnym dvorom ako odpoveď na túto žiadosť sa nebude vzťahovať na rozsudky súdov alebo tribunálov členských štátov, ktoré sa stali res judicata.
   4.   Dánsko bude mať právo odovzdať Súdnemu dvoru svoje poznámky v prípade, že súd alebo tribunál členského štátu podal žiadosť o predbežné rozhodnutie vzťahujúce sa na výklad všetkých ustanovení uvedených v článku 2 ods. 1 a 2.
   5.   Uplatní sa Protokol o Štatúte Súdneho dvora Európskych spoločenstiev a jeho rokovací poriadok.
   6.   Ak sa k ustanoveniam Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva s ohľadom na rozhodnutia Súdneho dvora vydajú zmeny a doplnenia vo forme následkov rozhodnutí s ohľadom na nariadenie Dublin II a nariadenie Eurodac, Dánsko môže oznámiť Komisii svoje rozhodnutie o tom, že neuplatní zmeny a doplnenia v rámci tejto dohody. Oznámenie sa musí vykonať v čase nadobudnutia platnosti zmien a doplnení alebo do 60 dní od tohto dátumu.
   V takomto prípade sa táto dohoda považuje za ukončenú. Ukončenie nadobúda účinnosť tri mesiace po vydaní oznámenia.
   7.   Žiadosti, ktoré boli zaslané v súlade s nariadením Dublin II predo dňom ukončenia dohody podľa ustanovení odseku 6, nebudú týmto dotknuté.
   Článok 7
   Súdna moc Súdneho dvora Európskych spoločenstiev v rámci dodržiavania dohody
   1.   Komisia môže podať na Súdny dvor prípady proti Dánsku, ktoré sa vzťahujú na porušenie akýchkoľvek povinností vyplývajúcich z tejto dohody.
   2.   Dánsko môže podať Komisii sťažnosť na ktorýkoľvek členský štát pre porušenie záväzkov vyplývajúcich z tejto dohody.
   3.   Uplatnia sa príslušné ustanovenia Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktoré vedú pred Súdnym dvorom konania, ako aj Protokol o Štatúte Súdneho dvora Európskych spoločenstiev a jeho rokovací poriadok.
   Článok 8
   Územné uplatnenie
   Táto dohoda sa uplatňuje na územiach uvedených v článku 299 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a v súlade s článkom 26 nariadenia Eurodac a s článkom 26 nariadenia Dublin II.
   Článok 9
   Finančné príspevky vzťahujúce sa na „Eurodac“
   Pokiaľ ide o administratívne a prevádzkové náklady spojené so zriadením a prevádzkou Centrálnej jednotky Eurodac, Dánsko bude prispievať do ročného rozpočtu EÚ ročnou sumou vypočítanou na základe rozpočtových dotácií pridelených na tento účel v súlade s výškou hrubého domáceho produktu Dánska vo vzťahu k celkovému hrubému domácemu produktu všetkých zúčastnených štátov.
   Toto ustanovenie sa uplatní od roka pripojenia Dánska k Centrálnej jednotke.
   Príspevok Dánska k prvej inštalácii Centrálnej jednotky sa bude celkovo rovnať sume vyplatenej na základe príspevku Dánska do všeobecného rozpočtu Európskej únie z dôvodu jeho počiatočnej neúčasti na nariadení Eurodac.
   Článok 10
   Ukončenie dohody
   1.   Táto dohoda sa ukončí, ak Dánsko informuje ostatné členské štáty, že si už neželá využívať ustanovenia časti I Protokolu o postavení Dánska (pozri článok 7 tohto protokolu).
   2.   Túto dohodu môže ukončiť ktorákoľvek zmluvná strana, ktorá zašle oznámenie druhej zmluvnej strane. Ukončenie nadobúda účinnosť po šiestich mesiacoch odo dňa takéhoto oznámenia.
   3.   Žiadosti, ktoré boli zaslané pred dňom ukončenia dohody podľa ustanovení odseku 1 alebo 2, nie sú týmto dotknuté.
   Článok 11
   Nadobudnutie platnosti
   1.   Zmluvné strany prijmú dohodu v súlade so svojimi stanovenými postupmi.
   2.   Dohoda nadobudne platnosť prvým dňom druhého mesiaca po oznámení zmluvnými stranami o ukončení ich postupov nevyhnutných na tento účel.
   Článok 12
   Autentickosť textov
   Táto dohoda je vyhotovená v niekoľkých kópiách: v anglickom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku, pričom všetky znenia sú rovnako autentické.
   PRÍLOHA
   NARIADENIE RADY (ES) č. 343/2003 z 18. februára 2003, ustanovujúce kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov.
   NARIADENIE RADY (ES) č. 2725/2000 z 11. decembra 2000, ktoré sa týka zriadenia systému „Eurodac“ na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru.


title: Rozhodnutie Dozorného orgánu EZVO č. 39/04/COL zo 17. marca 2004, ktorým sa po štyridsiatydruhýkrát menia a dopĺňajú Procesné a hmotné pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly 25 A: preskúmanie usmernení o vnútroštátnej regionálnej pomoci na obdobie po 1. januári 2007

text:
               1.9.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 226/12

      ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ORGÁNU EZVO
   č. 39/04/COL
   zo 17. marca 2004,
   ktorým sa po štyridsiatydruhýkrát menia a dopĺňajú Procesné a hmotné pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly 25 A: preskúmanie usmernení o vnútroštátnej regionálnej pomoci na obdobie po 1. januári 2007
   DOZORNÝ ORGÁN EZVO,
   SO ZRETEĽOM NA Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,
   SO ZRETEĽOM NA Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení Dozorného orgánu a Súdneho dvora (2), a najmä na jej článok 24, článok 5 ods. 2 písm. b) a článok 1 v časti I protokolu 3 (3),
   KEĎŽE podľa článku 24 Dohody o dozore a súde Dozorný orgán EZVO uvádza do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci,
   KEĎŽE podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde Dozorný orgán EZVO vydáva oznámenia alebo usmernenia týkajúce sa otázok, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, ak to uvedená dohoda alebo Dohoda o dozore a súde jednoznačne ustanovujú alebo ak to Dozorný orgán EZVO považuje za nutné,
   UPOZORŇUJÚC na procesné a hmotné pravidlá v oblasti štátnej pomoci (4), prijaté Dozorným orgánom EZVO (5) dňa 19. januára 1994,
   KEĎŽE dňa 8. mája 2003 Komisia Európskych spoločenstiev (ďalej len „Komisia ES“) uverejnila oznámenie o preskúmaní usmernení o vnútroštátnej regionálnej pomoci na obdobie po 1. januári 2007 (6),
   KEĎŽE toto oznámenie má význam aj pre Európsky hospodársky priestor,
   KEĎŽE sa má zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel EHP v oblasti štátnej pomoci v celom Európskom hospodárskom priestore,
   KEĎŽE, podľa bodu II s názvom „VŠEOBECNÉ“ na konci prílohy XV k Dohode o EHP Dozorný orgán EZVO má po porade s Komisiou ES prijať právne akty zodpovedajúce právnym aktom, ktoré prijala Komisia ES,
   PO porade s Komisiou ES,
   UPOZORŇUJÚC že Dozorný orgán EZVO diskutoval o tejto otázke so štátmi EZVO na multilaterálnom zasadnutí 3. februára 2004,
   PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               1.

               Usmernenia v oblasti štátnej pomoci sa menia a dopĺňajú pridaním novej kapitoly 25 A „Preskúmanie usmernení o vnútroštátnej regionálnej pomoci na obdobie po 1. januári 2007“. Novú kapitolu 25 A možno nájsť v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               2.

               Štáty EZVO budú informované listom vrátane kópie tohto rozhodnutia a vrátane prílohy.

               3.

               Komisia ES bude informovaná v súlade s písm. d) protokolu 27 k Dohode o EHP prostredníctvom kópie tohto rozhodnutia vrátane prílohy.

               4.

               Rozhodnutie vrátane prílohy bude uverejnené v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v prílohe EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

               5.

               Rozhodnutie je autentické v anglickom jazyku.

      V Bruseli 17. marca 2004

            Za Dozorný orgán EZVO

         Hannes HAFSTEIN

            predseda

         Einar M. BULL

            člen zboru

      (1)  Ďalej len Dohoda o EHP.

      (2)  Ďalej len Dohoda o dozore a súde.

