title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/2394 z 26. mája 2014 o štátnej pomoci, ktorú poskytlo Maďarsko spoločnosti ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság [vec SA.33186 (2012/C) (ex 2011/NN)] [oznámené pod číslom C(2014) 3193] (Text s významom pre EHP )

text:
               30.12.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 359/1

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/2394
   z 26. mája 2014
   o štátnej pomoci, ktorú poskytlo Maďarsko spoločnosti ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság [vec SA.33186 (2012/C) (ex 2011/NN)]

         [oznámené pod číslom C(2014) 3193]

   (Iba maďarské znenie je autentické)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
   po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na ich pripomienky,
   keďže:
   1.   POSTUP

               (1)

               Dňa 12. augusta 2008 Komisia začala monitorovanie maďarskej schémy štátnej pomoci „Využitie prostriedkov z fondu pre výskum a technologické inovácie HU“ 21/2004 [SA.15588 (MX 23/2008)] (ďalej len „schéma“), ktorá sa pri pristúpení Maďarska považovala za existujúcu štátnu pomoc (2). Monitorovanie sa týkalo príslušnej štátnej pomoci, ktorá bola poskytnutá na základe tejto schémy v období od roku 2004 do roku 2006.

               (2)

               Vykonala sa podrobná analýza troch vybraných príjemcov pomoci (3) vrátane podniku ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (ValDeal Innovation Services Colsed Limited Company) (ďalej len „ValDeal“). Vo všetkých troch prípadoch boli zistené nezrovnalosti.

               (3)

               Jedna z monitorovaných spoločností dobrovoľne vrátila pomoc s úrokmi počas fázy monitorovania. Komisia následne ukončila vyšetrovanie tohto príjemcu.

               (4)

               Komisia v postupe monitorovania (SA.15588) požiadala o informácie týkajúce sa podniku ValDeal 12. júna 2009, 21. januára 2010, 30. augusta 2010, 22. decembra 2010 a 17. februára 2011. Maďarské orgány predložili informácie 17. septembra 2009, 30. marca 2010, 26. októbra 2010, 6. decembra 2010, 8. decembra 2010, 2. februára 2011, 24. februára 2011 a 1. apríla 2011.

               (5)

               Vzhľadom na to, že maďarské orgány nereagovali na výhrady Komisie týkajúce sa dvoch zvyšných príjemcov vrátane podniku ValDeal v plnej miere, bola táto vec 16. júna 2011 prevedená na spis NN a zaevidovaná pod číslom SA.33186 (2011/NN).

               (6)

               Príjemca iný než podnik ValDeal v októbri 2011 dobrovoľne vrátil pomoc s úrokmi. V dôsledku toho bolo ukončené vyšetrovanie tohto príjemcu (4).

               (7)

               S ohľadom na uvedené skutočnosti sa toto rozhodnutie týka výlučne otázky štátnej pomoci poskytnutej podniku ValDeal (ďalej len „opatrenie“).

               (8)

               Komisia požiadala o informácie týkajúce sa podniku ValDeal 9. februára 2012 a 18. apríla 2012. Maďarské orgány predložili informácie 1. septembra 2011, 19. októbra 2011, 29. februára 2012, 12. marca 2012, 18. júna 2012, 26. júna 2012, 4. júla 2012 a 12. septembra 2012.

               (9)

               Dňa 6. septembra 2011 sa v priestoroch útvarov Komisie v Bruseli uskutočnilo stretnutie maďarských orgánov a zástupcov príjemcu.

               (10)

               Útvary Komisie listom z 18. apríla 2012 informovali maďarské orgány o tom, že na základe informácií dostupných v danom čase nemožno pomoc poskytnutú podniku ValDeal považovať za pomoc na projekt v oblasti výskumu a vývoja. Útvary Komisie sa však predbežne domnievali, že pomoc poskytnutá podniku ValDeal by mohla byť zlučiteľná na základe článku 4 nariadenia Komisie (ES) č. 70/2001 (5) (ďalej len „nariadenie o skupinovej výnimke pre malé a stredné podniky“). Maďarské orgány boli preto vyzvané, aby overili, či opatrenie spĺňa všetky požiadavky tohto nariadenia, a predložili podporné informácie. Na záver, útvary Komisie informovali maďarské orgány, že v prípade, ak je suma pomoci, ktorú podnik ValDeal skutočne dostal, vyššia ako suma pomoci povolená na základe nariadenia o skupinovej výnimke pre malé a stredné podniky, rozdiel sa bude musieť vrátiť spoločne s príslušnými úrokmi vypočítanými v súlade s pravidlami o metóde výpočtu referenčnej sadzby v postupoch vymáhania (6).

