title: 2014/415/EÚ: Rozhodnutie Rady z  24. júna 2014 o podrobnostiach vykonávania doložky o solidarite Úniou

text:
               1.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 192/53

         ROZHODNUTIE RADY
   z 24. júna 2014
   o podrobnostiach vykonávania doložky o solidarite Úniou

      (2014/415/EÚ)

   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 222 ods. 3 prvú vetu,
   so zreteľom na spoločný návrh Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Toto rozhodnutie sa týka vykonávania článku 222 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (ďalej len „doložka o solidarite“) Úniou. Netýka sa vykonávania doložky o solidarite podľa článku 222 ods. 2 ZFEÚ členskými štátmi. V súlade s Vyhlásením (č. 37) k článku 222 Zmluvy o fungovaní Európskej únie si členský štát môže vybrať najvhodnejšie prostriedky na splnenie vlastného záväzku solidarity voči inému členskému štátu.

               (2)

               Podľa článku 222 ods. 1 ZFEÚ majú Únia a členské štáty konať spoločne v duchu solidarity, ak sa niektorý členský štát stane objektom teroristického útoku alebo obeťou prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej ľudskou činnosťou. Je potrebné vyvinúť úsilie o súlad a komplementárnosť opatrení Únie a členských štátov v prospech ktoréhokoľvek členského štátu, ktorý sa dovoláva ustanovení doložky o solidarite, aby sa zabránilo duplicite úsilia. Vzhľadom na to, že členské štáty majú koordinovať vzájomnú činnosť v Rade, aby si splnili vlastné záväzky solidarity podľa článku 222 ods. 2 ZFEÚ, je vhodné, aby sa s ohľadom na vykonávanie doložky o solidarite Úniou vymedzili podrobnosti tejto koordinácie v Rade.

               (3)

               Podrobnosti koordinácie v Rade by sa mali zakladať na dojednaniach o integrovanej politickej reakcii na krízu EÚ (IPCR), ktoré Rada schválila 25. júna 2013 a v ktorých sa uvádza, že z IPCR majú vychádzať aj podrobnosti vykonávania doložky o solidarite. Je vhodné, aby Rada upravila dojednania IPCR, najmä v prípade preskúmania.

               (4)

               Vykonávanie doložky o solidarite Úniou by malo vychádzať v čo najväčšej miere z existujúcich nástrojov, malo by zvýšiť účinnosť zlepšením koordinácie a zabránením duplicite, malo by fungovať bez akýchkoľvek dodatočných zdrojov, malo by poskytovať jednoduché a jasné rozhranie s členskými štátmi na úrovni Únie a malo by rešpektovať právomoci udelené každej inštitúcii a útvaru Únie.

               (5)

               Doložkou o solidarite sa Únia vyzýva, aby zmobilizovala všetky svoje dostupné nástroje. Príslušné nástroje zahŕňajú stratégiu vnútornej bezpečnosti Európskej únie, mechanizmus Európskej únie v oblasti civilnej ochrany zriadený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ (1) (ďalej len „mechanizmus Únie“), rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ (2) a štruktúry vytvorené v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SZBP).

               (6)

               Rozsah podrobností vykonávania doložky o solidarite Úniou by sa mal jasne vymedziť.

               (7)

               Pokiaľ ide o boj proti terorizmu, strategickým rámcom pre opatrenia Únie je stratégia Európskej únie na boj proti terorizmu. Existujú rôzne nástroje, ako napríklad nástroje na posilnenie ochrany kritických infraštruktúr v oblasti energetiky a dopravy (3). Následne po oznámení Komisie nazvanom Politika EÚ v oblasti boja proti terorizmu: hlavné úspechy a budúce výzvy boli tiež prijaté opatrenia, napríklad opatrenia na posilňovanie spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva, posilňovanie prevencie radikalizácie najmä zriadením siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii a na obmedzovanie prístupu teroristov k finančným prostriedkom, výbušninám (4) a k chemickým, biologickým, rádiologickým a jadrovým materiálom, ako aj opatrenia na posilnenie bezpečnosti výbušnín.

               (8)

               Na úrovni Únie by sa mal vymedziť mechanizmus dovolávania sa a mechanizmus postupného zrušenia doložky, pokiaľ ide o podrobnosti v zmysle tohto rozhodnutia, založené na žiadosti dotknutého členského štátu na vysokej politickej úrovni a podporované jediným kontaktným miestom na úrovni Únie.

               (9)

               Dojednaniami o reakcii na úrovni Únie by sa mala zlepšiť účinnosť, a to pomocou posilnenej koordinácie vychádzajúcej z existujúcich nástrojov.

               (10)

               Účelom mechanizmu Únie je posilniť spoluprácu medzi členskými štátmi a Úniou a uľahčiť koordináciu v oblasti civilnej ochrany. Rozhodnutím č. 1313/2013/EÚ sa zriadilo Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ďalej len „ERCC“), ktorým sa má zabezpečiť operačná kapacita 24 hodín denne 7 dní v týždni a ktoré pomáha členským štátom a Komisii pri plnení cieľov mechanizmu Únie.

               (11)

               Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) má k dispozícii štruktúry so skúsenosťami v oblasti spravodajstva a s odbornými vojenskými znalosťami, ako aj sieť delegácií, ktoré takisto môžu prispievať k reakcii na hrozby alebo katastrofy na území členských štátov alebo na krízy s vonkajším rozmerom. Iné štruktúry a agentúry Únie pôsobiace v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) vrátane SBOP by mali poskytovať svoje príspevky v závislosti od krízy a podľa potreby v súlade s príslušnými ustanoveniami práva Únie.

               (12)

               Ak je to vzhľadom na naliehavosť situácie potrebné a uskutočniteľné, dojednania o reakcii na úrovni Únie by sa mali doplniť prijatím právnych aktov alebo zmenou existujúcich aktov v súlade s príslušnými ustanoveniami zmlúv.

               (13)

               Toto rozhodnutie nebude mať vplyv na obranu. V prípade, že si kríza vyžaduje prijatie opatrenia v rámci SZBP alebo SBOP, Rada by mala prijať takéto rozhodnutie v súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy.

               (14)

               Týmto rozhodnutím nie je dotknutý článok 42 ods. 7 Zmluvy o Európskej únii.

               (15)

               V oznámení Komisie nazvanom Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe sa stanovil cieľ zvýšiť odolnosť Únie voči krízam a katastrofám prostredníctvom niekoľkých opatrení vrátane plného využívania doložky o solidarite. Ako už pripomenula Rada vo svojich záveroch z 24. a 25. januára 2011, zvyšovanie odolnosti Európy voči krízam a katastrofám je zásadné pre ďalšie posilňovanie slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Únii.

               (16)

               Európska rada má pravidelne vyhodnocovať hrozby pre Úniu tak, aby Únia a jej členské štáty mohli prijímať účinné opatrenia. Na základe požiadavky zo strany Európskej rady by sa mali vypracúvať správy o špecifických hrozbách.

               (17)

               V súlade s článkom 346 ods. 1 písm. a) ZFEÚ nemá byť žiaden členský štát povinný poskytovať informácie, ktorých sprístupnenie odporuje podľa jeho názoru základným záujmom jeho bezpečnosti.

               (18)

               Európsky parlament prijal 22. novembra 2012 uznesenie 2012/2223 nazvané Doložky EÚ o vzájomnej ochrane a solidarite: politické a operačné rozmery.

               (19)

               Toto rozhodnutie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznávané v Charte základných práv Európskej únie a malo by sa uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami.

               (20)

               Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to vykonávanie doložky o solidarite Úniou, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedeného cieľa,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Všeobecný cieľ a predmet úpravy
   1.   Týmto rozhodnutím sa stanovujú pravidlá a postupy na vykonávanie článku 222 ZFEÚ (ďalej len „doložka o solidarite“) Úniou.
   2.   Rada v záujme zabezpečenia súladu a komplementárnosti opatrení Únie a členských štátov koordinuje reakciu na dovolávanie sa doložky o solidarite, pričom využíva dojednania IPCR. Generálny sekretariát Rady (GSR), Komisia a ESVČ poskytujú podporu pri vykonávaní dojednaní IPCR.
   3.   Podrobnosti vykonávania doložky o solidarite na úrovni Únie, ktorých účelom je poskytovať informácie a podporu, vychádzajú z mechanizmov existujúcich v rámci Rady, Komisie, ESVČ a agentúr Únie. Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) a ESVČ prispievajú vo vhodných prípadoch prijímaním iniciatív a poskytovaním príslušných informácií a podpory v oblasti pôsobnosti VP.
   4.   Príslušné nástroje Únie a dojednania IPCR vychádzajú z vlastných postupov a môžu byť aktívne pred dovolávaním sa doložky a po postupnom zrušení reakcie v zmysle tohto rozhodnutia.
   5.   Podrobnosťami vykonávania doložky o solidarite podľa tohto rozhodnutia sa zlepší efektívnosť, a to pomocou lepšej koordinácie reakcie na úrovni Únie a členských štátov.
   Článok 2
   Rozsah pôsobnosti
   1.   V prípade teroristického útoku alebo prírodnej katastrofy či katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, bez ohľadu na to, či majú pôvod na území členských štátov alebo mimo ich územia, sa toto rozhodnutie uplatňuje:

               a)

               na území členských štátov, na ktoré sa vzťahujú zmluvy, to znamená na pevnine, vo vnútrozemských vodách, v teritoriálnych vodách a vo vzdušnom priestore;

               b)

               v prípade, že je postihnutá infraštruktúra (napríklad pobrežné ropné a plynové zariadenia), ktorá sa nachádza v teritoriálnych vodách, vo výhradnej hospodárskej zóne alebo kontinentálnom šelfe členského štátu.

         Únia je pri uplatňovaní podrobností vykonávania doložky o solidarite v zmysle tohto rozhodnutia, najmä pri mobilizácii nástrojov, ktoré má k dispozícii, viazaná medzinárodným právom a nesmie zasahovať do práv iných ako členských štátov.
   2.   Toto rozhodnutie nemá vplyv na obranu.
   Článok 3
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

               a)

               „katastrofa“ je akákoľvek situácia, ktorá má alebo môže mať závažný vplyv na ľudí, životné prostredie alebo majetok, vrátane kultúrneho dedičstva;

               b)

               „teroristický útok“ je teroristický čin ako sa vymedzuje v rámcových rozhodnutiach Rady 2002/475/SVV (5);

               c)

               „kríza“ je katastrofa alebo teroristický útok s ďalekosiahlym vplyvom alebo politickým významom, ktorý si vyžaduje včasnú politickú koordináciu a reakciu na politickej úrovni Únie;

               d)

               „reakcia“ je akékoľvek opatrenie prijaté v prípade katastrofy alebo teroristického útoku zamerané na riešenie jej/jeho bezprostredných nepriaznivých následkov.