      (3)  Protokol 3 k Dohode o dozore a súde, zmenený a doplnený štátmi EZVO 10. decembra 2001. Zmeny a doplnky nadobudli účinnosť 28. augusta 2003.

      (4)  Ďalej len usmernenie o štátnej pomoci.

      (5)  Najprv uverejnené v Ú. v. ES L 231, 3.9.1994, s. 1, a navyše v ten istý deň v prílohe EHP č. 32, naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím zboru č. 15/04/COL z 18. februára 2004 (zatiaľ neuverejnené).

      (6)  Oznámenie Komisie – Preskúmanie usmernení o vnútroštátnej regionálnej pomoci na obdobie po 1. januári 2007 (Ú. v. EÚ C 110, 8.5.2003, s. 24).

      PRÍLOHA

         „25A.   PRESKÚMANIE USMERNENÍ O VNÚTROŠTÁTNEJ REGIONÁLNEJ POMOCI NA OBDOBIE PO 1. JANUÁRI 2007

                     1.

                     Dozorný orgán EZVO (ďalej len ‚orgán’) uverejnil usmernenia o vnútroštátnej regionálnej pomoci v apríli 1999 (1).

                     2.

                     Na základe usmernení orgán schválil mapy regionálnej pomoci štátov EZVO na obdobie rokov 2000 až 2006 a niekoľko programov regionálnej pomoci, ktoré sa skončia na konci uvedeného obdobia.

                     3.

                     Usmernenia boli prijaté na čas neurčitý. Je však stanovené, že orgán ich preskúma do piatich rokov od nadobudnutia účinnosti.

                     4.

                     Orgán vykonal takéto preskúmanie a dospel k záveru, že sa zdá, že úprava usmernení nie je nutná.

                     5.

                     Orgán sa však rozhodol, že v pravý čas vykoná takúto úpravu s cieľom poskytnúť štátom EZVO a orgánu dostatok času pred koncom roka 2006 na vypracovanie, oznámenie a schválenie máp regionálnej pomoci na obdobie po 1. januári 2007.

         (1)  Rozhodnutie zboru č. 316/98/COL zo 4. novembra 1998 (Ú. v. ES L 111, 29.4.1999, s. 46) a príloha EHP č. 18.“


title: 2012/309/EÚ: Rozhodnutie Rady z  10. mája 2012 o vymenovaní Európskeho hlavného mesta kultúry na rok 2016 v Španielsku a Poľsku

text:
               15.6.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 154/11

         ROZHODNUTIE RADY
   z 10. mája 2012
   o vymenovaní Európskeho hlavného mesta kultúry na rok 2016 v Španielsku a Poľsku
   (2012/309/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES z 24. októbra 2006 o činnosti Spoločenstva na podporu projektu Európske hlavné mesto kultúry na roky 2007 až 2019 (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   so zreteľom na správu výberovej komisie z júna 2011 týkajúcu sa výberového postupu pre Európske hlavné mestá kultúry v Španielsku a Poľsku,
   keďže:
   berúc do úvahy, že kritériá stanovené v článku 4 rozhodnutia č. 1622/2006/ES sú v celom rozsahu splnené,
   PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Mestá Donostia-San Sebastián a Wroclaw sa vymenúvajú za Európske hlavné mestá kultúry na rok 2016 v Španielsku a Poľsku.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 10. mája 2012

            Za Radu

            predseda

         U. ELBÆK

      (1)  Ú. v. EÚ L 304, 3.11.2006, s. 1.


title: Rozhodnutie Rady z 15. decembra 2014 , ktorým sa vymenúva člen riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci za Nemecko

text:
               17.12.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 453/2

         ROZHODNUTIE RADY
   z 15. decembra 2014,
   ktorým sa vymenúva člen riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci za Nemecko
   (2014/C 453/02)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2062/94 z 18. júla 1994, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (1), a najmä na jeho článok 8,
   so zreteľom na zoznamy kandidátov, ktorý Rade predložili vlády členských štátov a zamestnanecké a zamestnávateľské organizácie,
   so zreteľom na zoznamy členov a náhradníkov Poradného výboru pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci,
   keďže:

               (1)

               Rada rozhodnutiami z 2. decembra 2013 (2) a 12. júna 2014 (3) vymenovala členov a náhradníkov riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci na obdobie, ktoré sa končí 7. novembra 2016.

               (2)

               Zamestnanecká organizácia Európska konfederácia odborových zväzov (ETUC) navrhla kandidáta na jedno neobsadené miesto,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Za člena riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci sa na obdobie, ktoré sa končí 7. novembra 2016, vymenúva:
   II.   ZÁSTUPCOVIA ORGANIZÁCIÍ ZAMESTNANCOV

               Krajina

               Člen

               Nemecko

               pani Sonja KÖNIG

         Článok 2
   Členov a náhradníkov, ktorí ešte nie sú navrhnutí, vymenuje Rada neskôr.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 15. decembra 2014

            Za Radu

            predseda

         M. MARTINA

      (1)  Ú. v. ES L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (2)  Rozhodnutie Rady z 2. decembra 2013, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (Ú. v. EÚ C 360, 10.12.2013, s. 8).

      (3)  Rozhodnutie Rady z 12. júna 2014, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci za Litvu a Maltu (Ú. v. EÚ C 182, 14.6.2014, s. 14); rozhodnutie Rady z 12. júna 2014, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci riadiacej rady Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci za Francúzsko (Ú. v. EÚ C 186, 18.6.2014, s. 5).


title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 357/15/COL z 23. septembra 2015 o ukončení formálneho vyšetrovacieho konania týkajúceho sa štátnej pomoci v prospech spoločnosti Sandefjord Fotball AS (Nórsko) [2016/906]

text:
               9.6.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 152/59

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 357/15/COL
   z 23. septembra 2015
   o ukončení formálneho vyšetrovacieho konania týkajúceho sa štátnej pomoci v prospech spoločnosti Sandefjord Fotball AS (Nórsko) [2016/906]
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ĎALEJ LEN „DOZORNÝ ÚRAD“),
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 61 a protokol 26,
   so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,
   so zreteľom na Protokol 3 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), a najmä na jeho časť II článok 7 ods. 3,
   keďže:
   I.   SKUTOČNOSTI

   1.   Postup

               (1)

               V nadväznosti na prijatie sťažností a informácií o trhu dozorný úrad 31. októbra 2013 oznámil nórskym orgánom nepodložené tvrdenia o poskytnutí štátnej pomoci v súvislosti s financovaním nového futbalového štadióna v meste Sandefjord (dokument č. 686574). V tom istom liste dozorný úrad požiadal o informácie o údajnom opatrení pomoci. Tieto informácie nórske orgány poskytli 29. novembra 2013 (dokumenty č. 691773 a č. 691774).

               (2)

               Dňa 16. januára 2014 dozorný úrad požiadal nórske orgány o ďalšie informácie (dokument č. 694963), ktoré boli poskytnuté 14. februára 2014 (dokument č. 699518).

               (3)

               Na základe informácií, ktoré mal dozorný úrad k dispozícii, prijal 22. októbra 2014 rozhodnutie č. 444/14/COL o začatí formálneho vyšetrovacieho konania týkajúceho sa pomoci v prospech spoločnosti Sandefjord Fotball AS a vyzval nórske orgány, aby predložili pripomienky. Toto rozhodnutie bolo uverejnené v Úradnom vestníku 15. januára 2015, pričom tretie strany boli vyzvané, aby predložili pripomienky v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia.

               (4)

               Lehota na predloženie pripomienok sa pre nórske orgány predĺžila do 23. decembra 2014, ktoré k tomuto dátumu pripomienky predložili (dokumenty č. 733899 až 733901). Dozornému úradu neboli doručené žiadne ďalšie pripomienky.

         2.   Príjemca – Sandefjord Fotball AS

               (5)

               Klub Sandefjord Fotball je združenie založené v roku 1998 na základe dohody o spolupráci medzi dvoma najväčšími futbalovými klubmi v oblasti Sandefjord, konkrétne Sandefjord Ballklubb a IL Runar. Cieľom spolupráce bolo vytvoriť profesionálny futbalový tím v meste Sandefjord, ktorý by sa mohol dostať do najvyššej nórskej súťaže.