               (11)

               Maďarské orgány listom z 18. júna 2012 informovali útvary Komisie, že pomoc poskytnutá podniku ValDeal by sa nemala posudzovať na základe článku 4 nariadenia o skupinovej výnimke bez doplnenia akéhokoľvek ďalšieho vysvetlenia.

               (12)

               Komisia sa 19. decembra 2012 rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie. Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (7). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky.

               (13)

               Maďarské orgány 22. februára 2013 predložili pripomienky na základe rozhodnutia o začatí konania. Dve zainteresované strany, ValDeal a European Business & Innovation Centre Network (EBN) (8), predložili pripomienky 13. marca 2013 a 14. marca 2013.

               (14)

               Dňa 5. apríla 2013 boli pripomienky zainteresovaných strán zaslané maďarským orgánom, ktoré listom z 8. mája 2013 potvrdili, že nemajú žiadne ďalšie poznámky.

               (15)

               Maďarské orgány boli e-mailom 18. júna 2013 požiadané, aby predložili podrobný časový harmonogram na vrátenie pomoci, na ktorý odpovedali v ten istý deň. Maďarské orgány 26. júna 2013 predložili tabuľku s oprávnenými nákladmi. Keďže toto podanie obsahovalo informácie, ktoré vzhľadom na predchádzajúce podania neboli jasné, 5. júla 2013 im bola zaslaná žiadosť o informácie. Maďarské orgány po dvoch žiadostiach o predĺženie lehoty predložili svoju odpoveď 7. októbra 2013.

               (16)

               Maďarské orgány na základe neformálnych žiadostí útvarov Komisie o vyjasnenie v e-maile z 12. februára 2014 uviedli, že podnik ValDeal časť pomoci poskytol ďalej určitým zákazníkom v súlade s minimálnymi prahovými hodnotami a pravidlami o kumulácii.

         2.   OPIS SCHÉMY A PODNIKU VALDEAL

   2.1.   Opis schémy

               (17)

               Právnym základom schémy je zákon XC z roku 2003 o fonde pre výskum a technologické inovácie (Kutatási és Technológiai Innovációs Alapról) a vyhláška vlády č. 133/2004 z 29. apríla 2004 o riadení a uplatňovaní fondu pre výskum a technologické inovácie.

               (18)

               Rozpočet schémy na rok 2006 bol 7 909 784 000 HUF (približne 31,25 milióna EUR (9)). Schéma bola financovaná výlučne zo štátneho rozpočtu (10).

               (19)

               Cieľom schémy bolo podporiť okrem iného činnosti v oblasti výskumu a vývoja v Maďarsku bez zamerania sa na určité sektory či obmedzenia veľkosti príjemcov. Pomoc sa poskytovala vo forme grantov, zvýhodnených úverov a bonifikácie úrokov. Podľa právneho základu schémy bola pomoc okrem pomoci na výskum a vývoj dostupná aj pre rizikový kapitál, odbornú prípravu, zamestnanosť, investície (regionálna pomoc) a opatrenia de minimis.

               (20)

               Jeden z príjemcov pomoci prijatej v rámci schémy bol podnik ValDeal. Spoločnosť dostala štátnu pomoc na výskum a vývoj z rozpočtu schémy na rok 2006 pre projekt v oblasti výskumu a vývoja „Rozvoj maďarského modelu integrovaného riadenia inovácií“ (ďalej len „projekt“). Podnik ValDeal údajne vykonal 11 % svojej činnosti priemyslového výskumu a 89 % experimentálneho vývoja.

         2.2.   Opis spoločnosti ValDeal a realizovaného projektu

   2.2.1.   Činnosti podniku ValDeal v rámci projektu prijímajúceho pomoc

               (21)

               ValDeal, malý podnik zriadený v roku 2006 (11), prijal pre projekt nenávratný grant vo výške 472 508 090 HUF (približne 1,86 milióna EUR). Celkové náklady na projekt boli 1 001 134 111 HUF (približne 3,95 milióna EUR) a vlastný príspevok podniku ValDeal bol 528 626 021 HUF (približne 2,08 milióna EUR) (12). Projekt sa vykonával v období od 1. decembra 2006 do 30. novembra 2010 (13) a pomoc bola vyplatená vo viacerých splátkach.