         Článok 4
   Dovolávanie sa doložky o solidarite
   1.   Dotknutý členský štát sa v prípade katastrofy alebo teroristického útoku môže dovolávať doložky o solidarite, ak po tom, čo vyčerpal možnosti existujúcich prostriedkov a nástrojov na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, dospeje k záveru, že kríza presahuje jeho dostupné kapacity v oblasti reakcie.
   2.   Politické orgány dotknutého členského štátu predložia svoje dovolanie sa predsedníctvu Rady. Dovolanie sa prostredníctvom Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) adresuje aj predsedovi Európskej komisie.
   Článok 5
   Dojednania o reakcii na úrovni Únie
   1.   Len čo sa nejaký členský štát dovoláva doložky o solidarite, Rada zabezpečí politické a strategické riadenie reakcie Únie na dovolávanie sa doložky o solidarity, pričom sa v plnej miere zohľadnia právomoci Komisie a VP. Predsedníctvo Rady na tento účel bezodkladne aktivuje dojednania IPCR, ak sa už neuplatňujú, a následne informuje všetky členské štáty o dovolávaní sa doložky o solidarite.
   2.   Komisia a VP Únie v súlade s článkom 1 ods. 3 zároveň:

               a)

               identifikujú všetky relevantné nástroje Únie, ktoré môžu najlepšie pomôcť reagovať na krízu, vrátane odvetvových, operatívnych, politických alebo finančných nástrojov a štruktúr, a prijmú všetky potrebné opatrenia ustanovené v rámci týchto nástrojov;

               b)

               s podporou vojenského štábu EÚ identifikujú vojenské kapacity, ktoré môžu najlepšie pomôcť reagovať na krízu;

               c)

               identifikujú a navrhnú uplatňovanie nástrojov a zdrojov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti agentúr Únie a ktoré môžu najlepšie pomôcť reagovať na krízu;

               d)

               poskytujú Rade poradenstvo o tom, či sú existujúce nástroje dostatočným prostriedkom pomoci pre dotknutý členský štát po dovolávaní sa doložky o solidarite;

               e)

               vypracúvajú pravidelné integrované hodnotiace a analytické správy o situácii, aby informovali a podporovali koordináciu a rozhodovanie na politickej úrovni v Rade v súlade s článkom 6 tohto rozhodnutia.

         3.   Komisia a VP predložia podľa potreby a v súlade s článkom 1 ods. 3 príslušné návrhy Rade, najmä pokiaľ ide o:

               a)

               rozhodnutia o mimoriadnych opatreniach, ktoré nie sú stanovené v existujúcich nástrojoch;

               b)

               žiadosti o vojenské kapacity, ktoré presahujú existujúce dojednania o civilnej ochrane, alebo

               c)

               podporné opatrenia na rýchlu reakciu členských štátov.

         4.   Predsedníctvo Rady, uplatňujúc dojednania IPCR, zabezpečí zosúladenie vybavovania žiadostí v Rade a celkovej reakcie na politickej úrovni Únie vrátane vypracovania a aktualizácie návrhov opatrení, pričom sa zohľadní právo iniciatívy Komisie a VP v rámci ich oblastí právomoci. GSR, Komisia, ESVČ a v prípade teroristických útokov koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu pritom poskytujú predsedníctvu podporu a poradenstvo. Iné štruktúry a agentúry Únie pôsobiace v oblasti SZBP/SBOP poskytnú svoje príspevky v závislosti od krízy a podľa potreby v súlade s príslušnými ustanoveniami práva Únie.
   5.   Predsedníctvo Rady bude informovať predsedu Európskej rady a predsedu Európskeho parlamentu o dovolávaní sa doložky o solidarite a o akomkoľvek podstatnom vývoji.
   6.   Na základe dovolávania sa doložky o solidarite pôsobí ERCC 24 hodín denne 7 dní v týždni ako kontaktné miesto na úrovni Únie pre príslušné orgány a iné zainteresované strany členských štátov bez toho, aby boli dotknuté existujúce právomoci v rámci Komisie a VP a existujúce informačné siete. ERCC uľahčí vypracúvanie integrovaných hodnotiacich a analytických správ o situácii, a to v spolupráci so situačným centrom EÚ a ďalšími krízovými centrami Únie v súlade s článkom 6 tohto rozhodnutia
   Článok 6
   Integrované hodnotiace a analytické správy o situácii
   Integrované hodnotiace a analytické správy o situácii zodpovedajú potrebám na politickej úrovni Únie, ktoré vymedzí predsedníctvo Rady, a umožňujú strategický prehľad situácie v Rade v súlade s dojednaniami IPCR. Takéto správy zahŕňajú potvrdené dobrovoľné príspevky členských štátov, Komisie, ESVČ a príslušných agentúr Únie, ako aj príslušných medzinárodných organizácií. V prípade dovolávania sa doložky v súvislosti s teroristickým útokom sa s hodnoteniami a brífingmi spravodajstva zaobchádza oddelene prostredníctvom existujúcich komunikačných kanálov.
   Článok 7
   Postupné zrušenie
   Postupné zrušenie reakcie v zmysle tohto rozhodnutia vychádza z rovnakého postupu, ako sa ustanovuje v článku 4 ods. 2. Keď členský štát, ktorý sa dovoláva doložky o solidarite, zváži, že nie je potrebné, aby dovolávanie sa doložky bolo naďalej aktívne, svoje stanovisko oznámi čo najskôr po takom zvážení.
   Článok 8
   Hodnotenie hrozieb na úrovni Únie
   1.   Európska rada môže s cieľom posúdiť hrozby, ktorým Únia čelí, požiadať Komisiu, VP a podľa potreby agentúry Únie, aby vypracovali správy o špecifických hrozbách.
   2.   Pokiaľ Európska rada neustanoví inak, každá takáto správa sa zakladá výlučne na dostupných hodnoteniach hrozieb, ktoré zosumarizovali príslušné inštitúcie, orgány a agentúry Únie v rámci existujúcich dojednaní, a na informáciách, ktoré dobrovoľne poskytli členské štáty, čím sa zabráni duplicite úsilia. Koordinátor EÚ pre boj proti terorizmu sa v prípade potreby zapája do vypracovania takýchto správ. V súlade s článkom 346 ods. 1 písm. a) ZFEÚ nie je žiadny členský štát povinný poskytovať informácie, ktorých sprístupnenie odporuje podľa jeho názoru základným záujmom jeho bezpečnosti.
   Článok 9
   Preskúmanie
   1.   Podrobnosti vykonávania doložky o solidarite v zmysle tohto rozhodnutia sa v súlade so zistenými potrebami pravidelne preskúmajú, a to v každom prípade do 12 mesiacov po ukončení dovolávania sa doložky, aby sa zabezpečilo zistenie a riešenie príslušných skúseností. Toto preskúmanie sa vykonáva v Rade na základe spoločnej správy Komisie a VP.
   2.   Toto rozhodnutie možno podľa potreby revidovať. V takýchto prípadoch a v súlade s článkom 222 ods. 3 ZFEÚ pomáha Rade Politický a bezpečnostný výbor a Stály výbor pre operačnú spoluprácu v oblasti vnútornej bezpečnosti.
   3.   Rada môže podľa potreby upraviť dojednania IPCR, najmä s cieľom riešiť potreby zistené Radou pri skúmaní alebo v nadväznosti na revíziu tohto rozhodnutia.
   Článok 10
   Finančné dôsledky
   Akékoľvek finančné zdroje potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia sa mobilizujú v rámci dohodnutých ročných výdavkových limitov a v súlade s rozsahom pôsobnosti existujúcich nástrojov Únie, pričom sa zohľadnia ročné stropy viacročného finančného rámca.
   Článok 11
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Luxemburgu 24. júna 2014

            Za Radu

            predseda

         E. VENIZELOS

      (1)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 924).

      (2)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 2119/98/ES (Ú. v. EÚ L 293, 5.11.2013, s. 1).

      (3)  Ako sa uvádza v smernici Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu (Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 75).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 98/2013 z 15. januára 2013 o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní (Ú. v. EÚ L 39, 9.2.2013, s. 1).

      (5)  Rámcové rozhodnutia Rady 2002/475/SVV z 13. júna 2002 o boji proti terorizmu (Ú. v. ES L 164, 22.6.2002, s. 3).


title: Rozhodnutie Rady z 18. septembra 1995 o uzavretí dodatkových protokolov k Európskym dohodám o obchode s textilnými výrobkami medzi Európskym spoločenstvom a určitými krajinami strednej a východnej Európy (Bulharsko, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko, Česká republika a Slovenská republika)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31997D0295

Úradný vestník L 127 , 20/05/1997 S. 0001 - 0001

		Rozhodnutie Radyz 18. septembra 1995o uzavretí dodatkových protokolov k Európskym dohodám o obchode s textilnými výrobkami medzi Európskym spoločenstvom a určitými krajinami strednej a východnej Európy (Bulharsko, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko, Česká republika a Slovenská republika)(97/295/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na článok 113 tejto zmluvy, v spojení s článkom 228 (2), prvá veta,so zreteľom na návrh Komisie,keďže Komisia dohodla v mene spoločenstva s Bulharskou republikou, Maďarskou republikou, Poľskou republikou, Rumunskom, Českou republikou a Slovenskou republikou dodatkové protokoly k Európskym dohodám o obchode s textilnými výrobkami;keďže tieto dodatkové protokoly by sa mali schváliť,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Dodatkové protokoly k Európskym dohodám o obchode s textilnými výrobkami medzi Európskym spoločenstvom a Bulharskou republikou, Maďarskou republikou, Poľskou republikou, Rumunskom, Českou republikou a Slovenskou republikou sa týmto schvaľujú v mene spoločenstva.Znenia dodatkových protokolov sú pripojené k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Predseda Rady sa týmto oprávňuje, aby vymenoval osobu splnomocnenú na podpísanie dodatkových protokolov v mene spoločenstva.Článok 3Predseda Rady podá o každom dodatkovom protokole podpísanom v mene spoločenstva oznámenie, ktoré ustanovuje článok 15.Článok 4Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.V Bruseli 18. septembra 1995Za RadupredsedaP. Solbes Mira--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady z 10. júna 1985, ktorým sa zriaďuje Poradný výbor pre vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti architektúry

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31985D0385

Úradný vestník L 223 , 21/08/1985 S. 0026 - 0027 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 6 Zväzok 2 S. 0109  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 06 Zväzok 3 S. 0020  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 6 Zväzok 2 S. 0109  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 06 Zväzok 3 S. 0020