               (6)

               Sandefjord Fotball AS je spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorá prevádzkuje elitný profesionálny futbalový tím (1). Spolupráca medzi klubom Sandefjord Fotball a Sandefjord Fotball AS je založená na požiadavkách Nórskeho futbalového zväzu. Klub prevádzkuje aj amatérsky tím a juniorský futbalový tím. Okrem toho organizuje letné futbalové školy a regionálne futbalové súťaže pre mladých amatérskych hráčov.

         3.   Opis opatrenia

   3.1.
         Súvislosti

               (7)

               Do roku 2007 elitný tím Sandefjord Fotball využíval na tréningy a zápasy mestský štadión v Bugårdsparkene. Tento štadión však nespĺňa požiadavky Nórskeho futbalového zväzu pre kluby, ktoré hrajú v najvyššej súťaži. Náklady na modernizáciu existujúceho štadióna sa odhadovali na približne 40 miliónov NOK, ktoré mesto Sandefjord nebolo ochotné investovať.

         3.2.
         Výstavba nového štadióna

               (8)

               V roku 2005 mesto Sandefjord a spoločnosť Sandefjord Fotball AS rokovali o možnostiach výstavby nového štadióna. Mesto súhlasilo s poskytnutím potrebných pozemkov a Sandefjord Fotball AS s financovaním a prevádzkovaním štadióna.

               (9)

               Mesto získalo niekoľko pozemkov v oblasti Pindsle v celkovej hodnote približne 3,7 milióna NOK. Pozemky boli v tom čase vedené ako poľnohospodárska pôda. V rozhodnutí mesta zo 6. septembra 2005, ktorým sa povolilo nadobudnutie pozemkov, sa predpokladalo prekvalifikovanie pozemkov na obchodné využitie s požiadavkou výstavby štadióna. V novom územnom pláne sa pozemky rozdelili na dve časti: parcela č. 152/96 bola kvalifikovaná na zmiešané využitie na štadión a podnikateľské účely a parcela č. 152/97 bola kvalifikovaná na využitie na podnikateľské účely. Na základe dohody z 28. novembra 2006 sa oba pozemky previedli na dve stopercentné dcérske spoločnosti patriace spoločnosti Sandefjord Fotball AS: parcela č. 152/96 na Sandefjord Fotball Stadion AS a parcela č. 152/97 na Sandefjord Fotball Næring AS.

               (10)

               Podľa dohody mala spoločnosť Sandefjord Fotball AS zodpovedať za získanie finančných prostriedkov potrebných na výstavbu štadióna. Stavebné náklady na projekt boli odhadnuté na 110 miliónov NOK. Spoločnosť Sandefjord Fotball AS mala prispieť 70 miliónmi NOK z vlastných zdrojov, zo zdrojov externých investorov, z predaja práv na názov štadióna atď. a zobrať si úver na zvyšných 40 miliónov NOK. Príspevok spoločnosti Sandefjord Fotball AS mal čiastočne pochádzať z predaja pozemkov kvalifikovaných na využitie na podnikateľské účely (parcela č. 152/97) spoločnosti Pindsle Property AS.

               (11)

               Okrem výstavby štadióna dohoda obsahovala aj niekoľko ďalších záväzkov. Sandefjord Fotball AS konkrétne súhlasila, že vykoná práce na cestných komunikáciách v areáli štadióna a uhradí náklady súvisiace s prerušením prevádzky starého štadióna vrátane opráv.

               (12)

               Krátko po podpísaní dohody nadobudla spoločnosť Pindsle Property AS za 40 miliónov NOK akcie spoločnosti Sandefjord Fotball Næring AS, ktorá vlastnila parcelu č. 152/97. Pred odpredajom nebolo vykonané ocenenie spoločnosti.

               (13)

               Nový štadión sa dokončil v júli 2007, pričom celkové náklady na výstavbu dosiahli 110 miliónov NOK (2). Okrem futbalového ihriska a tribúny sa tu nachádza aj niekoľko ďalších zariadení vrátane atletickej dráhy, posilňovne a konferenčných miestností. Tieto zariadenia sa bezodplatne prenajímajú iným (najmä amatérskym športovým) organizáciám.

         3.3.
         Následný predaj štadióna

               (14)

               Spoločnosť Sandefjord Fotball AS sa v roku 2009 dostala do zlej finančnej situácie. Klub sa rozhodol, že získa prostriedky z predaja Sandefjord Fotball Stadion AS (teda spoločnosti, ktorá vlastnila štadión a priľahlé nehnuteľnosti na parcele č. 152/96) spoločnosti Pindsle Property AS. V tomto prípade sa podľa nórskeho práva vyžadovalo ocenenie spoločnosti treťou stranou, keďže viaceré osoby boli členmi predstavenstva a akcionármi tak uvedenej spoločnosti, ako aj spoločnosti Pindsle Property AS.

               (15)

               V znaleckom posudku zo 6. apríla 2009 sa spoločnosť Sandefjord Fotball Stadion AS ocenila na 14 až 16 miliónov NOK. Spoločnosť bola 9. júna 2009 predaná za 15 miliónov NOK.

         4.   Rozhodnutie o začatí konania

               (16)

               Dozorný úrad vydal 22. októbra 2014 rozhodnutie č. 444/14/COL o začatí formálneho vyšetrovacieho konania v súvislosti s pomocou v prospech spoločnosti Sandefjord Fotball AS.

               (17)

               Vo svojom rozhodnutí dozorný úrad dospel k predbežnému záveru, že prevod pozemkov na spoločnosť Sandefjord Fotball AS predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Dozorný úrad sa konkrétne domnieval, že prevod sa uskutočnil za cenu nižšiu, ako je trhová hodnota parcely č. 152/96 (kvalifikovanej na zmiešané využitie na štadión a podnikateľské účely) a parcely č. 152/97 (kvalifikovanej na využitie na podnikateľské účely).

               (18)

               Keďže nórske orgány nepredložili žiadne argumenty týkajúce sa posúdenia zlučiteľnosti, dozorný úrad mal pochybnosti, či je možné toto opatrenie pomoci vyhlásiť za zlučiteľné s uplatňovaním Dohody o EHP.

         5.   Pripomienky nórskych orgánov

               (19)

               Nórske orgány predložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania listom z 23. decembra 2014 (dokumenty č. 733899 až 733901).

         5.1.
         Prevod sa nespája s poskytnutím štátnej pomoci

               (20)

               Vo svojich pripomienkach nórske orgány uvádzajú, že prevod pozemkov z mesta Sandefjord na spoločnosť Sandefjord Fotball AS nepredstavoval štátnu pomoc, keďže údajnému príjemcovi nebola poskytnutá žiadna výhoda.

               (21)

               Nórske orgány najmä tvrdia, že sporné pozemky mali v čase prevodu zápornú trhovú hodnotu, čo doložili znaleckým posudkom v tomto zmysle z 5. februára 2014. Hlavným dôvodom údajnej zápornej hodnoty pozemku je, že spoločnosť Sandefjord Fotball AS sa v rámci transakcie zaviazala (podmienkami prevodu pozemku, ako aj pravidlami územného plánu) vybudovať futbalový štadión, pričom náklady na jeho výstavbu prevyšovali hodnotu pozemku.

               (22)

               Podľa nórskych orgánov mohla byť povinnosť výstavby štadióna oprávnene uložená ako „zvláštny záväzok“ v súlade s bodom 2.2 písm. c) časti V usmernení dozorného úradu o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov orgánmi verejnej moci (ďalej len „usmernenia o predaji pozemkov“) (3).

         5.2.
         Akákoľvek suma pomoci by bola obmedzená

               (23)

               Pokiaľ ide o sumu údajnej štátnej pomoci, nórske orgány tvrdia, že v prípade, ak by dozorný úrad zistil, že predmetné pozemky mali kladnú trhovú hodnotu, táto hodnota by bola veľmi malá.

               (24)

               Nórske orgány vysvetlili, že poľnohospodárska pôda je v Nórsku osobitne chránená. Predaj a/alebo zmena využívania poľnohospodárskej pôdy na iné účely podlieha prísnym kontrolám zo strany regionálnych poľnohospodárskych rád. V prípade sporných pozemkov príslušná poľnohospodárska rada akceptovala návrh územného plánu len na základe cieľa verejného záujmu, ktorým bola výstavba štadióna. Developer by nemohol nadobudnúť pôdu výlučne na využitie na podnikateľské účely. Preto sa zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve na tento prevod pozemkov nemôže uplatniť. Nórske orgány sa namiesto toho domnievajú, že akékoľvek trhové ocenenie by malo vychádzať z ceny poľnohospodárskej pôdy, ktorá bola jedinou reálnou alternatívou využívania.