               (22)

               Cieľom projektu bolo vyvinúť systém riadenia inovácií špecifický pre Maďarsko a región strednej a východnej Európy, ktorý „systematicky monitoruje vedecké/technologické projekty, vynálezy a začínajúce podniky na určenie tých, ktoré majú najväčší potenciál na komercializáciu, a pomôcť im vytvoriť podnikateľské príležitosti a licenčné portfóliá atraktívne pre potenciálnych investorov alebo pomôcť týmto projektom zvýšiť ich príjmy obsadením nových trhov, uvedením nových skupín výrobkov alebo jednoducho premenením nových nápadov na podnikateľské modely“
                   (14).

               (23)

               V prvej fáze projektu mal podnik ValDeal kúpiť licencovaný know-how v oblasti riadenia inovácií od inštitútu IC2 univerzity v Texase a nemeckej INNO AG, ktoré majú dlhoročné skúsenosti s podnikateľskými inkubátormi, riadením inovácií a komercializáciou duševného vlastníctva. Podnik ValDeal kúpil od univerzity v Texase aj odbornú prípravu v oblasti riadenia inovácií pre svojich zamestnancov.

               (24)

               V rámci schémy bola podniku ValDeal uložená povinnosť poskytovať bezplatne viaceré služby svojim zákazníkom. Bod 1.1 zmluvy o grante znie takto:
               „Príjemca (ValDeal) sa zaväzuje […], že počas obdobia projektu bude bezplatne a bez prijatia akejkoľvek protihodnoty hľadať, identifikovať a analyzovať najmenej 100 inovačných technológií alebo výrobkov a vyberať vhodné možnosti použitia.“

               (25)

               Podnik ValDeal tvrdí, že predmet výskumu a vývoja spočíval v prispôsobení zakúpeného know-how podnikateľskému prostrediu v Maďarsku a strednej a východnej Európe. Na základe tohto prispôsobeného modelu potom podnik ValDeal bezplatne poskytol služby riadenia inovácií pre 60 nápadov (z čoho 18 nápadov bolo od podnikov a zvyšné boli nápady individuálnych výskumníkov), ktoré boli vybrané zo vzorky približne 600 návrhov prihlásených do ním organizovanej súťaže.

               (26)

               Podnik ValDeal zhrnul svoje činnosti v rámci projektu takto: „Úlohy možno roztriediť takto: prevzatie amerického a európskeho know-how v oblasti riadenia inovácií; zhromažďovanie, overenie, hodnotenie výsledkov výskumu, nápadov na výrobky, technológie a služby, výber projektov s veľkým potenciálom; rozvoj podnikania, udeľovanie licencií, komercializácia know-how; rozvoj integrovaných služieb riadenia inovácií; odborná príprava; informovanie o výsledkoch a ich oznamovanie; udržateľnosť výsledkov“
                   (15).

               (27)

               Pokiaľ ide o služby, ktoré podnik ValDeal poskytol pôvodcom vynálezov alebo spoločnostiam, zvyčajne ich tvorili tieto služby: „vývoj domovskej stránky; rozvoj kreativity; generovanie nápadov; otvorené inovácie; identifikácia nápadov na výrobky, technológie a služby; monitorovanie výsledkov výskumu; identifikácia inovatívnych spoločností alebo podnikov s potenciálom na inovácie; vypracovanie a riadenie ponúk/žiadostí o granty; odborná príprava; ochrana duševného vlastníctva; sprostredkovanie, zlaďovanie kapacít v oblasti výskumu a vývoja; dočasné riadenie; marketingový výskum a prieskum trhu; komunikácia; vypracovanie obchodných plánov a štúdií uskutočniteľnosti; domáce a medzinárodné budovanie sietí; budovanie sietí s podnikateľskými anjelmi a investormi; hľadanie investorov; riadenie investičných procesov; zhromažďovanie a šírenie osvedčených/najlepších postupov“
                   (16).