		Rozhodnutie Radyz 10. júna 1985,ktorým sa zriaďuje Poradný výbor pre vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti architektúry(85/385/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEVso zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na návrh rozhodnutia, ktorý predložila Komisia,keďže vo svojej rezolúcii zo 6. júna 1974 o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnej kvalifikácii [1] sa Rada vyjadrila v prospech zriadenia poradných výborov;keďže v súvislosti so vzájomným uznávaním diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnej kvalifikácii v architektúre, je dôležité zabezpečiť porovnateľne vysokú úroveň vzdelávania a odbornej prípravy;keďže aby sa prispelo k dosiahnutiu tohoto cieľa, mal by sa zriadiť poradný výbor, ktorý bude poradcom Komisie;ROZHODLA TAKTO:Článok 1Pri Komisii sa zriaďuje Poradný výbor pre vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti architektúry, ďalej len "výbor".Článok 21. Úlohou výboru je pomôcť zabezpečiť porovnateľne vysokú úroveň vzdelávania a odbornej prípravy architektov v celom spoločenstve.2. Túto úlohu plní najmä týmito prostriedkami:- komplexnou výmenou informácií o metódach vzdelávania a odbornej prípravy, obsahu, úrovni a štruktúre teoretického a praktického štúdia poskytovaného v členských štátoch;- diskusiou a poradami s úmyslom spoločného priblíženia sa k úrovni, ktorá sa má dosiahnuť vo vzdelávaní a odbornej príprave architektov, a ak je to vhodné, k štruktúre a obsahu takéhoto vzdelávania a odbornej prípravy vrátane kritérií, ktoré sa vzťahujú na praktické skúsenosti;- preskúmaním prispôsobovania sa vzdelávania a odbornej prípravy architektov vývoju vyučovacích metód a novým problémom, ktoré pre architektov vznikajú ako následok sociálneho, vedeckého a technického vývoja a ochrany životného prostredia.3. Výbor vykonáva poradné úlohy, ktoré sú mu zverené smernicou Rady 85/384/EHS z 10. júna 1985 o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení a iných dokladov o formálnych kvalifikáciách v oblasti architektúry a o opatreniach na uľahčenie účinného uplatňovania práva usadiť sa a slobody poskytovať služby [2].4. Výbor tiež predkladá Komisii a členským štátom svoje stanoviská a odporúčania vrátane, ak to považuje za vhodné, návrhov na zmeny a doplnky, ktoré sa majú vykonať v článkoch vzťahujúcich sa na vzdelávanie a odbornú prípravu architektov v smernici 85/384/EHS,5. Výbor radí Komisii a členským štátom, o akýchkoľvek iných otázkach vo vzťahu k vzdelávaniu a odbornej príprave architektov.Článok 31. Výbor pozostáva z troch odborníkov z každého členského štátu, a to takto:- jeden odborník, ktorý vykonáva povolanie v praxi;- jeden odborník za univerzity alebo za rovnocennú vzdelávaciu inštitúciu v oblasti architektúry;- jeden odborník za príslušné orgány členského štátu.2. Každý člen má jedného náhradníka. Náhradníci sa môžu zúčastňovať zasadnutia výboru;3. Členské štáty nominujú členov a náhradníkov uvedených v odsekoch 1 a 2. Členovia uvedení v prvej a druhej zarážke odseku 1 a ich náhradníci sú nominovaní na základe návrhu alebo po náležitej porade s odborníkmi, ktorí vykonávajú povolanie v praxi alebo s univerzitami alebo rovnocennými vzdelávacími inštitúciami v oblasti architektúry. Takto nominovaných členov a náhradníkov vymenováva Rada.Článok 41. Funkčné obdobie členov výboru je trojročné. Po uplynutí tohoto obdobia zostanú členovia výboru vo funkcii, pokiaľ nebudú nahradení, alebo pokiaľ sa ich funkčné obdobie neobnoví.2. Funkčné obdobie člena sa môže ukončiť pred uplynutím trojročnej lehoty na základe odstúpenia alebo smrti člena, jeho nahradením inou osobou v súlade s postupom stanoveným v článku 3. Toto zvolenie platí na zvyšné funkčné obdobie.Článok 5Výbor si zvolí z vlastných členov predsedu a dvoch podpredsedov. Prijme svoj rokovací poriadok. Program zasadnutia vypracuje predseda výboru po porade s Komisiou.Článok 6Výbor si môže vytvoriť pracovné skupiny a môže prizvať pozorovateľov alebo odborníkov alebo dovoliť pozorovateľom alebo odborníkom, aby mu pomáhali pri akomkoľvek aspekte jeho práce.Článok 7Sekretariát výboru zabezpečuje Komisia.V Luxemburgu 10. júna 1985Za RadupredsedaM. Fioret[1] Ú. v. ES C 98, 28.8.1974, s. 1.[2] Pozri s. 15 tohto úradného vestníka.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Komisie z 26. marca 2003, ktorým sa mení a dopĺňa jej vnútorný rokovací poriadok (oznámené pod číslom dokumentu C(2003) 972)

text:
01/zv. 4            SK                              Úradný vestník Európskej únie                                           297

32003D0246

L 92/14                                         ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKEJ ÚNIE                                           9.4.2003

                                                 ROZHODNUTIE KOMISIE
                                                      z 26. marca 2003,
                                    ktorým sa mení a dopĺňa jej vnútorný rokovací poriadok
                                               (oznámené pod číslom dokumentu C(2003) 972)

                                                       (2003/246/ES, Euratom)

             KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

             so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 218 ods. 2,
             so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 131,
             so zreteľom na Zmluvu o založení Európskej únie, a najmä na jej článok 28 ods. 1 a článok 41 ods. 1,

             ROZHODLA TAKTO:

                                                                Článok 1
             Ustanovenia Komisie o prevádzkových postupoch pre riadenie krízových situácií, ktorých text je priložený
             k tomuto rozhodnutiu, sa týmto pripájajú k rokovaciemu poriadku Komisie ako príloha.

                                                                Článok 2
             Toto rozhodnutie nahrádza rozhodnutie s rovnakým názvom prijaté 5. marca 2003.

                                                                Článok 3
             Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť a uplatňuje sa od 26. marca 2003.

             V Bruseli 26. marca 2003

                                                                                Za Komisiu
                                                                                Neil KINNOCK
                                                                                podpredseda
 ---pagebreak--- 298     SK                                   Úradný vestník Európskej únie                                         01/zv. 4

                                                       PRÍLOHA

                USTANOVENIA KOMISIE O PREVÁDZKOVÝCH POSTUPOCH PRE RIADENIE KRÍZY

      Keďže:

      (1)      Je vhodné, aby Komisia stanovila postupy umožňujúce riadenie krízových situácií, a najmä
               zaistenie, aby sa čo možno najefektívnejšie a najrýchlejšie prijímali všetky potrebné rozhodnutia
               pri súčasnom zaistení, aby naďalej podliehali politickej kontrole.

      (2)      Je potrebné stanoviť pre Komisiu prevádzkovú štruktúru na riadenie krízy.

      (3)      Ustanovenia Komisie o bezpečnosti (1), stanovené ako príloha k vnútornému rokovaciemu
               poriadku Komisie, ustanovujú člena Komisie, ktorý má byť zodpovedný za záležitosti bezpečnosti
               a za vykonanie bezpečnostnej politiky Komisie.

      (4)      Všeobecné zásady stanovené v oddiele 2 prílohy k ustanoveniam o bezpečnosti stanovujú
               všeobecné zásady zákonnosti, prehľadnosti, zodpovednosti a subsidiarity, ktoré sa rovnako
               uplatňujú na riadenie krízy.

                                                        Článok 1

      Bezpečnostný úrad sa začleňuje do Generálneho riaditeľstva pre pracovníkov a správu a pôsobí pod
      kontrolou riaditeľa Bezpečnostného úradu Komisie, ktorý je zodpovedný členovi Komisie
      zodpovednému za záležitosti bezpečnosti.

                                                        Článok 2

      1. Krízový systém pozostáva z riadiacej skupiny, prevádzkového tímu a monitorovacieho tímu.

      2. Riadiaca skupina zasadá pod predsedníctvom námestníka generálneho tajomníka. Pozostáva z člena
      predsedníckeho kabinetu a člena Komisie zodpovedného za záležitosti bezpečnosti, riaditeľa
      Bezpečnostného úradu Komisie, generálnych riaditeľov právnych služieb, pre pracovníkov a správu a tlač
      a takých iných osôb, ako námestník generálneho tajomníka považuje za vhodných za daných okolností.

      3. Predseda, člen Komisie zodpovedný za záležitosti bezpečnosti a každý člen Komisie zaangažovaný
      do krízy je stále informovaný o vývojoch krízy predsedom riadiacej skupiny.

      4. 24-hodinová pohotovostná služba bude v prevádzke sedem dní v týždni na základe stálej prítomnosti
      aspoň dvoch úradníkov tak, aby bezpečnostný úrad mohol vykonávať svoje povinnosti.

                                                        Článok 3

      1. Člen Komisie zodpovedný za záležitosti bezpečnosti môže kedykoľvek dať pokyny riaditeľovi
      Bezpečnostného úradu Komisie na uvedenie systému riadenia krízy do prevádzky.

      2. Riaditeľ Bezpečnostného úradu Komisie môže rozhodnúť z vlastnej iniciatívy, že na základe
      informácií, ktoré má k dispozícii, je vhodné uviesť do prevádzky systém riadenia krízy.

                                                        Článok 4
      S cieľom umožnenia prijímania rozhodnutí s dostatočnou rýchlosťou na zaistenie ochrany pracovníkov,
      budov a iného majetku Komisie pred akýmkoľvek ohrozením a na zaistenie jeho funkčnej spôsobilosti
      v situáciách, kde naliehavosť vylučuje použitie obvyklých rozhodovacích postupov:
      1. člen Komisie zodpovedný za záležitosti bezpečnosti môže prijať akékoľvek rozhodnutie, ktoré
         považuje za potrebné na ochranu pracovníkov a majetku Komisie pred takýmto ohrozením;
      2. v situáciách mimoriadnej naliehavosti riaditeľ Bezpečnostného úradu Komisie môže prijať
         rozhodnutia podobné tým, ktoré sú ustanovené v odseku 1 konajúc tam, kde je to možné, po
         konzultácii s riadiacou skupinou. Akékoľvek uplatnenie týchto právomocí sa okamžite oznámi
         členovi Komisie zodpovednému za bezpečnosť, kontrolu a tam, kde je to vhodné, za potvrdenie,
         zmenu alebo zrušenie;

      (1) Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1.
 ---pagebreak--- 01/zv. 4     SK                               Úradný vestník Európskej únie                                         299

           3. v situáciách mimoriadnej naliehavosti vedúci misie Komisie alebo delegácie, alebo zastúpenia, alebo
              regionálneho zastúpenia v členských štátoch môže prijať rozhodnutia obdobné ako rozhodnutia,
              ktoré sú ustanovené v odseku 1. Akékoľvek uplatnenie právomocí sa okamžite oznámi členovi
              Komisie zodpovednému za záležitosti bezpečnosti, za kontrolu a tam, kde je to vhodné, za
              potvrdenie, zmenu alebo zrušenie;

           4. akékoľvek rozhodnutie prijaté podľa odsekov 1 až 3 sa predloží na nasledujúce zasadnutie Kolégia
              pre kontrolu a tam, kde je to vhodné, pre potvrdenie, zmenu alebo zrušenie.

                                                          Článok 5

           Ruší sa článok 5 rozhodnutia Komisie C(94) 2129.


title: Rozhodnutie Rady z 9. júna 1980, ktorým sa schvaľuje, aby Komisia uzatvorila Medzinárodný dohovor o fyzickej ochrane jadrového materiálu

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31980D0565

Úradný vestník L 149 , 17/06/1980 S. 0041 - 0041 Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 12 Zväzok 2 S. 0053  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 12 Zväzok 3 S. 0213  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 12 Zväzok 3 S. 0213

		Rozhodnutie Radyz 9. júna 1980,ktorým sa schvaľuje, aby Komisia uzatvorila Medzinárodný dohovor o fyzickej ochrane jadrového materiálu(80/565/Euratom)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEVso zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 101 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie,keďže Komisia v súlade so smernicami Rady dojednala Medzinárodný dohovor o fyzickej ochrane jadrového materiálu;keďže preto by sa malo schváliť uzatvorenie uvedeného dohovoru Komisiou,ROZHODLA TAKTO:Jediný článokTýmto sa schvaľuje, aby Komisia uzatvorila Medzinárodný dohovor o fyzickej ochrane jadrového materiálu.V Luxemburgu 9. júna 1980Za RadupredsedaF. Pandolfi--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká z 27. januára 2014 o koordinačnom rámci týkajúcom sa oznamovania vnútroštátnych opatrení makroprudenciálnej politiky príslušnými alebo určenými orgánmi a o predkladaní stanovísk a vydávaní odporúčaní ESRB (ESRB/2014/2)

text:
               3.4.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 98/3

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

   z 27. januára 2014
   o koordinačnom rámci týkajúcom sa oznamovania vnútroštátnych opatrení makroprudenciálnej politiky príslušnými alebo určenými orgánmi a o predkladaní stanovísk a vydávaní odporúčaní ESRB
   (ESRB/2014/2)
   2014/C 98/03
   GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (1), a najmä na jeho článok 458,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (2), a najmä na jej článok 133,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (3), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. j),
   so zreteľom na odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (4),
   so zreteľom na odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2013/1 zo 4. apríla 2013 o predbežných cieľoch a nástrojoch makroprudenciálnej politiky (5),
   keďže:

               (1)

               Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) je zodpovedný za makroprudenciálny dohľad nad finančným systémom v Únii s cieľom prispievať k predchádzaniu alebo zmierňovaniu systémových rizík pre finančnú stabilitu v Únii. ESRB identifikuje systémové riziká vrátane tých, ktoré by sa podľa jeho názoru mali riešiť opatreniami makroprudenciálnej politiky. ESRB môže podporiť príslušné opatrenia a tak prispieť k tomu, aby sa: a) zabezpečilo, že konečný cieľ makroprudenciálnej politiky bude splnený; b) pôsobilo proti prípadnému nekonaniu, ktoré sa za určitých okolností môže vyskytovať v makroprudenciálnej politike, vrátane spustenia alebo zastavenia makroprudenciálnych opatrení.