               (25)

               Pokiaľ ide o hodnotu pozemku kvalifikovaného na využitie na podnikateľské účely (parcela č. 152/97), nórske orgány alternatívne tvrdia, že spoločnosť Pindsle Property AS, ktorá získala Sandefjord Fotball Næring AS za 40 miliónov NOK, zaplatila vyššiu než trhovú cenu. Na podporu svojho tvrdenia odkazujú na správu o ocenení (príloha č. 11 k dokumentu č. 699518), v ktorej sa dospelo k záveru, že parcela č. 152/97 mala trhovú hodnotu približne 15 miliónov NOK (4). Toto ocenenie je založené na priemernej cene pozemkov kvalifikovaných na využitie na podnikateľské účely v oblasti Pindsle v čase transakcie.

               (26)

               Nórske orgány okrem toho tvrdia, že na vypočítanie výšky pomoci je v každom prípade potrebné urobiť niekoľko odpočtov. Tieto odpočty vyplývajú z určitých povinností, ktoré podľa dohody z 28. novembra 2006 spoločnosť Sandefjord Fotball AS prijala v prospech mesta: i) 2,6 milióna NOK na renováciu starého štadióna; ii) 400 000 NOK na výmenu reflektorov na starom štadióne; iii) 1,5 milióna NOK na vybudovanie verejného chodníka a iv) 5 miliónov NOK na vybudovanie kruhového objazdu a priechodu pre chodcov. Na základe dohody musela teda spoločnosť Sandefjord Fotball AS znášať náklady vo výške 9,5 milióna NOK (ako sa v danom čase odhadovalo) na poskytnutie služieb mestu (5).

         5.3.
         Akákoľvek možná štátna pomoc by sa mala vyhlásiť za zlučiteľnú

               (27)

               Nórske orgány tvrdia, že ak dozorný úrad v spornej transakcii zistil prvok štátnej pomoci, akákoľvek táto pomoc by sa mala vyhlásiť za zlučiteľnú s uplatňovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c).

               (28)

               Nórske orgány zdôrazňujú, že podpora športu vrátane výstavby športovej infraštruktúry, predstavuje cieľ spoločného záujmu. Ďalej tvrdia, že štátna pomoc je v predmetnom prípade potrebná a že je vhodným nástrojom.

               (29)

               Nórske orgány obzvlášť zastávajú názor, že v meste Sandefjord bol potrebný nový štadión. Poukazujú na vysoké vyťaženosť existujúceho mestského štadióna, ktorý v danom čase využíval klub Sandefjord Fotball a iné tímy. Okrem toho modernejší štadión bol potrebný s cieľom splniť licenčné požiadavky Nórskeho futbalového zväzu a umožniť elitnému futbalovému tímu klubu Sandefjord Fotball, ktorý hral na základe dočasnej výnimky, zotrvať v najvyššej nórskej súťaži.

               (30)

               Mesto Sandefjord preskúmala možnosť modernizovať súčasný štadión, čo by však nevyriešilo kapacitné problémy. Výstavbou nového štadióna by sa naproti tomu vyriešili kapacitné aj licenčné problémy a navyše by sa vytvorilo futbalové športovisko pre celý kraj Vestfold. Ako možno vidieť z ďalej uvedenej tabuľky, nový štadión využívajú rôzne kluby. Navyše, starý mestský štadión prešiel rekonštrukciou (ktorú financovala spoločnosť Sandefjord Fotball AS) a dnes ho plne využívajú miestne športové kluby (atletický a futbalový), školy a široká verejnosť. Poukazuje to ďalej na skutočnosť, že v meste Sandefjord bol potrebný nový štadión a že každá štátna podpora bola primeraná. Okrem toho modernizácia existujúceho štadióna by si zo strany mesta vyžadovala investície vo výške približne 40 miliónov NOK, pričom obec nemala žiadnu možnosť pritiahnuť súkromné investície.

               (31)

               Nórske orgány takisto tvrdia, že akákoľvek pomoc by bola primeraná. V prvom rade poukazujú na skutočnosť, že väčšinu investičných nákladov na nový štadión znášala spoločnosť Sandefjord Fotball AS, ktorá prispela v maximálnej možnej miere na náklady na výstavbu z vlastných zdrojov a bankových úverov. Príspevkom z vlastných zdrojov sa zabezpečilo, že sa štátna pomoc obmedzila na minimum.

               (32)

               Nórske orgány takisto zdôrazňujú význam nehospodárskych spoločenských a amatérskych športových činností, ktoré výstavba štadióna umožnila. Existujúci mestský štadión je v súčasnosti plne k dispozícii pre amatérske športy. Okrem toho sa na novom štadióne pravidelne koná niekoľko amatérskych športových a spoločenských činností, a to vrátane školských podujatí.

               (33)

               Na ilustráciu tohto tvrdenia nórske orgány predložili túto tabuľku s prehľadom odhadovaného ročného obsadenia štadióna rôznymi používateľmi za obdobie rokov 2007 až 2014:

                           Klub

                           Činnosti

                           Počet hodín ročne

                           Platba

                           elitný tím Sandefjord Fotball

                           20 zápasov (apríl – október/november), 100 hodín
                           tréningy (apríl – október/november), 2 hodiny × 5 × 16 = 160 hodín (6)

                           260

                           áno

                           juniorské a náborové tímy Sandefjord Fotball

                           tréningy a zápasy (máj – september)

                           60

                           áno

                           spolupracujúce kluby

                           tréningy a zápasy (máj – september)

                           30

                           nie

                           spolupracujúce kluby

                           priestory na kurzy a konferencie, oslavy, stretnutia trénerov a manažérov, prednášky

                           30

                           nie

                           športový klub Sandar IL

                           finálové zápasy pohára Sandar hráčov vo vekovej kategórii 14 – 19 rokov vrátane otváracieho ceremoniálu (a s využitím šatní)

                           25

                           nie

                           krajský futbalový zväz Vestfold Fotballkrets

                           stretnutia tímov z mesta Sandefjord a zvyšku kraja vo vekovej kategórii 14 – 16 rokov vrátane prípravy a zápasov, kurzov pre trénerov a ich vzdelávania

                           30

                           nie

                           Sandefjord Fotball Bredde (športy pre deti a mládež), amatérske športové turnaje

                           Správa klubu používa priestory na kurzy a konferencie. Počas letných, jesenných a veľkonočných prázdnin futbalové ihrisko využíva futbalová škola pre hráčov vo vekovej kategórii 6 –12 rokov. Amatérske turnaje „Podnikové poháre“

                           90

                           nie

               (34)

               Okrem toho atletickú dráhu počas pracovných dní využívajú susedné školy a niekoľko atletických klubov. Školy na štadióne takisto organizujú športové dni.

               (35)

               Neprofesionálne využitie štadióna predstavuje viac ako 50 %. Hlavným obmedzením ďalšieho zvýšenia neprofesionálneho využívania štadióna je odolnosť prírodného trávnatého ihriska (7). Profesionálny tím má prednostný prístup na štadión na základe toho, že futbalové ihrisko je rezervované na domáce zápasy. Prednostný prístup na futbalové ihrisko má aj na tréningové účely. Vnútorné priestory (napr. šatne a kancelárske priestory) môže počas celého roka využívať akákoľvek organizácia.

               (36)

               Ako vidno z uvedenej tabuľky, väčšina neprofesionálnych používateľov štadióna neplatí nájomné. Naproti tomu elitný tím platí za používanie štadióna ročné nájomné vo výške 3 miliónov NOK plus odvádza 20 % z predaja vstupeniek. Nórske orgány sa domnievajú, že táto suma zodpovedá trhovému nájomnému: porovnateľné tímy platia nájomné na hodinu v rozmedzí od 2 000 do 5 000 NOK, čo je celkovo za rok nižší nájom ako uvedené 3 milióny NOK. Nórske orgány sa preto domnievajú, že elitný tím klubu Sandefjord Fotball oproti svojim konkurentom nepožíva žiadnu výhodu, pokiaľ ide o nájomné, ktoré platí za používanie štadióna.