               (28)

               Podľa podniku ValDeal bolo prispôsobenie pôvodného modelu potrebné na zohľadnenie rozdielov medzi podmienkami v Maďarsku a vyspelejšími európskymi krajinami alebo USA. Podľa podniku ValDeal sú najzvyčajnejšie rozdiely tieto: v Maďarsku „nie je spoločenské a hospodárske prostredie ústretové voči inováciám; nie je inštitucionálny zárodkový kapitál; vnútroštátny systém inovácií nie je účinný; nie je žiadna inštitúcia na politickej úrovni zodpovedná za strategickú organizáciu a efektívne riadenie inovácií; nie je k dispozícii pracovná sila vyškolená na riadenie inovácií; v znalostných centrách nie je manažérska kapacita/spôsobilosť na odborný prenos technológií a riadenie inovácií; počet medzinárodných spoluprác v oblasti inovácií je veľmi malý“. (17) ValDeal tiež uvádza, že kultúra inovácií v Maďarsku je iná. Napríklad „vlastníci projektov nemajú náležité informácie o príslušnom trhu a konkurentoch;“„vlastníci projektov väčšinou nie sú vhodní na riadenie spoločnosti […], často neakceptujú, že vedecké riadenie projektu by malo byť oddelené od všeobecného a obchodného riadenia;“ riadenie práv duševného vlastníctva nie je primerané; alebo v určitých prípadoch „takmer neexistuje obchodná etika“
                   (18).

         2.2.2.   Ochrana práv duševného vlastníctva, o ktorú sa podnik ValDeal usiloval

               (29)

               Argument, ktorý predložil podnik ValDeal na preukázanie obsahu výskumu a vývoja projektu, je, že sa usiloval o ochranu práv duševného vlastníctva pre svoje výskumné výsledky (19). ValDeal v tejto súvislosti spomenul dva typy ochrany práv duševného vlastníctva, ktoré získal:

                           —

                           po prvé, podnik ValDeal uviedol, že má dve obchodné známky zapísané do registra Maďarského patentového úradu (ďalej len „MPÚ“) – jednu pre svoj grafický znak (zápis č. 191345) a druhú pre zloženie slov „model integrovaného riadenia inovácií ValDeal“ (ValDeal Integrált Innováció-menedzsment Modell) (zápis č. 206941),

                           —

                           po druhé, podnik ValDeal dobrovoľne zapísal (20) svoj model integrovaného riadenia inovácií do registra MPÚ. Podľa webovej lokality MPÚ z tohto dobrovoľného zápisu diel nevyplýva právna ochrana rovnocenná s autorskými právami ani žiadnym iným právom duševného vlastníctva. Slúži len ako dôkaz na dokázanie toho, že k dátumu zápisu zo strany MPÚ dielo alebo súvisiace právne plnenie, o ktorom žiadateľ tvrdí, že je jeho, existovalo so zapísaným obsahom (21).

         2.2.3.   Podobné projekty financované EÚ

               (30)

               Podnik ValDeal na ďalšie dokázanie obsahu výskumu a vývoja projektu predložil niekoľko príkladov projektov financovaných EÚ (pozri ďalej v texte) a tvrdil, že všetky sú podobné projekty v oblasti výskumu a vývoja financované z piateho rámcového programu (ďalej len „5. RP“) alebo zo šiesteho rámcového programu (ďalej len „6. RP“) (22), a preto by sa mal projekt podniku ValDeal považovať za projekt v oblasti výskumu a vývoja. Podnik sa ako na príklady odvolal na tieto projekty:

                           —

                           Kreatívny školiteľ – tento projekt bol zameraný na vypracovanie kurzu kreatívneho a inovatívneho riadenia s podporou programu Komisie v oblasti celoživotného vzdelávania. Cieľom tohto programu bolo stimulovať vzdelávacie skúsenosti a rozviť odvetvie vzdelávania a odbornej prípravy v celej Európe (23). Vzhľadom na tieto informácie to nevyzerá, že projekt Kreatívny školiteľ je projekt v oblasti výskumu a vývoja.

                           —

                           WOMENTOR – projekt zameraný na podporovanie účasti žien podnikateliek na európskych výskumných projektoch a tiež bol financovaný z programu celoživotného vzdelávania. Preto sa takisto nezdá, že to je projekt v oblasti výskumu a vývoja.