               (2)

               Základným cieľom ESRB je zabezpečiť, že makroprudenciálne politiky vykonávané príslušnými alebo určenými orgánmi predchádzajú alebo zmierňujú systémové riziká včas a účinným spôsobom a že zároveň napomáhajú bezproblémovému fungovaniu vnútorného trhu Únie a sú s ním v súlade.

               (3)

               ESRB by mal prispievať k dosahovaniu cieľov vnútorného trhu a osobitne k integrovanej štruktúre dohľadu Únie, ktorá je potrebná na podporu včasných a konzistentných politických reakcií medzi členskými štátmi. Takto by sa malo predísť rozdielnym prístupom a zlepšiť fungovanie vnútorného trhu. Za týmto účelom môže ESRB podporovať vzájomné uznávanie makroprudenciálnych opatrení príslušných alebo určených orgánov, najmä v prípadoch, keď je vzájomné uznávanie ustanovené na základe legislatívy Únie. ESRB môže v budúcnosti pri lepšom porozumení makroprudenciálnych politík odporučiť vzájomné uznávanie tiež v ďalších prípadoch.

               (4)

               V súlade so svojím mandátom bude ESRB úzko spolupracovať s medzinárodnými finančnými organizáciami a makroprudenciálnymi orgánmi v tretích krajinách a posudzovať potrebu celoúnijných reakcií makroprudenciálnej politiky na systémové riziká a makroprudenciálne politiky v tretích krajinách.

               (5)

               Nový bankový regulačný rámec Únie pozostáva z dvoch oddelených legislatívnych nástrojov: smernice 2013/36/EÚ [ďalej len „smernica o kapitálových požiadavkách“ (CRD)] a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 [ďalej len „nariadenie o kapitálových požiadavkách“ (CRR)]. Ustanovenia CRD sú menej prikazujúce ako ustanovenia CRR. Preto majú členské štáty vyšší stupeň flexibility pri uplatňovaní makroprudenciálnych nástrojov založených na CRD, napríklad rôzne kapitálové vankúše. Na rozdiel od toho, makroprudenciálne nástroje ustanovené v článku 458 CRR neumožňujú rovnaký stupeň flexibility. Ich použitie vnútroštátnymi orgánmi podlieha osobitnému postupu, ktorý zároveň stanovuje aj rozsah použitia.

               (6)

               CRD a CRR ustanovujú viaceré požiadavky na oznamovanie, ktoré sú príslušné alebo určené orgány povinné dodržiavať vo vzťahu k ESRB v súvislosti s makroprudenciálnym dohľadom, najmä v týchto ustanoveniach: články 129 ods. 2, 130 ods. 2, 131 ods. 7, 131 ods. 12, 133, 134 ods. 2, 136 ods. 7 a 160 CRD, ako aj článok 99 ods. 7 a článok 458 CRR.

               (7)

               Podľa článku 133 CRD a článku 458 CRR je ESRB povinný predkladať stanoviská alebo vydávať odporúčania k špecifickým makroprudenciálnym opatreniam do jedného mesiaca od prijatia oznámenia o takýchto opatreniach. Na účely prijímania takýchto stanovísk a odporúčaní bude ESRB posudzovať vhodnosť zamýšľaných opatrení z makroprudenciálneho pohľadu na základe oznámenia zaslaného príslušným orgánom a svojich vlastných analýz.

               (8)

               Ako je uvedené v článku 458 CRR, právny základ na predloženie takýchto stanovísk si vyžaduje odôvodnenie, prečo iné prudenciálne nástroje uvedené v CRD a CRR nemôžu primerane vyriešiť zistené systémové riziko s prihliadnutím na relatívnu účinnosť týchto opatrení. ESRB na tento účel posúdi z makroprudenciálneho hľadiska základný účel, ako aj obsah oznámených opatrení z pohľadu ich odôvodnenia, efektívnosti, účinnosti a primeranosti.

               (9)

               Vo svojom hodnotení ESRB tiež zváži prípadné cezhraničné dôsledky oznámených opatrení a ak to bude považovať za potrebné, môže navrhnúť niektoré zmeny oznámených opatrení s cieľom zmierniť prípadné negatívne vedľajšie účinky v rámci vnútorného trhu Únie. ESRB sa však zameria na celkové čisté prínosy makroprudenciálnych opatrení z pohľadu finančnej stability.

               (10)

               ESRB bude tiež prispievať ku koordinácií a postupnému rozvoju ucelených a konzistentných reakcií makroprudenciálnej politiky na systémové riziká v Únii, čím sa posilní lepšie porozumenie a podpora osvedčených postupov v makroprudenciálnej politike.

               (11)

               Keďže ESRB prijíma svoje stanoviská alebo odporúčania do jedného mesiaca od prijatia oznámenia v súlade s článkom 133 CRD a článkom 458 CRR, musí sa zabezpečiť bezproblémový a účinný postup pre posudzovanie oznámených opatrení a pre prijímanie stanovísk alebo odporúčaní.

               (12)

               Od oznamujúcich orgánov sa požaduje, aby poskytovali oznámenia opatrení v angličtine s použitím vzorov uverejnených ESRB na jeho webovom sídle a vypracovali oznámenia čo najzrozumiteľnejšie a najvýstižnejšie, čo sú dôležité prvky takéhoto bezproblémového a účinného postupu.

               (13)

               Od oznamujúcich orgánov sa navyše požaduje, aby sekretariát ESRB neformálne informovali o oznámeniach, ktoré chcú zaslať, a to päť pracovných dní pred predložením oznámenia, kedykoľvek je to možné, s cieľom umožniť sekretariátu ESRB vykonať včas potrebné administratívne a organizačné opatrenia.

               (14)

               Toto rozhodnutie ustanovuje účinné postupy všeobecne prijateľné pre členov Generálnej rady ESRB. Uverejnením tohto rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie sa má za to, že vnútroštátne makroprudenciálne orgány a iné príslušné vnútroštátne orgány, ktoré nie sú zastúpené v Generálnej rade ESRB, sú informované o postupoch, prostredníctvom ktorých ESRB predkladá stanoviská alebo vydáva odporúčania k opatreniam makroprudenciálnej politiky prijatým príslušnými alebo určenými orgánmi. Toto rozhodnutie však neukladá žiadne právne záväzné povinnosti nad rámec tých, ktoré sú uložené právnymi aktmi Únie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Predmet úpravy
   Toto rozhodnutie ustanovuje spoločný procesný rámec týkajúci sa predkladania stanovísk a vydávania odporúčaní ESRB v súlade s CRD a CRR. Takéto stanoviská a odporúčania sa vypracúvajú v súlade s týmto rozhodnutím.
   Článok 2
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto pojmy:

               1.

               „oznámením“ je každé oznámenie ESRB príslušnými alebo určenými orgánmi v súlade s článkom 133 CRD a článkom 458 CRR vrátane ECB podľa článku 9 nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 (6).

               2.

               „stanoviskom“ je každé stanovisko predložené ESRB do jedného mesiaca v súlade s článkom 133 CRD a článkom 458 CRR.

               3.

               „odporúčaním“ je každé odporúčanie vydané ESRB do jedného mesiaca v súlade s článkom 133 ods. 14 CRD.

               4.

               „opatrením makroprudenciálnej politiky“ je každé rozhodnutie týkajúce sa opatrení príslušných alebo určených orgánov, ktoré sa oznamuje ESRB v súlade s článkom 133 CRD a článkom 458 CRR, ku ktorému ESRB predkladá stanovisko alebo vydáva odporúčanie v súlade s odsekmi 1 až 3.