               (37)

               Nórske orgány okrem toho zdôrazňujú, že akýkoľvek vplyv na obchod a hospodársku súťaž by bol veľmi obmedzený vzhľadom na miestny charakter klubu. Vstupenky na domáce zápasy sa vo všeobecnosti predávajú len miestnym fanúšikom a fanúšikom hosťujúcich nórskych tímov. Príjem zo stánkového predaja počas zápasov sa pohybuje od 600 000 NOK do 1 milióna NOK ročne. Trh so značkovými reklamnými predmetmi sa obmedzuje takmer výhradne na fanúšikov v kraji Vestfold. Medzi klubmi neexistuje žiadna hospodárska súťaž, pokiaľ ide o tieto výrobky. Názov arény sa predal spoločnosti Komplett.no, čo je internetový obchod s elektronikou so sídlom v meste Sandefjord. V aréne majú reklamu len miestne spoločnosti.

               (38)

               Aj vplyv trhu s hráčmi na obchod a hospodársku súťaž je obmedzený. Sandefjord Fotball AS obchoduje s hráčmi len vo veľmi obmedzenej miere a iba s inými nórskymi klubmi. Napríklad počas obdobia rokov 2011 až 2013 prinieslo obchodovanie s hráčmi príjem len vo výške 1,35 milióna NOK a náklady vo výške 860 000 NOK.

               (39)

               Pokiaľ ide o televízne vysielacie práva, nórske orgány vysvetlili, že tieto práva centrálne spravuje Nórsky futbalový zväz. Podiel klubu na príjmoch závisí od jeho umiestnenia v dvoch najvyšších nórskych súťažiach. Keďže o nórsku futbalovú ligu nie je žiadny skutočný záujem mimo Nórska, televízne vysielacie práva nemajú žiadny skutočný vplyv na obchod a hospodársku súťaž.

         II.   POSÚDENIE

   1.   Existencia štátnej pomoci

               (40)

               V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza: „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

               (41)

               To znamená, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak sú kumulatívne splnené tieto podmienky: opatrenie je udelené štátom alebo zo štátnych zdrojov, pre podnik predstavuje selektívnu hospodársku výhodu, môže ovplyvniť obchod medzi zmluvnými stranami a narušiť hospodársku súťaž.

         1.1.
         Štátne zdroje

               (42)

               Na to, aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych zdrojov. Pojem štátu sa netýka iba ústrednej štátnej správy, ale zahŕňa všetky úrovne štátnej správy (vrátane obcí), ako aj verejné podniky (8).

               (43)

               Sporné pozemky nadobudlo mesto Sandefjord a následne ich previedla na dve dcérske spoločnosti patriace spoločnosti Sandefjord Fotball AS. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že prevod pozemkov sa týka štátnych zdrojov.

         1.2.
         Podnik

               (44)

               V zmysle ustálenej judikatúry sú podnikmi subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na svoju právnu formu a spôsob svojho financovania (9). Hospodárske činnosti sú činnosti pozostávajúce z ponúkania tovarov alebo služieb na trhu (10).

               (45)

               Sandefjord Fotball AS je profesionálny futbalový klub, ktorý funguje ako súkromná spoločnosť. Spoločnosť pôsobí na viacerých trhoch vrátane trhu s prestupmi futbalových hráčov, ako aj trhu s predajom vstupeniek, televíznymi vysielacími právami, klubovými suvenírmi a sponzorovaním.

               (46)

               Dozorný úrad preto dospel k záveru, že Sandefjord Fotball AS je podnikom v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

         1.3.
         Hospodárska výhoda

               (47)

               Prevod pozemkov v prospech podniku môže predstavovať hospodársku výhodu, najmä ak sa uskutoční za cenu, ktorá je nižšia ako trhová cena.

               (48)

               Transakcia prevodu štátnych zdrojov nepredstavuje štátnu pomoc, ak sa vykonáva v súlade s bežnými trhovými podmienkami tak, aby opatrenie neposkytlo podniku výhodu (11). Ide o tzv. kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

         1.3.1.   Prevod parcely č. 152/96

               (49)

               V čase prevodu na spoločnosť Sandefjord Fotball AS bola parcela č. 152/96 klasifikovaná na výstavbu futbalového štadióna a využitie na podnikateľské účely. Podmienkou získania stavebného povolenia na akúkoľvek stavbu na pozemku je preto výstavba štadióna. Vzhľadom na to, že náklady na výstavbu štadióna presiahli akúkoľvek potenciálnu hodnotu pozemku, sa trhová cena parcely č. 152/96 podľa nórskych orgánov rovnala nule, ak nebola záporná.

               (50)

               Dozorný úrad konštatuje, že povinnosti vyplývajúce z územného plánovania môžu mať vplyv na trhovú cenu pozemku. Povinnosť vybudovať futbalový štadión však nemôže byť dôvodom zníženia trhovej ceny na nulu, najmä v prípade transakcie zameranej na pomoc futbalovému klubu s výstavbou nového štadióna (12).

               (51)

               Okrem toho sa dozorný úrad odvoláva na oddiel 2.2 písm. d) svojich usmernení o predaji pozemkov, kde sa uvádza, že v zásade „by sa trhová hodnota […] nemala stanovovať pod prvotné (13) náklady najmenej počas troch rokov po nadobudnutí, pokiaľ nezávislý odhadca konkrétne neurčil všeobecné zníženie trhových cien pozemkov a budov na príslušnom trhu.“ V tomto prípade mesto Sandefjord nadobudlo za 3,7 milióna NOK pozemok, ktorý bol neskôr rozdelený na parcely č. 152/96 a č.152/97. Dozorný úrad konštatuje, že prevod pozemkov na spoločnosť Sandefjord Fotball AS sa uskutočnil za cenu, ktorá bola nižšia ako nadobúdacie náklady pre mesto.

               (52)

               Na základe uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že prevodom parcely č. 152/96 sa poskytla hospodárska výhoda spoločnosti Sandefjord Fotball AS.

         1.3.2.   Prevod parcely č. 152/97

               (53)

               Parcela č. 152/97 bola v čase prevodu na spoločnosť Sandefjord Fotball AS klasifikovaná na využitie na podnikateľské účely. Nórske orgány tvrdia, že prevod parcely č. 152/97 by sa mal posudzovať v kontexte dohody z 28. novembra 2006, ktorou sa futbalový klub výmenou za pozemok obzvlášť zaväzuje postaviť štadión. Vzhľadom na to, že odhadované náklady na výstavbu štadióna prevyšovali hodnotu pozemku, prevod nemohol mať za následok poskytnutie hospodárskej výhody.

               (54)

               Dozorný úrad konštatuje, že parcela č. 152/97 je kvalifikovaná na využitie na podnikateľské účely. V zmysle územného plánu tak neexistuje žiadna povinnosť vybudovať na tomto pozemku štadión. V čase prevodu na spoločnosť Sandefjord Fotball AS neexistovalo ani žiadne záväzné obmedzenie založené na predchádzajúcej územnej kvalifikácii pozemku ako poľnohospodárskej pôdy. K výstavbe štadióna a jej financovanie zaväzuje spoločnosť Sandefjord Fotball AS iba dohoda z 28. novembra 2006. Je to jediný právny nástroj, v ktorom sa predpokladal predaj parcely č. 152/97 s cieľom pokryť časť nákladov na výstavbu štadióna.

               (55)

               Dozorný úrad zastáva názor, že súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by pri predaji pozemku nestanovil takéto podmienky v súvislosti s výstavbou alebo financovaním štadióna. Dozorný úrad preto nemôže akceptovať tvrdenie, že pri hodnotení, či existuje hospodárska výhoda, by sa mal zohľadniť zmluvný vzťah medzi prevodom parcely č. 152/97 na spoločnosť Sandefjord Fotball AS a výstavbou štadióna.

               (56)

               Dozorný úrad ďalej konštatuje, že spoločnosť Sandefjord Fotball AS krátko po prevode odpredal akcie v spoločnosti Sandefjord Fotball Næring AS, teda v vlastníkovi parcely č. 152/97, spoločnosti Pindsle Property AS za 40 miliónov NOK. Z tohto predaja vyplýva, že predmetný pozemok mal hospodársku hodnotu.

               (57)

               Na základe uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že prevod parcely č. 152/97 poskytol spoločnosti Sandefjord Fotball AS hospodársku výhodu.

         1.4.
         Selektívnosť

               (58)

               Údajná štátna pomoc je výsledkom transakcie medzi mestom Sandefjord a spoločnosťou Sandefjord Fotball AS. Predstavuje to selektívne opatrenie v zmysle článku 61 Dohody o EHP v tom zmysle, že sa vzťahuje len na jeden konkrétny podnik.