                           —

                           ImMediaTe – projekt zameraný na zriadenie sektorovej platformy pre malé a stredné podniky v odvetví digitálnych médií a v kreatívnych odvetviach s cieľom poskytnúť im koučovanie a odbornú prípravu o tom, ako vyvinúť digitálne podnikanie, a o financovaní digitálneho podnikania. Projekt bol financovaný z rámcového programu EÚ pre konkurencieschopnosť a inovácie (24), ktorého cieľom je podporovať konkurencieschopnosť európskych podnikov všeobecne vrátane presadzovania väčšieho prijatia a využívania informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“), podporovania zvýšeného používania energií z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, podporovania inovatívnych činností, zabezpečovania lepšieho prístupu k financovaniu a poskytovania obchodných podporných služieb. Vzhľadom na tieto informácie sa zdá, že projekt ImMediaTe je tiež najmä školiaci projekt.

                           —

                           NIMCUBE – projekt zameraný na vývoj dômyselných riešení IT na meranie, riadenie a optimalizáciu opätovného využívania znalostí a inovácií zo strany spoločností. Projekt bol skutočne financovaný z 5. RP. Projekt NIMCUBE sa však na rozdiel od projektu podniku ValDeal zameriaval na vývoj nových technických riešení, t. j. softvéru.

         3.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

               (31)

               Komisia prijala 19. decembra 2012 rozhodnutie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania. Komisia predbežne prišla k záveru, že opatrenie predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ z týchto dôvodov:

               (32)

               Po prvé, podnik ValDeal dostal grant z rozpočtu schémy štátnej pomoci HU 21/2004 na rok 2006; preto sa opatrenie považuje za financované zo štátnych zdrojov.

               (33)

               Po druhé, podnik ValDeal dostal štátnu pomoc na vykonávanie činností, náklady ktorých museli ostatní účastníci trhu znášať sami v plnej miere. Je to bez ohľadu na skutočnosť, že podnik ValDeal poskytoval v rámci opatrenia svoje služby bezplatne. Opatrenie preto hrozí narušením hospodárskej súťaže, keďže podnik ValDeal zabezpečilo selektívnu výhodu.

               (34)

               Po tretie, opatrením sa jednoznačne ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Podnik ValDeal kúpil know-how v oblasti riadenia inovácií od americkej univerzity v Texase a nemeckej spoločnosti INNO AG; opatrenie malo teda tendenciu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Podnik ValDeal okrem toho chcel poskytovať služby aj spoločnostiam usadeným v iných krajinách strednej a východnej Európy.

               (35)

               Komisia mala pochybnosti týkajúce sa zlučiteľnosti pomoci s vnútorným trhom. Pochybovala najmä o tom, či sa pomoc poskytnutá podniku ValDeal môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe rámca pre výskum, vývoj a inovácie z roku 1996, alebo prípadne na základe iných nástrojov.

         3.1.   Zlučiteľnosť na základe rámca pre výskum, vývoj a inovácie

   3.1.1.   Obsah v oblasti výskumu a vývoja

               (36)

               Komisia dospela k záveru, že žiadna z uvedených služieb poskytovaná podnikom ValDeal sa nemôže považovať za inovácie, keďže ich už ponúkali poskytovatelia služieb IT, právnici, patentní zástupcovia, poradcovia, „podnikateľskí anjeli“ atď. a boli dostupné v rôznych formách na trhu. V skutočnosti sa zdá, že projekt spočíval v testovaní účinnosti know-how v oblasti riadenia inovácií/modelu dodaného tretími stranami, ktorý podnik ValDeal jednoducho prispôsobil maďarskému obchodnému prostrediu (vrátane prekladu do maďarčiny).

               (37)

               Podnik ValDeal okrem toho tvrdí, že prispôsobenie kúpeného know-how v oblasti riadenia inovácií/modelu spočívalo v uprednostnení určitých služieb riadenia, ako je osobné koučovanie pôvodcov vynálezov, na čo sa kladie menší dôraz v prípade, že podnikateľská kultúra je vyspelejšia. Komisia sa však domnieva, že podnik ValDeal v podstate poskytoval tie isté služby ako služby zahrnuté v zakúpenom modeli riadenia inovácií.

               (38)

               Činnosti podniku ValDeal boli namiesto vykonávania skutočného, naozajstného výskumu a vývoja zamerané najmä na stimulovanie výskumu, vývoja a inovácií iných subjektov, t. j. zákazníkov podniku ValDeal. Samotný podnik ValDeal sa vyjadril, že v spoločnostiach, ktorým poskytol svoje služby, „bolo vytvorených 60 – 80 pracovných miest intenzívnych v oblasti výskumu a vývoja“
                   (25).