         Článok 3
   Oznámenie ESRB
   1.   Článok 3 sa vzťahuje na každé oznámenie v zmysle článku 2 ods. 1. Neukladá žiadne právne záväzné povinnosti nad rámec tých, ktoré sú uložené právnymi aktmi Únie.
   2.   S cieľom zabezpečiť bezproblémový a účinný postup sa od oznamujúcich orgánov požaduje, aby predkladali oznámenia v angličtine. Ak ESRB uverejní vzor na oznámenie, oznamujúce orgány sú povinné používať takýto vzor, keď prekladajú oznámenie. ESRB uverejňuje takéto vzory na svojom webovom sídle.
   3.   Oznámenie obsahuje všetky relevantné informácie v súlade s príslušnými požiadavkami podľa CRD a CRR. Malo by byť vypracované čo najzrozumiteľnejšie a najvýstižnejšie.
   4.   Pokiaľ sa nezverejnenie osobitne nepožaduje zo strany oznamujúceho orgánu alebo sa inak nepovažuje za potrebné zo strany ESRB z dôvodov finančnej stability, ESRB oznámenia zverejňuje tri mesiace odo dňa ich prijatia.
   Článok 4
   Stanoviská a odporúčania ESRB
   1.   Článok 4 sa vzťahuje na všetky stanoviská a odporúčania v zmysle článku 2 ods. 2 a 3.
   2.   Ak napriek žiadosti ESRB oznamujúcemu orgánu o poskytnutie ďalších informácií, oznámenie a informácia prijatá v prípade podrobnejšieho objasnenia neobsahujú všetky relevantné informácie potrebné na posúdenie vhodnosti zamýšľaného opatrenia vrátane jeho súladu s príslušnými požiadavkami podľa CRD a CRR, ESRB môže predložiť stanovisko, v ktorom uvedie, že nie je možné posúdenie súladu s požiadavkami CRD a CRR. ESRB môže prípadne tiež predložiť negatívne stanovisko alebo vydať negatívne odporúčanie.
   3.   Po prijatí oznámenia podľa článku 133 CRD alebo článku 458 CRR ho sekretariát ESRB bezodkladne predloží všetkým členom Generálnej rady a všetkým členom hodnotiaceho tímu, ako je vymedzený v článku 5, prostredníctvom systému Darwin s použitím dôverného postupu.
   4.   Do piatich pracovných dní ECB odo dňa prijatia oznámenia v súlade s odsekom 3 môže každý člen Generálne rady vzniesť podstatné námietky týkajúce sa negatívnych vonkajších dopadov v zmysle nepriaznivých cezhraničných vedľajších účinkov oznámeného opatrenia makroprudenciálnej politiky. S cieľom zabezpečiť bezproblémový a účinný postup sa od členov požaduje vzniesť takéto podstatné námietky v angličtine. Členovia poskytujú všetky relevantné informácie potrebné na posúdenie vhodnosti takýchto podstatných námietok ako súčasť hodnotenia podľa odseku 5 čo najzrozumiteľnejšie a najvýstižnejšie.
   5.   Do 12 pracovných dní ECB odo dňa prijatia oznámenia v súlade s odsekom 3 vypracuje hodnotiaci tím hodnotenie a návrh stanoviska alebo odporúčania k opatreniu makroprudenciálnej politiky, ktoré sa týkajú jeho vhodnosti v súlade s príslušnými požiadavkami podľa CRD a CRR z makroprudenciálneho hľadiska a hľadiska finančnej stability. Hodnotiaci tím náležite prihliadne na vhodné podstatné námietky vznesené ESRB podľa odseku 4.
   6.   Akonáhle je proces vypracovania návrhu stanoviska alebo odporúčania ukončený hodnotiacim tímom, sekretariát ESRB ho bezodkladne predloží prostredníctvom systému Darwin s použitím dôverného postupu všetkým členom Generálnej rady na posúdenie v rámci písomného postupu. Do štyroch pracovných dní ECB odo dňa jeho predloženia Generálnej rade môžu jej členovia uplatniť pred prijatím rozhodnutia Generálnej rady pripomienky k návrhu stanoviska alebo odporúčania.
   7.   Do dvoch pracovných dní ECB od uplynutia lehoty na uplatnenie pripomienok zo strany členov Generálnej rady posúdi hodnotiaci tím, či sa ma návrh stanoviska alebo odporúčania na základe týchto pripomienok upraviť a predloží Generálnej rade prostredníctvom sekretariátu ESRB konečný návrh stanoviska alebo odporúčania.
   8.   Na základe hodnotenia a návrhu vypracovaného hodnotiacim tímom prijme Generálna rada rozhodnutie k návrhu stanoviska alebo návrhu odporúčania. Ak sa nezvolá zasadnutie Generálnej rady v súlade s Rokovacím poriadkom ESRB, rozhodnutie Generálnej rady sa prijme v rámci písomného postupu, pričom sa členom Generálnej rady poskytnú na hlasovanie aspoň päť pracovných dní ECB. Rozhodnutie Generálnej rady sa prijme najneskôr jeden pracovný deň ECB pred uplynutím lehoty jedného mesiaca uvedenej v článku 133 CRD alebo článku 458 CRR.
   9.   Pokiaľ sa nezverejnenie osobitne nepožaduje zo strany oznamujúceho orgánu alebo sa inak nepovažuje za potrebné zo strany ESRB z dôvodov finančnej stability, stanovisko alebo odporúčanie ESRB sa zverejňuje ESRB tri mesiace po prijatí alebo zamietnutí opatrenia makroprudenciálnej politiky v súlade s ustanoveniami CRD a CRR. Do uplynutia tejto trojmesačnej lehoty je takéto stanovisko alebo odporúčanie neverejné a dôverné.
   Článok 5
   Hodnotiaci tím
   1.   Zriaďuje sa hodnotiaci tím ako stála podriadená štruktúra v rámci Poradného výboru pre technické otázky. Vypracúva hodnotenia opatrení makroprudenciálnej politiky a návrhy stanovísk alebo odporúčaní k opatreniam makroprudenciálnej politiky. Členovia a pozorovatelia hodnotiaceho tímu majú dostatočnú úroveň praxe tak z pohľadu odbornosti, ako aj politiky.
   2.   Stáli členovia hodnotiaceho tímu pozostávajú z dvoch zástupcov sekretariátu ESRB, jedného zástupcu ECB, jedného zástupcu Jednotného mechanizmu dohľadu (SSM) a deviatich zástupcov, z ktorých každý zastupuje národnú centrálnu banku (NCB) členského štátu (ďalej len „deväť zástupcov“), ako je ustanovené v odseku 8.
   3.   Stáli pozorovatelia hodnotiaceho tímu pozostávajú z dvoch zástupcov Európskej komisie a jedného zástupcu Európskeho orgánu pre bankovníctvo.
   4.   Nestáli pozorovatelia hodnotiaceho tímu pozostávajú z dvoch zástupcov, jedného z NCB a druhého z príslušného alebo určeného vnútroštátneho orgánu, ak je to relevantné, z každého členského štátu, ktorý oznámil opatrenie makroprudenciálnej politiky, a z jedného zástupcu každej inštitúcie, ktorej člen je zastúpený v Generálnej rade ESRB, ktorý vzniesol podstatnú námietku v súlade s článkom 4 ods. 4.
   5.   Ak podľa článku 5 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013 oznámi opatrenie makroprudenciálnej politiky na vnútroštátnej úrovni ECB namiesto vnútroštátnych orgánov, ECB je zastúpená jedným nestálym pozorovateľom a každý dotknutý členský štát je zastúpený dvomi nestálymi pozorovateľmi určenými v súlade s odsekom 4.
   6.   Úlohou nestálych pozorovateľov v hodnotiacom tíme je poskytovať informácie a vysvetlenia stálym členom, ktoré sa týkajú oznámených makroprudenciálnych opatrení alebo vznesených podstatných námietok.
   7.   Predsedom hodnotiaceho tímu je zástupca sekretariátu ESRB.
   8.   Na základe nominácií národných centrálnych bánk členských štátov vymenuje Generálna rada do hodnotiaceho tímu deväť zástupcov, z ktorých každý zastupuje NCB členského štátu. Deväť zástupcov podlieha systému rotácie. Spočiatku na prvé funkčné obdobie sa vymenujú štyria z deviatich zástupcov na obdobie dvoch rokov a piati z deviatich zástupcov sa vymenujú na obdobie troch rokov a ich funkčné obdobie nie je bezprostredne obnoviteľné. Následne je funkčné obdobie každého z deviatich zástupcov obmedzené na dva roky a nie je bezprostredne obnoviteľné. Zloženie deviatich zástupcov zaručuje vyrovnané zastúpenie národných centrálnych bánk tak z členských štátov zúčastňujúcich sa na SSM, ako aj tých, ktoré sa na SSM nezúčastňujú.
   9.   S cieľom vyhnúť sa konfliktu záujmov pri posudzovaní opatrení makroprudenciálnej politiky funkcia stáleho člena zastupujúceho národné centrálne banky alebo ECB spočíva bez jeho nahradenia vo všetkých prípadoch, keď orgány príslušného členského štátu alebo ECB oznámili opatrenie makroprudenciálnej politiky alebo vzniesli podstatné námietky týkajúce sa opatrenia makroprudenciálnej politiky, ktoré sa má posúdiť hodnotiacim tímom. Odseky 4 a 5sa naďalej uplatňujú.
   10.   Stáli členovia hodnotiaceho tímu vypracujú návrhy stanovísk alebo odporúčaní v súlade s článkom 4 ods. 5, o ktorých môže Generálna rada hlasovať. Hodnotiaci tím sa usiluje dosiahnuť konsenzus medzi svojimi stálymi členmi. Ak si to vyžadujú okolnosti, môže vo svojom hodnotení predloženom Generálnej rade uviesť väčšinový a menšinový názor.
   Článok 6
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 28. januára 2014.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 27. januára 2014

         Predseda ESRB
         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (3)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ C 170, 15.6.2013, s. 1.

      (6)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).


title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/535 z  27. marca 2015 , ktorým sa Dánskemu kráľovstvu povoľuje ratifikovať Dohovor z  23. novembra 2007 o medzinárodnom vymáhaní výživného na deti a iných členov rodiny [oznámené pod číslom C(2015) 1994]

text:
               31.3.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 86/152

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/535
   z 27. marca 2015,
   ktorým sa Dánskemu kráľovstvu povoľuje ratifikovať Dohovor z 23. novembra 2007 o medzinárodnom vymáhaní výživného na deti a iných členov rodiny

         [oznámené pod číslom C(2015) 1994]

   (Iba dánske znenie je autentické)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/325/ES z 27. apríla 2006 o uzavretí Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (1), a najmä na jeho článok 1a,
   so zreteľom na žiadosť, ktorú predložilo Dánske kráľovstvo (ďalej len „Dánsko“) listom z 5. augusta 2013,
   keďže:

               (1)

               V súlade s článkom 5 ods. 2 Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (2) (ďalej len „dohoda medzi Európskou úniou a Dánskom“) sa Dánsko musí zdržať uzavretia medzinárodných dohôd, ktoré by mohli ovplyvniť alebo zmeniť pôsobnosť nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 (3), pokiaľ takýto krok nie je dohodnutý s Európskou úniou a neboli prijaté dostatočné opatrenia v súvislosti so vzťahom medzi touto dohodou medzi Európskou úniou a Dánskom na jednej strane a príslušnou medzinárodnou dohodou na strane druhej.

               (2)

               V súlade s článkom 3 ods. 2 dohody medzi Európskou úniou a Dánskom oznámilo Dánsko listom zo 14. januára 2009 Komisii svoje rozhodnutie vykonať nariadenie Rady (ES) č. 4/2009 (4), a to v rozsahu, v akom sa uvedeným nariadením mení nariadenie (ES) č. 44/2001 (5). V súlade s článkom 3 ods. 6 dohody medzi Európskou úniou a Dánskom viedlo oznámenie Dánska podľa medzinárodného práva k vzniku vzájomných povinností medzi Dánskom a Európskou úniou. Nariadenie (ES) č. 4/2009 teda predstavuje zmenu dohody medzi Európskou úniou a Dánskom v takom rozsahu, v akom mení nariadenie (ES) č. 44/2001, a považuje sa za jej prílohu.

               (3)

               Dánsko požiadalo 5. augusta 2013 Európsku úniu o udelenie súhlasu s navrhovanou ratifikáciou Dohovoru z 23. novembra 2007 o medzinárodnom vymáhaní výživného na deti a iných členov rodiny (ďalej len „dohovor o výživnom“).

               (4)

               Veci, na ktoré sa vzťahuje dohovor o výživnom, patria takisto aj do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 4/2009, v dôsledku čoho má tento dohovor vplyv na uvedené nariadenie. V rozsahu, v akom má dohovor o výživnom vplyv na nariadenie (ES) č. 4/2009, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 44/2001, je z tohto dôvodu potrebné, aby Európska únia udelila Dánsku súhlas s ratifikáciou tohto dohovoru.

               (5)

               V súlade s článkom 1a rozhodnutia 2006/325/ES, zmeneného rozhodnutím Rady 2009/942/ES (6), musí Komisia na účely uplatnenia článku 5 ods. 2 dohody medzi Európskou úniou a Dánskom pred prijatím rozhodnutia o udelení súhlasu Európskej únie posúdiť, či medzinárodná dohoda, ktorú Dánsko plánuje uzavrieť, nebude mať za následok neplatnosť dohody medzi Európskou úniou a Dánskom a neohrozí riadne fungovanie systému vytvoreného na základe pravidiel tejto dohody.

               (6)

               Európska únia podpísala dohovor o výživnom na základe rozhodnutia Rady 2011/220/EÚ (7). Európska únia uzavrela dohovor o výživnom na základe rozhodnutia Rady 2011/432/EÚ (8). Schvaľovacia listina bola uložená 9. apríla 2014 po zmene príloh k rozhodnutiu 2011/432/EÚ (9).

               (7)

               V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastnilo na prijatí uvedených rozhodnutí Rady, nie je nimi viazané ani nepodlieha ich uplatňovaniu. Dánsko bude dohovorom o výživnom viazané len ako samostatná zmluvná strana.

               (8)

               Za týchto okolností a berúc do úvahy, že dohovor o výživnom nadobudne účinnosť 1. augusta 2014 vo všetkých členských štátoch Európskej únie okrem Dánska, sa Komisia domnieva, že ratifikácia tohto dohovoru zo strany Dánska nebude mať za následok neplatnosť dohody medzi Európskou úniou a Dánskom ani neohrozí riadne fungovanie systému vytvoreného na základe jeho ustanovení. Okrem toho skutočnosť, že Dánsko ratifikuje dohovor o výživnom, nebude mať vplyv na podmienky, za akých samotná Európska únia pristúpila k tomuto dohovoru.

               (9)

               Preto by Európska únia mala Dánsku povoliť, aby ratifikovalo dohovor o výživnom,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Komisia v mene Európskej únie udeľuje Dánskemu kráľovstvu povolenie ratifikovať Dohovor z 23. novembra 2007 o medzinárodnom vymáhaní výživného na deti a iných členov rodiny.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Dánskemu kráľovstvu.

      V Bruseli 27. marca 2015

            Za Komisiu

         Věra JOUROVÁ

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 120, 5.5.2006, s. 22.

      (2)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2005, s. 62.

      (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra 2000 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. ES L 12, 16.1.2001, s. 1).

      (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 4/2009 z 18. decembra 2008 o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone rozhodnutí a o spolupráci vo veciach vyživovacej povinnosti (Ú. v. EÚ L 7, 10.1.2009, s. 1).

      (5)  Ú. v. EÚ L 149, 12.6.2009, s. 80.

      (6)  Rozhodnutie Rady 2009/942/ES z 30. novembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2006/325/ES s cieľom stanoviť postup na vykonávanie článku 5 ods. 2 Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Dánskym kráľovstvom o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. EÚ L 331, 16.12.2009, s. 24).