         1.5.
         Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod medzi zmluvnými stranami

               (59)

               Podľa judikatúry súvisiacej s vplyvom na obchod a narušením hospodárskej súťaže sa od dozorného úradu nevyžaduje „preukázanie skutočnosti, či má takáto pomoc skutočný vplyv na obchod […] a či je hospodárska súťaž skutočne narušená, ale len preskúmanie, či uvedená pomoc môže takýto obchod ovplyvniť a narušiť hospodársku súťaž“ (14).

               (60)

               Samotná skutočnosť, že štátna pomoc posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi, ktoré sú zapojené do hospodárskej súťaže v rámci EHP, postačuje na konštatovanie, že opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP (15).

               (61)

               V roku 2006 hral elitný tím Sandefjord Fotball v najvyššej nórskej súťaži s možnosťou kvalifikácie do európske pohárových súťaží. Okrem toho profesionálne futbalové kluby popri účasti na futbalových súťažiach vykonávajú ďalšie hospodárske činnosti na viacerých trhoch, ako je napríklad trh s prestupmi profesionálnych hráčov, reklama, spozorovanie, predaj reklamných predmetov alebo mediálnych práv. Pomoc v prospech profesionálneho futbalového klubu môže teda posilňovať jeho postavenie na každom z týchto trhov, ktorých väčšina sa môže týkať viacerých krajín EHP. Pokiaľ ide o trh s prestupmi hráčov, spoločnosť Sandefjord Fotball AS bola v danom čase – a naďalej je – aktívna na trhu s prestupmi hráčov, pričom potenciálne môže najímať hráčov z iných krajín EHP.

               (62)

               Dozorný úrad preto dospel k záveru, že opatrením sa môže narušiť hospodárska súťaž a ovplyvniť obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP.

         1.6.
         Záver o existencii pomoci

               (63)

               Na základe uvedených zistení dozorný úrad dospel k záveru, že predmetné opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

         1.7.
         Výška pomoci

               (64)

               Pokiaľ ide o parcelu č. 152/96, dozorný úrad uznáva, že povinnosť vyplývajúca z územného plánu, ktorá zahŕňa výstavbu štadióna, znižuje trhovú hodnotu pozemku (16). Ako sa však vysvetľuje v odôvodnení 50, nulová trhová cena nie je v prejednávanej veci odôvodnená. Na základe oddielu 2.2 písm. d) usmernení dozorného úradu o predaji pozemkov malo mesto Sandefjord pozemok predať aspoň za cenu, ktorá by sa rovnala jeho vlastným nadobúdacím nákladom. Na základe toho sa dozorný úrad domnieva, že výška pomoci súvisiacej s týmto pozemkom predstavuje sumu 1,9 milióna NOK (17).

               (65)

               Pokiaľ ide o parcelu č. 152/97 dozorný úrad konštatuje, že spoločnosť Sandefjord Fotball AS odpredal akcie spoločnosti Sandefjord Fotball Næring AS, teda vlastníkovi parcely č. 152/97, spoločnosti Pindsle Property AS za 40 miliónov NOK. Spoločnosť Pindsle Property AS je súkromnou spoločnosťou, ktorá v čase transakcie nebola súčasťou rovnakej skupiny ako spoločnosť Sandefjord Fotball AS. Predaj sa teda uskutočnil medzi dvomi nezávislými spoločnosťami (18). Dozornému úradu neboli doručené žiadne presvedčivé dôkazy o tom, že sa táto transakcia neuskutočnila za trhovú cenu. Dozorný úrad sa preto domnieva, že ide o najlepší dostupný odhad trhovej hodnoty parcely č. 152/97.

               (66)

               Na základe uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že celková trhová hodnota pozemku, ktorý bol prevedený na spoločnosť Sandefjord Fotball AS, predstavovala v čase transakcie 41,9 milióna NOK. Na základe dohody z 28. novembra 2006 spoločnosť Sandefjord Fotball AS však prijala aj niekoľko povinností v súvislosti s vykonaním prác v mene mesta Sandefjord. Ako sa uvádza v odôvodnení 26, celkové odhadované náklady týchto záväzkov boli v čase uzatvorenia zmluvy 9,5 milióna NOK. Nórske orgány vysvetlili, že ak by sa táto dohoda neuzavrela, práce by vykonalo mesto. Dozorný úrad preto akceptuje, že celkové náklady – podľa predpokladov v čase uzavretia zmluvy – by sa mali odpočítať od výšky pomoci.

               (67)

               Dozorný úrad preto dospel k záveru, že celková pomoc poskytnutá spoločnosti Sandefjord Fotball AS predstavovala 32,4 milióna NOK.

         2.   Procedurálne požiadavky

               (68)

               V článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 sa konštatuje, že „Dozorný úrad EZVO bude včas informovaný, o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť svoje pripomienky […]. Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“

               (69)

               Prevod sporného pozemku nebol dozornému úradu vopred oznámený. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že nórske orgány nedodržali svoje povinnosti vyplývajúce z článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3.

         3.   Zlučiteľnosť

               (70)

               Podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP sa pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí môže považovať za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

               (71)

               Dozorný úrad poznamenáva, že zatiaľ nevydal žiadne usmernenia týkajúce sa štátnej pomoci na výstavbu športovej infraštruktúry. Predmetné opatrenie sa preto bude posudzovať priamo podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

               (72)

               V súlade s praxou v čase, kedy sa pomoc poskytla, sa posúdenie dozorného úradu zakladá na týchto krokoch:

                           —

                           Je opatrenie pomoci zamerané na jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu?

                           —

                           Je pomoc dobre navrhnutá na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu, t. j. rieši navrhnutá pomoc zlyhanie trhu alebo iný cieľ? Konkrétne:

                                       —

                                       Je štátna pomoc vhodným nástrojom?

                                       —

                                       Má stimulačný účinok, t. j. zmení pomoc správanie firiem?

                                       —

                                       Je opatrenie pomoci primerané, t. j. mohla by sa rovnaká zmena v správaní dosiahnuť aj s menšou pomocou?

                           —

                           Sú narušenia hospodárskej súťaže a vplyv na obchod obmedzené a je teda celková bilancia pozitívna?

               (73)

               Uvedené otázky sú predmetom riešenia v nasledujúcich odsekoch.

         3.1.
         Cieľ spoločného záujmu

               (74)

               Dozorný úrad predovšetkým poznamenáva, že podpora športu nie je priamo uvedená v Dohode o EHP ako spoločný cieľ. Podpora športu sa však môže považovať za súčasť podpory politík v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže, ako aj sociálnej politiky. Užšia spolupráca v týchto oblastiach sa považuje za cieľ EHP, ako sa uvádza najmä v článkoch 1 a 78 Dohody o EHP. Formy tejto užšej spolupráce sú ďalej vymedzené v protokole 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd. V článku 4 tohto protokolu s názvom „Vzdelávanie, odborná príprava, mládež a šport“ sa napríklad predpokladá účasť zmluvných strán na Európskom roku vzdelávania prostredníctvom športu 2004, čo poukazuje na úzke prepojenie medzi podporou športu a cieľmi stanovenými v Dohode o EHP.

               (75)

               Tento výklad je v súlade s prístupom Európskej komisie (ďalej len „Komisia“). V Európskej únii sa podpora športu výslovne uvádza v článku 165 ZFEÚ, ktorý bol zavedený Lisabonskou zmluvou. Aj pred prijatím Lisabonskej zmluvy však Komisia uznávala osobitnú úlohu, ktorú v európskej spoločnosti zohráva šport založený na dobrovoľníckych štruktúrach, a to z pohľadu zdravia, vzdelávania, sociálnej integrácie a kultúry. Od prijatia Lisabonskej zmluvy sa takisto uznáva, že podporovanie športu prispieva k napĺňaniu celkových cieľov stratégie Európa 2020, konkrétne pri zvyšovaní zamestnateľnosti a mobility, najmä prostredníctvom opatrení zameraných na sociálne začlenenie v športe a prostredníctvom športu, vzdelávanie a odbornú prípravu.

               (76)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti dozorný úrad dospel k záveru, že podpora vzdelávania, odbornej prípravy a rozvoja mládeže prostredníctvom športu predstavuje cieľ spoločného záujmu. Dozorný úrad ďalej konštatuje, že pri financovaní infraštruktúry sa v prípade splnenia istých podmienok môže využívať aj všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách, čo takisto dokazuje, že podpora športu vrátane výstavby športovej infraštruktúry predstavuje cieľ spoločného záujmu.