      (7)  Rozhodnutie Rady 2011/220/EÚ z 31. marca 2011 o podpise Haagskeho dohovoru z 23. novembra 2007 o medzinárodnom vymáhaní výživného na deti a iných členov rodiny v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 93, 7.4.2011, s. 9).

      (8)  Rozhodnutie Rady 2011/432/EÚ z 9. júna 2011 o schválení Haagskeho dohovoru z 23. novembra 2007 o medzinárodnom vymáhaní výživného na deti a iných členov rodiny v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 192, 22.7.2011, s. 39).

      (9)  Rozhodnutie Rady 2014/218/EÚ z 9. apríla 2014, ktorým sa menia prílohy I, II a III k rozhodnutiu 2011/432/EÚ o schválení Haagskeho dohovoru z 23. novembra 2007 o medzinárodnom vymáhaní výživného na deti a iných členov rodiny v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 113, 16.4.2014, s. 1).


title: 2010/110/CFSP: Rozhodnutie Rady 2010/110/SZBP z  22. februára 2010 , ktorým sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre Sudán

text:
               23.2.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 46/20

         ROZHODNUTIE RADY 2010/110/SZBP
   z 22. februára 2010,
   ktorým sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre Sudán
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28, článok 31 ods. 2 a článok 33,
   so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Rada 19. apríla 2007 prijala rozhodnutie 2007/238/SZBP (1), ktorým sa Torben BRYLLE vymenúva za osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre Sudán.

               (2)

               Rada 16. februára 2009 prijala jednotnú akciu 2009/134/SZBP (2), ktorou sa mení a dopĺňa a predlžuje mandát OZEÚ do 28. februára 2010.

               (3)

               Mandát OZEÚ by sa mal predĺžiť do 31. augusta 2010. Môže sa však ukončiť skôr, ak o tom rozhodne Rada na odporúčanie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia o vytvorení Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.

               (4)

               OZEÚ bude svoj mandát vykonávať v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by poškodiť ciele spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky tak, ako sú uvedené v článku 21 zmluvy,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Osobitný zástupca Európskej únie
   Mandát Torbena BRYLLEHO ako osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre Sudán sa týmto predlžuje do 31. augusta 2010. Môže sa však ukončiť skôr, ak o tom rozhodne Rada na odporúčanie VP po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia o vytvorení Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.
   Článok 2
   Politické ciele
   Mandát OZEÚ vychádza z cieľov politiky Európskej únie (EÚ) v Sudáne, najmä pokiaľ ide o úsilie v rámci medzinárodného spoločenstva a podpory úsilia Africkej únie (AÚ) a Organizácie Spojených národov (OSN) pomáhať sudánskym stranám, AÚ a OSN dosiahnuť politické urovnanie konfliktu v Dárfúre, a to aj prostredníctvom vykonávania Dárfúrskej mierovej dohody (DPA), ako aj uľahčiť vykonávanie Komplexnej mierovej dohody (CPA) a podporovať dialóg juh – juh a zároveň uľahčiť vykonávanie Východosudánskej mierovej dohody (ESPA), pričom sa náležite zohľadnia regionálne dôsledky týchto otázok a zásada africkej zodpovednosti.
   Článok 3
   Mandát
   1.   Na účely dosiahnutia politických cieľov vykonáva OZEÚ tento mandát:

               a)

               nadväzuje styky s AÚ, vládou Sudánu, vládou južného Sudánu, dárfúrskymi ozbrojenými hnutiami a ostatnými sudánskymi stranami, ako aj s dárfúrskou občianskou spoločnosťou a mimovládnymi organizáciami, a udržje úzku spoluprácu s OSN a ostatnými dôležitými medzinárodnými aktérmi s cieľom plniť ciele politiky Únie;

               b)

               zastupuje Úniu počas dialógu Dárfúr – Dárfúr, na stretnutiach spoločnej komisie na vysokej úrovni a podľa potreby aj na iných dôležitých stretnutiach;

               c)

               zastupuje Úniu vždy, keď je to možné, na zasadnutiach znaleckých a hodnotiacich komisií CPA a DPA;

               d)

               sleduje stav vykonávania dohody ESPA;

               e)

               zabezpečuje súdržnosť medzi príspevkom Únie na krízové riadenie v Dárfúre a celkovým politickým vzťahom Únie so Sudánom;

               f)

               pokiaľ ide o ľudské práva vrátane práv detí a žien a boj proti beztrestnosti v Sudáne, sleduje situáciu a udržiava pravidelné kontakty so sudánskymi orgánmi, AÚ a OSN, najmä s Úradom vysokého komisára pre ľudské práva, pozorovateľmi dodržiavania ľudských práv v regióne a Úradom prokurátora Medzinárodného trestného súdu.

         2.   Na účely plnenia svojho mandátu OZEÚ okrem iného:

               a)

               udržiava si prehľad o všetkých činnostiach Únie;

               b)

               podporuje politický proces a činnosti, ktoré sa týkajú vykonávania CPA, DPA a ESPA a

               c)

               sleduje situáciu a podáva správy, pokiaľ ide o dodržiavanie príslušných rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN, najmä č. 1556 (2004), č. 1564 (2004), č. 1591 (2005), č. 1593 (2005), č. 1672 (2006), č. 1679 (2006), č. 1706 (2006), č. 1769 (2007) a č. 1778 (2007) sudánskymi stranami.

         Článok 4
   Vykonávanie mandátu
   1.   OZEÚ je zodpovedný za vykonávanie svojho mandátu, pričom podlieha právomoci VP.
   2.   Politický a bezpečnostný výbor (PBV) udržiava s OZEÚ nadštandardné vzťahy a je jeho hlavným kontaktným bodom s Radou. PBV poskytuje OZEÚ v rámci jeho mandátu strategické usmernenie a politické vedenie bez toho, aby boli dotknuté právomoci VP.
   Článok 5
   Financovanie
   1.   Referenčná suma určená na úhradu výdavkov spojených s mandátom OZEÚ v období od 1. marca 2010 do 31. augusta 2010 je 1 410 000 EUR.
   2.   Výdavky financované zo sumy ustanovenej v odseku 1 sú oprávnené od 1. marca 2010. Hospodári sa s nimi v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie.
   3.   Hospodárenie s výdavkami je predmetom zmluvy medzi OZEÚ a Komisiou. OZEÚ zodpovedá Komisii za všetky výdavky.
   Článok 6
   Vytvorenie a zloženie tímu
   1.   OZEÚ v rámci svojho mandátu a zodpovedajúcich dostupných finančných prostriedkov zodpovedá za vytvorenie svojho tímu. Tím má odborné znalosti o osobitných politických otázkach vyplývajúcich z mandátu. OZEÚ bezodkladne informuje Radu a Komisiu o zložení svojho tímu.
   2.   Členské štáty a inštitúcie Únie môžu navrhnúť vyslanie personálu na prácu pre OZEÚ. Plat personálu, ktorý členský štát alebo inštitúcia Únie vyšle k OZEÚ, zabezpečí dotknutý členský štát alebo inštitúcia Únie. Experti, ktorých vyšlú členské štáty na Generálny sekretariát Rady, sa tiež môžu umiestniť k OZEÚ. Medzinárodní zmluvní zamestnanci musia byť štátnymi príslušníkmi členského štátu.
   3.   Všetok vyslaný personál naďalej podlieha administratívnej právomoci vysielajúceho členského štátu alebo inštitúcie Únie, vykonáva svoje povinnosti a koná v záujme mandátu OZEÚ.
   4.   V Chartúme a Jube pôsobia úrady OZEÚ, ktoré sa skladajú z politického poradcu a potrebného personálu administratívnej a logistickej podpory. V súlade s mandátom OZEÚ opísaným v článku 3 sa v prípade, ak úrady v Chartúme a Jube nemôžu poskytnúť personálu OZEÚ nasadenému v Dárfúre všetku potrebnú podporu, môže zriadiť v Dárfúre pomocný úrad.
   Článok 7
   Výsady a imunity OZEÚ a jeho personálu
   Výsady, imunity a ďalšie záruky, ktoré sú potrebné na vykonávanie a plynulý priebeh misie OZEÚ a členov jeho personálu, sa podľa potreby dohodnú s hostiteľskými stranami. Členské štáty a Komisia poskytnú na dosiahnutie tohto cieľa všetku potrebnú pomoc.
   Článok 8
   Bezpečnosť utajovaných skutočností EÚ
   OZEÚ a členovia jeho tímu dodržiavajú bezpečnostné zásady a minimálne normy stanovené v rozhodnutí Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 prijímajúcom bezpečnostné nariadenia Rady (3), a to najmä pri manipulácii s utajovanými skutočnosťami EÚ.
   Článok 9
   Prístup k informáciám a logistická podpora
   1.   Členské štáty, Komisia a Generálny sekretariát Rady zabezpečia, aby mal OZEÚ prístup ku všetkým dôležitým informáciám.
   2.   Delegácia Únie a/alebo členské štáty podľa potreby zabezpečia logistickú podporu v regióne.
   Článok 10
   Bezpečnosť
   OZEÚ prijme v súlade s politikou Únie v oblasti bezpečnosti personálu nasadzovaného mimo Únie v operáciách podľa hlavy V zmluvy, ako aj v súlade so svojím mandátom a bezpečnostnou situáciou v územnej oblasti, za ktorú zodpovedá, všetky reálne uskutočniteľné opatrenia na zaistenie bezpečnosti personálu, ktorý priamo podlieha jeho právomoci, konkrétne:

               a)

               stanoví bezpečnostný plán konkrétnej misie, ktorý vychádza z usmernení Generálneho sekretariátu Rady a obsahuje fyzické, organizačné a procedurálne bezpečnostné opatrenia konkrétnej misie, zásady riadenia bezpečného presunu personálu do oblasti misie a v rámci nej, zásady riadenia bezpečnostných incidentov a pohotovostný a evakuačný plán misie;

               b)

               zabezpečí, aby bol všetok personál nasadený mimo Únie poistený pre prípad zvýšeného rizika, ako si to vyžadujú podmienky v oblasti misie;

               c)

               zabezpečí, aby sa všetci členovia jeho tímu, ktorí sa majú nasadiť mimo Únie, vrátane miestneho zmluvného personálu pred presunom do oblasti misie alebo bezprostredne po ňom zúčastnili primeraného bezpečnostného výcviku podľa stupňa rizikovosti, ktorý oblasti misie pridelil Generálny sekretariát Rady;

               d)

               zabezpečí, aby sa vykonávali všetky dohodnuté odporúčania vypracované na základe pravidelného posúdenia bezpečnosti, a predkladá VP, Rade a Komisii písomné správy o ich vykonávaní a iných bezpečnostných otázkach v rámci správy v polovici trvania misie a správy o vykonávaní mandátu.

         Článok 11
   Podávanie správ
   1.   OZEÚ pravidelne podáva VP a PBV ústne a písomné správy. V prípade potreby podáva správy aj pracovným skupinám Rady. Pravidelné písomné správy sa rozosielajú prostredníctvom siete COREU. OZEÚ môže na odporúčanie VP alebo PBV poskytovať správy Rade pre zahraničné veci.
   2.   OZEÚ podáva PBV pravidelne správy o situácii v Dárfúre a o situácii v Sudáne ako celku.
   Článok 12
   Koordinácia
   1.   OZEÚ podporuje celkovú politickú koordináciu v rámci Únie. Pomáha zabezpečiť, aby všetky nástroje Únie v teréne pôsobili jednotne na účely splnenia politických cieľov Únie. Činnosť OZEÚ sa koordinuje s činnosťou Komisie a prípadne aj s ďalšími OZEÚ, ktorí pôsobia v regióne. OZEÚ pravidelne poskytuje informácie misiám členských štátov a delegáciám Únie.
   2.   V teréne sa udržiavajú úzke styky s vedúcimi delegácií Únie a vedúcimi misií členských štátov, ktorí vyvíjajú maximálne úsilie na pomoc OZEÚ pri vykonávaní jeho mandátu. OZEÚ nadväzuje styky aj s inými medzinárodnými a regionálnymi aktérmi v teréne.
   Článok 13
   Preskúmanie
   Vykonávanie tohto rozhodnutia a jeho súlad s inými príspevkami Únie v regióne sa pravidelne preskúmava. OZEÚ predloží na konci svojho mandátu VP, Rade a Komisii správu o jeho vykonávaní.
   Článok 14
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Uplatňuje sa od 1. marca 2010.
   Článok 15
   Uverejnenie
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 22. februára 2010

            Za Radu

            predsedníčka

         C. ASHTON

      (1)  Ú. v. EÚ L 103, 20.4.2007, s. 52.