         3.2.
         Vhodný nástroj

               (77)

               S cieľom posúdiť, či je štátna pomoc účinná pri dosahovaní určeného cieľa spoločného záujmu, musí dozorný úrad najprv identifikovať a definovať problém, ktorý je potrebné riešiť. Štátna pomoc by sa mala zamerať na situácie, kde môže pomoc priniesť dôležité zlepšenie, ktoré sa nedosiahne len prostredníctvom samotného trhu. Okrem toho musí byť navrhované opatrenie pomoci vhodným nástrojom na dosiahnutie identifikovaného cieľa spoločného záujmu.

               (78)

               Vo vzťahu k výstavbe futbalových štadiónov v Nórsku sa uznalo zlyhanie trhu, a to v dôsledku nedostatočných komerčných investícií do štadiónov, ktoré sú štrukturálne stratové, keďže ich príjmy nepostačujú na pokrytie investičných nákladov (19).

               (79)

               Nórske orgány navyše preukázali skutočnú potrebu nového futbalového štadióna v meste Sandefjord. Dokazujú to problémy s kapacitou na existujúcom mestskom štadióne v čase prijatia opatrenia a skutočnosť, že starý štadión už nespĺňal požiadavky na získanie licencie Nórskeho futbalového zväzu. Napokon, vzhľadom na neziskový charakter infraštruktúry štadióna, bola štátna pomoc na uskutočnenie tejto investície potrebná.

               (80)

               Na základe uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že štátna pomoc je vhodným nástrojom.

         3.3.
         Stimulačný účinok

               (81)

               Dozorný úrad môže štátnu pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s uplatňovaním Dohody o EHP len vtedy, ak má stimulačný účinok. Stimulačný účinok nastane, ak pomoc motivuje príjemcu zmeniť svoje správanie tak, aby podporoval stanovený cieľ spoločného záujmu, teda zmenu správania, ktorá by bez pomoci nenastala.

               (82)

               Dozorný úrad predovšetkým poznamenáva, že výstavba štadióna sa nezačala pred prevodom predmetných pozemkov.

               (83)

               Okrem toho z informácií poskytnutých nórskymi orgánmi vyplýva, že spoločnosť Sandefjord Fotball AS nemohla výstavbu štadióna financovať bez štátnej pomoci, pretože nemala finančné prostriedky ani schopnosť požičať si dostatok peňazí na pokrytie chýbajúcej sumy. Vlastný finančný príspevok na výstavbu štadióna už bol na hranici možností (20).

               (84)

               Na základe uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že opatrenie pomoci má stimulačný účinok.

         3.4.
         Proporcionalita

               (85)

               Štátna pomoc sa považuje za proporcionálnu, ak je výška pomoci obmedzená na minimum potrebné na dosiahnutie určeného cieľa spoločného záujmu. Dozorný úrad vo všeobecnosti zakladá svoje posúdenie proporcionality na pojmoch oprávnených nákladov a maximálnych intenzít pomoci.

               (86)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 67, výška pomoci poskytnutej spoločnosti Sandefjord Fotball AS bola spolu 32,4 miliónov NOK. Na účely posúdenia intenzity pomoci sa musí výška pomoci porovnať s oprávnenými investičnými nákladmi. Dozorný úrad sa domnieva, že náklady, ktoré vznikli spoločnosti Sandefjord Fotball AS namiesto mesta Sandefjord a ktoré sa odpočítali od výšky pomoci (pozri odôvodnenie 66), nemôžu byť považované za oprávnené náklady. Celkové investičné náklady vo výške 110 miliónov NOK preto musia byť znížené o 9,5 milióna NOK. Oprávnené investičné náklady tak dosiahli výšku 100,5 milióna NOK a zodpovedajúca intenzita pomoci je 32 %. Dozorný úrad poznamenáva, že táto intenzita pomoci je pomerne nízka a že zvyšok investície financoval príjemca – spoločnosť Sandefjord Fotball AS.

               (87)

               Intenzitu pomoci však treba posudzovať aj vzhľadom na sociálne prínosy vyplývajúce z infraštruktúry štadióna. Ako sa uvádza v časti I.5.3, štadión na rôzne neprofesionálne účely používa viacero subjektov vrátane amatérskych športových klubov a škôl. Celkovo je štadión na viac ako 50 % využívaný na nehospodárske účely.

               (88)

               Okrem toho dozorný úrad poznamenáva, že infraštruktúra štadióna je do určitej miery multifunkčná: futbalový štadión funguje v spojení s atletickou dráhou, posilňovňou a niekoľkými ďalšími vnútornými priestormi, čo zvyšuje možnosti nehospodárskeho využívania štadióna. Dozorný úrad napokon poznamenáva, že elitný tím platí za využívanie štadióna trhové nájomné (pozri tiež oddiel II 3.5), zatiaľ čo amatérske kluby a iné nekomerční používatelia majú na štadión bezplatný vstup, čo ďalej zdôrazňuje sociálny význam štadióna pre komunitu.

               (89)

               Na základe uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že opatrenie pomoci je primerané.

         3.5.
         Zabránenie neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže a obchodu

               (90)

               Podmienkou zlučiteľnosti pomoci s uplatňovaním Dohody o EHP je, že negatívne účinky opatrenia pomoci z hľadiska narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi zmluvnými stranami musia byť obmedzené a musia prevážiť pozitívne účinky týchto opatrení z hľadiska príspevku k cieľu spoločného záujmu.

               (91)

               Na úvod dozorný úrad poznamenáva, že štadión financovaný prostredníctvom tejto štátnej pomoci má predovšetkým miestny a regionálny význam. Infraštruktúra nie je určená na konanie medzinárodných podujatí ani na intenzívne využívanie akýmkoľvek iným komerčným používateľom než elitným tímom Sandefjord Fotball.

               (92)

               Elitný tím platí nájom za využívanie štadióna. Súčasné podmienky nájmu sú založené na rokovaniach so súkromnými vlastníkmi štadióna. Je teda predpoklad, že nájomné zodpovedá podmienkam na trhu. Potvrdzuje to aj porovnanie s typickým nájomným štadiónov, ktoré platia iné kluby, ktoré poskytli nórske orgány (pozri odôvodnenie 36).

               (93)

               Dozorný úrad takisto poznamenáva, že intenzita pomoci je nízka a zodpovedajúca účasť spoločnosti Sandefjord Fotball AS na investičných nákladoch ešte viac znižuje riziko narušenia.

               (94)

               Nakoniec, hospodárske činnosti vykonávané spoločnosťou Sandefjord Fotball AS majú len veľmi obmedzený vplyv na obchod a hospodársku súťaž v rámci EHP vzhľadom na miestny charakter klubu. Predaj vstupeniek a reklamných predmetov, spozorovanie a reklamné činnosti sú primárne zamerané na miestne spoločenstvo a kraj Vestfold. Aktivity na trhu s hráčmi sú takisto veľmi obmedzené a zamerané na Nórsko. Napokon, spoločnosť Sandefjord Fotball AS nemá žiadny priamy vplyv na predaj televíznych vysielacích práv, ktoré sú centrálne spravované Nórskym futbalovým zväzom, a v každom prípade z nich má len veľmi obmedzený príjem.

               (95)

               Dozorný úrad preto dospel k záveru, že akékoľvek narušenia hospodárskej súťaže a obchodu spôsobené týmto opatrením pomoci sú obmedzené.

         3.6.
         Vyváženosť a záver

               (96)

               Na základe uvedeného posúdenia dozorný úrad zvážil pozitívne a negatívne vplyvy oznámeného opatrenia. Dozorný úrad dospel k záveru, že narušenia vyplývajúce z opatrenia pomoci neovplyvňujú nepriaznivo obchodné podmienky v takom rozsahu, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom.

         4.   Záver

               (97)

               Na základe informácií, ktoré predložili nórske orgány, dozorný úrad dospel k záveru, že prevod pozemkov predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Dozorný úrad dospel k záveru, že táto pomoc je zlučiteľná s uplatňovaním Dohody o EHP,

         PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Poskytnutá štátna pomoc v prospech spoločnosti Sandefjord Fotball AS je zlučiteľná s uplatňovaním Dohody o EHP podľa jej článku 61 ods. 3 písm. c).
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.
   Článok 3
   Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

      V Bruseli 23. septembra 2015

            Za Dozorný úrad EZVO

         Sven Erik SVEDMAN

            predseda

         Helga JÓNSDÓTTIR

            členka kolégia

      (1)  Ďalšie informácie o príjemcovi nájdete v rozhodnutí č. 444/14/COL.

      (2)  Nórske orgány potvrdili, že počiatočná investícia bola 110 miliónov NOK. Klub však následne investoval ďalších 17 miliónov NOK do vybavenia a zariadenia, najmä formou práce vykonanej členmi klubu („dugnadsarbeid“).

      (3)  Usmernenia dozorného úradu o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi prijaté 17. novembra 1999. Dostupné na: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (4)  V správe o ocenení sa celková hodnota parciel č. 152/96 a č. 152/97 odhaduje na 31 miliónov NOK. Suma 15 miliónov NOK vyplýva z rozdelenia tohto odhadu podľa príslušnej veľkosti týchto dvoch parciel.

      (5)  Konečné náklady predstavovali 12 miliónov NOK, pričom dodatočné náklady uhradila spoločnosť Pindsle Property AS.

      (6)  Počas zimy trénuje elitný tím na ihrisku s umelou trávou, ale používa šatne a iné vnútorné priestory štadióna.

      (7)  Existujú plány na inštalovanie umelého trávnika s cieľom zvýšiť využiteľnosť.

      (8)  Článok 2 smernice Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17) začlenený do bodu 1a prílohy XV k Dohode o EHP.

      (9)  Rozsudok vo veci C-41/90, Höfner a Elser/Macroton, EU:C:1991:161, body 21 – 22; rozsudok v spojených veciach C-180/98 až C-184/98, Pavlov a iní, EU:C:2000:428 a rozsudok vo veci E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund/Dozorný úrad EZVO, Zb. Rep. 2008, s. 61, bod 78.

      (10)  Rozsudok vo veci C-222/04, Ministero dell'Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, EU:C:2006:8, bod 108.

      (11)  Rozsudok vo veci C-39/94, SFEI a i., EU:C:1996:285, body 60 – 61.

      (12)  V tejto súvislosti dozorný úrad takisto odkazuje na oddiel 2.2 písm. c) svojich usmernení o predaji pozemkov, v ktorých sa v súvislosti s vykonaním ocenenia stanovuje, že „… [z]áväzky, ktorých plnenie by aspoň čiastočne bolo vo vlastnom záujme kupujúceho, by sa mali oceňovať so zohľadnením uvedenej skutočnosti.“

      (13)  T. j. nadobúdacie náklady, ktoré vznikli danému orgánu verejnej moci.

      (14)  Rozsudok vo veci C-372/97, Taliansko/Komisia, EU:C:2004:234, bod 44.

      (15)  Rozsudok vo veci C-730/79, Philip Morris Holland BV/Komisia, EU:C:1980:209, body 11 – 12; rozsudok v spojených veciach E-5/04, E-6/04, E-7/04, Fesil ASA a Finnfjord Smelteverk AS/Dozorný úrad EZVO, Zb. Rep. 2005, s. 117, bod 94 a rozsudok v spojených veciach C-197/11 a C-203/11 Libert a iní, EU:C:2013:288, body 76 – 78.

      (16)  Pozri aj rozhodnutie č. 225/15/COL z 10. júna 2015 o nevznesení námietok voči pomoci vo forme prevodu pozemkov na Vålerenga Fotball, bod 31.

      (17)  Mesto Sandefjord nadobudlo za 3,7 milióna NOK pozemky, ktoré sa neskôr rozdelili na parcely č. 152/96 a 152/97. Hodnota 1,9 milióna NOK vyplýva z rozdelenia tejto sumy podľa príslušnej veľkosti uvedených dvoch parciel.

      (18)  Dokazuje to aj absencia nezávislého znaleckého posudku, ktorý sa podľa nórskeho práva obchodných spoločností vyžaduje v súvislosti s transakciami medzi spoločnosťami patriacimi do tej istej skupiny.

      (19)  Pozri aj rozhodnutie č. 225/15/COL z 10. júna 2015 o nevznesení námietok voči pomoci vo forme prevodu pozemkov na Vålerenga Fotball, odôvodnenie 65.

      (20)  Pozri najmä informácie uvedené v dokumente č. 699518, s. 29.


title: 2014/16/SZBP: Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru EUBAM Libya/1/2014 zo 14. januára 2014 o zriadení Výboru prispievateľov na pomocnú misiu Európskej únie pre integrované riadenie hraníc v Líbyi (EUBAM Libya)

text:
               18.1.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 14/13

         ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU EUBAM LIBYA/1/2014
   zo 14. januára 2014
   o zriadení Výboru prispievateľov na pomocnú misiu Európskej únie pre integrované riadenie hraníc v Líbyi (EUBAM Libya)
   (2014/16/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí odsek,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/233/SZBP z 22. mája 2013 o pomocnej misii Európskej únie pre integrované riadenie hraníc v Líbyi (EUBAM Libya) (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 3,
   keďže:

               (1)

               Rada podľa článku 10 ods. 3 rozhodnutia Rady 2013/233/SZBP poverila Politický a bezpečnostný výbor (ďalej len „PBV“), aby prijal príslušné rozhodnutia o zriadení Výboru prispievateľov na pomocnú misiu Európskej únie pre integrované riadenie hraníc v Líbyi (EUBAM Libya).

               (2)

               V záveroch zo zasadnutia Európskej rady 15. a 16. júna 2001 v Göteborgu sa stanovili hlavné zásady a opatrenia pre príspevky tretích štátov na policajné misie. Rada 10. decembra 2002 schválila dokument nazvaný „Konzultácie a podrobnosti o príspevkoch nečlenských štátov EÚ na operácie civilného krízového riadenia EÚ“, v ktorom sa ďalej rozvinuli opatrenia pre účasť tretích štátov na operáciách civilného krízového riadenia, vrátane zriadenia výboru prispievateľov.

               (3)

               Výbor prispievateľov by mal byť fórom na diskusie s prispievajúcimi tretími štátmi o všetkých problémoch, ktoré sa týkajú riadenia misie EUBAM Libya. PBV, ktorý vykonáva politickú kontrolu a strategické riadenie misie EUBAM Libya, by mal zohľadňovať názory výboru prispievateľov,

         PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Zriadenie a mandát
   1.   Týmto sa zriaďuje Výbor prispievateľov na pomocú misiu Európskej únie pre integrované riadenie hraníc v Líbyi (EUBAM Libya).
   2.   Mandát výboru prispievateľov je stanovený v dokumente nazvanom „Konzultácie a podrobnosti o príspevkoch nečlenských štátov EÚ na operácie civilného krízového riadenia EÚ“.
   Článok 2
   Zloženie
   1.   Členmi výboru prispievateľov sú:

               —

               zástupcovia všetkých členských štátov a

               —

               zástupcovia tretích štátov, ktoré sa zúčastňujú misie EUBAM Libya a prispievajú na ňu.

         2.   Na zasadnutiach výboru prispievateľov sa môže zúčastňovať aj zástupca Komisie.
   Článok 3
   Informácie od vedúceho misie
   Vedúci misie pravidelne poskytuje informácie výboru prispievateľov.
   Článok 4
   Predseda
   Výboru prispievateľov predsedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku alebo jeho zástupca.
   Článok 5
   Zasadnutia
   1.   Zasadnutia výboru prispievateľov pravidelne zvoláva predseda. Ak si to vyžadujú okolnosti, môžu sa zvolať mimoriadne zasadnutia, a to na podnet predsedu alebo na žiadosť člena.
   2.   Predseda vopred rozošle predbežný program a dokumenty, ktoré sa týkajú zasadnutia. Predseda zodpovedá za to, že sa výsledky rokovaní výboru prispievateľov zašlú PBV.
   Článok 6
   Dôvernosť
   1.   V súlade s rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 (2) sa na zasadnutia a konanie výboru prispievateľov uplatňujú bezpečnostné predpisy Rady. Zástupcovia vo výbore prispievateľov musia mať najmä primeranú bezpečnostnú previerku.
   2.   Na rokovania výboru prispievateľov sa vzťahuje služobné tajomstvo, ak výbor prispievateľov jednomyseľne nerozhodne inak.
   Článok 7
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 14. januára 2014

            Za Politický a bezpečnostný výbor

            predseda

         W. STEVENS

      (1)  Ú. v. EÚ L 138, 24.5.2013, s. 15.

      (2)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).