      (2)  Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2009, s. 57.

      (3)  Ú. v. ES L 101, 11.4.2001, s. 1.


title: Rozhodnutie Komisie z 5. novembra 2003, ktorým sa zriaďuje Európsky bankový výborText s významom pre EHP.

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32004D0010

Úradný vestník L 003 , 07/01/2004 S. 0036 - 0037

		Rozhodnutie Komisiez 5. novembra 2003,ktorým sa zriaďuje Európsky bankový výbor(Text s významom pre EHP)(2004/10/ES)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,keďže:(1) Komisia v júni 2001 prijala rozhodnutie 2001/527/ES, [1] ktorým sa zakladá Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov, a rozhodnutie 2001/528/ES, [2] ktorým sa zriaďuje Európsky výbor pre cenné papiere.(2) Európsky parlament vo svojich uzneseniach z 5. februára a 21. novembra 2002 schválil štvorúrovňový prístup obhajovaný v záverečnej správe Výboru múdrych o regulácii európskych trhov cenných papierov a požadoval, aby sa určité aspekty tohto prístupu vzťahovali aj na odvetvia bankovníctva a poisťovníctva, s podmienkou jednoznačnej odhodlanosti Rady k reforme, aby sa zaručila správna inštitucionálna rovnováha.(3) 3. decembra 2002 Rada vyzvala Komisiu, aby prijala takýto systém v oblastiach bankovníctva a poisťovníctva, ako aj dôchodkového poistenia zamestnancov a aby čo najskôr zriadila nové výbory s poradnou funkciou v týchto oblastiach.(4) Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES z 20. marca 2000 o začatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií [3] bol zriadený Poradný výbor pre bankovníctvo, ktorého úlohou je radiť Komisii pri tvorbe právnych predpisov a pomáhať jej pri plnení jej vykonávacích právomocí v oblasti bankovníctva.(5) Komisia navrhla smernicu, ktorá okrem iného mení a dopĺňa smernicu 2000/12/ES, smernicu Rady 93/6/EHS z 15. marca 1993 o kapitálovej primeranosti investičných spoločností a úverových inštitúcií [4], smernicu Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov [5] a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/87/ES zo 16. decembra 2002 o doplnkovom dohľade nad úverovými inštitúciami, poisťovňami a investičnými spoločnosťami vo finančnom konglomeráte, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 73/239/EHS, 79/267/EHS, 92/49/EHS, 92/96/EHS, 93/6/EHS a 93/22/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/78/ES a 2000/12/ES [6] s cieľom zrušiť poradné funkcie Poradného výboru pre bankovníctvo.(6) Táto zmena vyžaduje zodpovedajúce a súbežné vytvorenie novej poradnej skupiny, ktorá bude Komisii radiť pri tvorbe právnych predpisov spoločenstva v oblasti bankovníctva a bude sa nazývať "Európsky výbor pre bankovníctvo".(7) S cieľom predísť duplicite toto rozhodnutie nadobudne účinnosť súčasne s prípadnou smernicou, ktorá zruší čisto poradné funkcie Poradného výboru pre bankovníctvo.(8) Keď Európsky výbor pre bankovníctvo poskytuje rady o opatreniach platných pre úverové inštitúcie, ako aj investičné spoločnosti, jeho zloženie musí byť také, aby zabezpečilo, že sa zohľadní hľadisko investičných spoločností.(9) Zriadenie Európskeho výboru pre bankovníctvo nesmie znemožniť iné formy spolupráce medzi rôznymi orgánmi poverenými usmerňovaním úverových inštitúcií a dohľadom nad nimi, najmä v rámci Výboru európskych orgánov bankového dohľadu zriadeného rozhodnutím Komisie 2004/5/ES [7],PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Týmto sa zriaďuje poradná skupina pre bankové činnosti v spoločenstve, ktorá sa nazýva Európsky výbor pre bankovníctvo (ďalej len "výbor").Článok 2Výbor radí Komisii na jej žiadosť v otázkach politiky v oblasti bankových činností, ako aj vo vzťahu k návrhom Komisie v tejto oblasti.Článok 3Výbor sa skladá zo zástupcov členských štátov na vysokej úrovni. Výboru predsedá zástupca Komisie.Predseda Výboru európskych orgánov bankového dohľadu, ktorý bol zriadený rozhodnutím Komisie 2004/5/ES, sa zúčastňuje na zasadaniach výboru ako pozorovateľ. Európska centrálna banka je zastúpená ako pozorovateľ.Komisia môže na zasadania pozývať odborníkov a pozorovateľov.Služby sekretariátu zabezpečuje Komisia.Článok 4Výbor prijme svoj rokovací poriadok. Výbor zasadá v pravidelných intervaloch a v prípade potreby. Komisia môže zvolať mimoriadne zasadanie, ak sa domnieva, že situácia to vyžaduje.Článok 5Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v rovnaký deň ako akákoľvek prípadná smernica, ktorou sa zrušia čisto poradné funkcie Poradného výboru pre bankovníctvo.V Bruseli 5. novembra 2003Za KomisiuFrederik Bolkesteinčlen Komisie[1] Ú. v. ES L 191, 13.7.2001, s. 43.[2] Ú. v. ES L 191, 13.7.2001, s. 45.[3] Ú. v. ES L 126, 26.5.2000, s. 1.[4] Ú. v. ES L 141, 11.6.1993, s. 1.[5] Ú. v. ES L 135, 31.5.1994, s. 5.[6] Ú. v. ES L 35, 11.2.2003, s. 1.[7] Ú. v. EÚ L 3, 7.1.2004, s. 28.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1790 z 12. februára 2016 o uzavretí revízie 3 Dohody Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov („revidovaná dohoda z roku 1958“)

text:
               11.10.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 274/2

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2016/1790
   z 12. februára 2016
   o uzavretí revízie 3 Dohody Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov („revidovaná dohoda z roku 1958“)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s jej článkom 218 ods. 6 písm. a),
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 97/836/ES z 27. novembra 1997 vzhľadom na pristúpenie Európskeho spoločenstva k Dohode Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenia a častí, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 1 a bod 3 prílohy III k nemu,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (2),
   keďže:

               (1)

               Dohoda Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť 16. októbra 1995.

               (2)

               V článku 13 dohody sa stanovuje, že zmeny týkajúce sa samotnej dohody a jej dodatkov sa prijímajú tak, že zmluvná strana odovzdá text navrhovaných zmien generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov, ktorý ho odovzdá všetkým zmluvným stranám. Ak žiadna zmluvná strana nevyjadrí v priebehu šiestich mesiacov odo dňa odovzdania navrhovaných zmien generálnym tajomníkom námietku, zmeny nadobudnú platnosť pre všetky zmluvné strany tri mesiace po uplynutí uvedenej šesťmesačnej lehoty.

               (3)

               WP.29 sa na svojom 150. zasadnutí v marci 2010 dohodlo, že zriadi neformálnu skupinu, ktorá by mala WP.29 pomáhať pri zvažovaní opatrení týkajúcich sa budúceho smerovania harmonizácie predpisov o vozidlách v rámci dohody. Toto budúce smerovanie by malo prispieť k zvýšeniu počtu krajín a organizácií regionálnej ekonomickej integrácie, ktoré sa zapájajú do činností svetového fóra, a takisto k zvýšeniu počtu zmluvných strán dohody prostredníctvom zlepšenia jej uplatňovania a spoľahlivosti, a malo by teda zaistiť, aby táto dohoda naďalej ostala kľúčovým medzinárodným rámcom pre harmonizáciu technických predpisov v automobilovom odvetví.

               (4)

               Rada 15. júla 2013 poverila Komisiu, aby začala v rámci WP.29 rokovania o zmene dohody. Komisia v mene Únie rokovala o návrhoch na zmenu dohody v rámci neformálnej skupiny zriadenej WP.29.

               (5)

               WP.29 na svojom 162. zasadnutí v marci 2014 vzalo na vedomie návrhy na revíziu 3 dohody vypracované neformálnou skupinou a vyzvalo zmluvné strany dohody, aby začali svoje vnútroštátne postupy preskúmavania návrhov na zmenu dohody.

               (6)

               WP.29 na svojom 164. zasadnutí v novembri 2014 vzalo na vedomie návrh predložený niekoľkými zmluvnými stranami dohody týkajúci sa zvýšenia počtu hlasov potrebných na hlasovanie väčšinou v prípade zavádzania nových predpisov OSN a zmien existujúcich predpisov OSN z dvojtretinovej na štvorpätinovú väčšinu. Zástupca Únie oznámil úmysel vypracovať k tomuto návrhu koordinovanú pozíciu členských štátov EÚ.

               (7)

               Návrhy na revíziu 3 dohody a na zvýšenie počtu hlasov potrebných na hlasovanie väčšinou z dvoch tretín na štyri pätiny sú v súlade s cieľmi rokovaní stanovenými v rozhodnutí Rady, ktorým sa Komisia poveruje začať v rámci WP.29 rokovania o revízii 3 dohody.

               (8)

               Články 1 až 15 dohody a dodatky 1 a 2 k dohode by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (9)

               Uvedené zmeny dohody by sa mali schváliť v mene Únie.

               (10)

               WP.29 uskutoční neformálne hlasovanie, aby pred začatím postupu zmeny dohody stanoveného v článku 13 dohody overilo, či bude možné získať súhlas všetkých zmluvných strán s týmito zmenami. Únia by mala hlasovať v prospech týchto zmien.

               (11)

               Po tom, ako sa pri neformálnom hlasovaní vo WP.29 potvrdí, že s navrhovanými zmenami dohody súhlasia všetky zmluvné strany, by mal predseda Rady vymenovať zástupcu Únie, ktorý bude v súlade s bodom 3 prílohy III k rozhodnutiu 97/836/ES oprávnený oznámiť text navrhovaných zmien generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov podľa postupu stanoveného v článku 13 ods. 1 dohody,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje revízia 3 Dohody Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov.
   Text revízie 3 dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Predseda Rady určí osobu splnomocnenú vykonať v mene Únie oznámenie stanovené v článku 13 ods. 1 dohody na účely začatia postupu uzavretia revízie 3 dohody a vyjadriť súhlas Európskej únie s tým, že bude viazaná revíziou 3 dohody.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie
       (3).

      V Bruseli 12. februára 2016

            Za Radu

            predseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Ú. v. ES L 346, 17.12.1997, s. 78.

      (2)  Súhlas zo 7. júna 2016 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (3)  Dátum nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.


title: 2006/963/ES: Rozhodnutie Rady z 18. decembra 2006 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Brazíliou, pokiaľ ide o zmenu špecifických koncesií v listinách Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky počas pristúpenia k Európskemu spoločenstvu

text:
               30.12.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 397/10

      ROZHODNUTIE RADY

   z 18. decembra 2006
   o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Brazíliou, pokiaľ ide o zmenu špecifických koncesií v listinách Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky počas pristúpenia k Európskemu spoločenstvu
   (2006/963/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 133 v spojení s prvou vetou prvého pododseku článku 300 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku XXIV: 6 GATT z roku 1994 Rada 22. marca 2004 splnomocnila Komisiu začať rokovania s určitými ďalšími členmi WTO počas pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii.

               (2)

               Rokovania viedla Komisia po porade s výborom zriadeným na základe článku 133 zmluvy a v rámci rokovacích smerníc vydaných Radou.

               (3)

               Komisia ukončila rokovania na uzavretie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Brazíliou.

               (4)

               Dohoda vo forme výmeny listov by sa mala schváliť,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Brazíliou pokiaľ ide o zmenu špecifických koncesií v listinách Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky počas pristúpenia k Európskemu spoločenstvu, sa týmto v mene Spoločenstva schvaľuje.
   Text dohody vo forme výmeny listov je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) na podpis dohody vo forme výmeny listov s cieľom zaviazať Spoločenstvo.

      V Bruseli 18. decembra 2006.

            Za Radu

            predseda

         J.-E. ENESTAM

         DOHODA

      vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Brazíliou, pokiaľ ide o zmenu špecifických koncesií v listinách Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky počas pristúpenia k Európskemu spoločenstvu
      V Ženeve 18. decembra 2006
      Vážený pán,
      po začatí rokovaní medzi Európskymi spoločenstvami (ES) a Brazíliou podľa článku XXIV: 6 a článku XXVIII GATT z roku 1994 v záujme zmeny koncesií v listinách Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky počas ich pristúpenia k ES, sa ES a Brazília s cieľom uzavrieť rokovania, ktoré sa začali po oznámení ES z 19. januára 2004 adresovanom WTO podľa článku XXIV: 6 GATT z roku 1994, dohodli takto:
      ES súhlasí, že do svojej listiny pre colné územie ES 25 zahrnie koncesie, ktoré boli zahrnuté v jeho predchádzajúcej listine pre ES 15.
      ES súhlasí, že do svojej listiny pre ES 25 zahrnie koncesie uvedené v prílohe k tejto dohode.
      Táto dohoda nadobúda platnosť dňom, keď po posúdení zmluvnými stranami v súlade s ich vlastnými postupmi, si ES a Brazília vymenia listy o dohode. ES vynaloží čo najväčšie úsilie na zavedenie vhodných vykonávacích opatrení pred 1. novembrom a za žiadnych okolností nie neskôr ako 1. januára 2007.

            Za Európske spoločenstvo

         PRÍLOHA

                     —

                     colná kvóta pridelená krajine (Brazília) 10 124 ton pre surový trstinový cukor určený na rafinovanie (číslo colnej položky 1701 1110), sadzba v rámci kvóty 98 EUR/t,

                     —

                     colná kvóta pridelená krajine (Brazília) 2 332 ton „kusov hydiny druhu Gallus domesticus“ (čísla colných položiek 0207 1410, 0207 1450, 0207 1470), sadzba v rámci kvóty 0 %,

                     —

                     zvýšenie colnej kvóty ES pre „kuracie trupy, čerstvé, chladené alebo mrazené“ (čísla colných položiek 0207 1110, 0207 1130, 0207 1190, 0207 1210, 0207 1290) o 49 ton (erga omnes), sadzba v rámci kvóty 131-162 EUR/t,

                     —

                     zvýšenie colnej kvóty ES pre „kuracie kusy, čerstvé, chladené alebo mrazené“ (čísla colných položiek 0207 1310, 0207 1320, 0207 1330, 0207 1340, 0207 1350, 0207 1360, 0207 1370, 0207 1420, 0207 1430, 0207 1440, 0207 1460) o 4 070 ton (erga omnes), sadzba v rámci kvóty 93-512 EUR/t,

                     —

                     zvýšenie colnej kvóty ES pre „kusy hydiny“ (číslo colnej položky 0207 1410) o 1 605 ton (erga omnes), sadzba v rámci kvóty 795 EUR/t,

                     —

                     zvýšenie colnej kvóty ES pre „mäso z moriakov, čerstvé, chladené alebo mrazené“ (čísla colných položiek 0207 2410, 0207 2490, 0207 2510, 0207 2590, 0207 2610, 0207 2620, 0207 2630, 0207 2640, 0207 2650, 0207 2660, 0207 2670, 0207 2680, 0207 2730, 0207 2740, 0207 2750, 0207 2760, 0207 2770) o 201 ton (erga omnes), sadzba v rámci kvóty 93-425 EUR/t,

                     —

                     zvýšenie colnej kvóty ES pre „kusy moriakov a moriek, mrazené“ (čísla colných položiek 0207 2710, 0207 2720, 0207 2780) o 2 485 ton (erga omnes), sadzba v rámci kvóty 0 %,

                     —

                     otvorenie colnej kvóty 242 074 ton (erga omnes) pre kukuricu (čísla colných položiek 1005 9000, 1005 1090), sadzba v rámci kvóty 0 %,

                     —

                     otvorenie colnej kvóty 2 838 ton (erga omnes) pre konzervované ananásy, citrusové ovocie, hrušky, marhule, čerešne, broskyne a jahody (čísla colných položiek 2008 2011, 2008 2019, 2008 2031, 2008 2039, 2008 2071, 2008 3011, 2008 3019, 2008 3031, 2008 3039, 2008 3079, 2008 4011, 2008 4019, 2008 4021, 2008 4029, 2008 4031, 2008 4039, 2008 5011, 2008 5019, 2008 5031, 2008 5039, 2008 5051, 2008 5059, 2008 5071, 2008 6011, 2008 6019, 2008 6031, 2008 6039, 2008 6060, 2008 7011, 2008 7019, 2008 7031, 2008 7039, 2008 7051, 2008 7059, 2008 8011, 2008 8019, 2008 8031, 2008 8039, 2008 8070), sadzba v rámci kvóty 20 %,

                     —

                     otvorenie colnej kvóty 7 044 ton (erga omnes) pre ovocné šťavy (čísla colných položiek 2009 1111, 2009 1119, 2009 1911, 2009 1919, 2009 2911, 2009 2919, 2009 3911, 2009 3919, 2009 4911, 2009 4919, 2009 7911, 2009 7919, 2009 8011, 2009 8019, 2009 8032, 2009 8033, 2009 8035, 2009 8036, 2009 8038, 2009 9011, 2009 9019, 2009 9021, 2009 9029), sadzba v rámci kvóty 20 %,

                     —

                     zrušenie cla ad valorem 9 % pre bielkovinové koncentráty (číslo colnej položky 2106 1080),

                     —

                     otvorenie colnej kvóty 107 ton (erga omnes) pre čokoládu (číslo colnej položky 1 806), sadzba v rámci kvóty 43 %,

                     —

                     zníženie záväznej colnej sadzby ES z EUR 11,2 MIN 22,0 /100 kg/net MAX EUR 56,0 /100 kg/net na EUR 10 MIN 22,0 /100 kg/net MAX EUR 56,0 /100 kg/net pre tabak (číslo colnej položky 2401 1090),

                     —

                     upravenie opisu colnej kvóty pre hovädzie mäso vysokej kvality (5 000 ton) na: „vykostené mäso hovädzích zvierat vysokej kvality, čerstvé, chladené alebo mrazené“ s uvedením dodávajúcej krajiny Brazília.

      V Ženeve 18. decembra 2006
      Vážený pán,
      odpovedám na Váš list, ktorý znie:

         „po začatí rokovaní medzi Európskymi spoločenstvami (ES) a Brazíliou podľa článku XXIV: 6 a článku XXVIII GATT z roku 1994 v záujme zmeny koncesií v listinách Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky počas ich pristúpenia k ES, sa ES a Brazília s cieľom uzavrieť rokovania, ktoré sa začali po oznámení ES z 19. januára 2004 adresovanom WTO podľa článku XXIV: 6 GATT z roku 1994, dohodli takto:
         ES súhlasí, že do svojej listiny pre colné územie ES 25 zahrnie koncesie, ktoré boli zahrnuté v jeho predchádzajúcej listine pre ES 15.
         ES súhlasí, že do svojej listiny pre ES 25 zahrnie koncesie uvedené v prílohe k tejto dohode.
         Táto dohoda nadobúda platnosť dňom, keď po posúdení zmluvnými stranami v súlade s ich vlastnými postupmi, si ES a Brazília vymenia listy o dohode. ES vynaloží čo najväčšie úsilie na zavedenie vhodných vykonávacích opatrení pred 1. novembrom a za žiadnych okolností nie neskôr ako 1. januára 2007.“.

      Mám tú česť týmto vyjadriť súhlas mojej vlády.

            Za vládu Brazílskej federatívnej republiky


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1836 z 10. októbra 2016, ktorým sa vymenúva náhradník Výboru regiónov navrhnutý Rakúskou republikou

text:
               18.10.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 280/27

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2016/1836
   z 10. októbra 2016,
   ktorým sa vymenúva náhradník Výboru regiónov navrhnutý Rakúskou republikou
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
   so zreteľom na návrh rakúskej vlády,
   keďže:

               (1)

               Rada prijala 26. januára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/116 (1), 5. februára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/190 (2) a 23. júna 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/994 (3), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020. Rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/814 (4) nahradila pani Muna DUZDAROVÁ 13. mája 2016 pani Elisabeth VITOUCHOVÚ ako náhradníčka.

               (2)

               V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Muny DUZDAROVEJ sa uvoľnilo jedno miesto náhradníka Výboru regiónov,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2020, sa za náhradníka Výboru regiónov vymenúva:

               —

               pán Peter FLORIANSCHÜTZ, Abgeordneter zum Wiener Landtag und Mitglied des Gemeinderats der Stadt Wien.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 10. októbra 2016

            Za Radu

            predsedníčka

         G. MATEČNÁ

      (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/116 z 26. januára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/190 z 5. februára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/994 z 23. júna 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 159, 25.6.2015, s. 70).

      (4)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/814 z 13. mája 2016, ktorým sa vymenúva náhradník Výboru regiónov navrhnutý Rakúskou republikou (Ú. v. EÚ L 133, 24.5.2016, s. 8).


title: 2011/290/EÚ: Rozhodnutie Rady z  13. mája 2011 o uzavretí Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej, o rámcovej dohode medzi Európskou úniou a Ukrajinou o všeobecných zásadách účasti Ukrajiny na programoch Únie

text:
               20.5.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 133/1

         ROZHODNUTIE RADY
   z 13. mája 2011
   o uzavretí Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej, o rámcovej dohode medzi Európskou úniou a Ukrajinou o všeobecných zásadách účasti Ukrajiny na programoch Únie
   (2011/290/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 114, 168, 169, 172, 173 ods. 3, články 188 a 192, v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a) a článkom 218 ods. 8 prvým pododsekom,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Protokol k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej (2), o rámcovej dohode medzi Európskou úniou a Ukrajinou o všeobecných zásadách účasti Ukrajiny na programoch Únie (ďalej len „protokol“) bol podpísaný v mene Únie 22. novembra 2010.

               (2)

               V dôsledku nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy 1. decembra 2009 Európska únia nahradila Európske spoločenstvo a stala sa jeho právnym nástupcom.

               (3)

               Protokol by sa mal uzavrieť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Protokol k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ukrajinou na strane druhej, o rámcovej dohode medzi Európskou úniou a Ukrajinou o všeobecných zásadách účasti Ukrajiny na programoch Únie (3) (ďalej len „protokol“) sa týmto schvaľuje v mene Európskej únie.
   Článok 2
   Predseda Rady vykoná v mene Únie oznámenie podľa článku 10 protokolu.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 13. mája 2011

            Za Radu

            predseda

         MARTONYI J.

      (1)  Súhlas zo 6. apríla 2011.

      (2)  Ú. v. ES L 49, 19.2.1998, s. 3.

      (3)  Ú. v. EÚ L 18, 21.1.2011, s. 3.