         3.1.2.   Zápis práv duševného vlastníctva

               (39)

               V nariadení o ochrannej známke Spoločenstva sa stanovuje, že „ochrannou známkou Spoločenstva môže byť akékoľvek označenie, ktoré možno znázorniť graficky, najmä slová vrátane osobných mien, vzory, písmená, číslovky, tvar výrobku alebo jeho obalu, za predpokladu, že tieto označenia sú spôsobilé rozlíšiť tovary alebo služby jedného podniku od tovarov a služieb iných podnikov.“
                   (26) Inými slovami, hlavným účelom ochrannej známky nie je ochrániť výsledky výskumu a vývoja spoločnosti, ale odlíšiť ju od iných subjektov. Preto samotná ochranná známka nemôže slúžiť ako dôkaz, že spoločnosť, ktorá ju vlastní, vykonávala činnosť v oblasti výskumu a vývoja v zmysle rámca pre výskum, vývoj a inovácie z roku 1996.

               (40)

               Komisia tiež uviedla, že skutočnosť, že podnik ValDeal nezapísal alebo nemohol zapísať žiadne patenty ani iné práva duševného vlastníctva pre svoje pracovné výsledky okrem ochrannej známky, je silnou indíciou, že v projekte sa nedosiahli výskumné výsledky, ktoré by spĺňali kritériá na patentovú ochranu.

               (41)

               Je síce pravda, že spoločnosť sa môže rozhodnúť ochrániť svoje patentovateľné znalosti alebo vynález ako know-how alebo obchodné tajomstvo namiesto oficiálneho zapísania patentu do registra, všeobecné tvrdenie spoločnosti ValDeal, že vyvinie svoje vlastné know-how vykonávaním projektu, však nie je dostatočné na dokázanie, že takýto projekt zahŕňal skutočný výskum a vývoj v zmysle rámca pre výskum, vývoj a inovácie.

         3.1.3.   Podobné projekty EÚ

               (42)

               Po prvé, Komisia preskúmala predmetné projekty a zistila, že okrem jedného nebol žiadny z nich financovaný v rámci 5. RP či 6. RP: boli financované v rámci širších programov pre odbornú prípravu, vzdelávanie a konkurencieschopnosť, čo podľa maďarských orgánov predstavovalo určitú obdobnosť s projektom podniku ValDeal.

               (43)

               Po druhé, projekt NIMCUBE, ktorý mohol zahŕňať výskum a vývoj, bol zameraný na vývoj nových riešení IT, a preto nie je podobný projektu vykonávanému podnikom ValDeal. Komisia preto dospela k záveru, že žiadna podobnosť uvedených projektov s projektom podniku ValDeal nedokazuje, že činnosti podniku ValDeal sa môžu posudzovať ako projekty v oblasti výskumu a vývoja v zmysle rámca pre výskum, vývoj a inovácie.

         3.2.   Zlučiteľnosť na základe iných nástrojov

               (44)

               Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyzvala na predloženie pripomienok k možným alternatívnym dôvodom zlučiteľnosti.

         3.2.1.   Zlučiteľnosť s nariadením Komisie (ES) č. 1628/2006
       (27)
      (ďalej len „nariadenie o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc“)

               (45)

               Komisia v rozhodnutí o začatí konania pripomína, že podľa článku 4 nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc nepodlieha pomoc pre počiatočné investície oznamovacej povinnosti, ak spĺňa tieto všeobecné a osobitné podmienky.

               (46)

               Prvou všeobecnou podmienkou je, že pomoc sa poskytuje v regióne, ktorý je oprávnený na regionálnu pomoc. Celé územie Maďarska bolo a je podporovaným regiónom oprávneným na regionálnu pomoc. Hlavné miesto podnikania podniku ValDeal je v meste Budaörs, ktoré sa nachádza v Peštianskej župe, ktorá je v časti Stredné Maďarsko (Közép-Magyarország). Peštianska župa bola do 31. decembra 2006 oblasťou podporovanou na základe článku 87 ods. 3 písm. a) ZFEÚ (28). Zdá sa preto, že prvá všeobecná podmienka je splnená.

               (47)

               Druhou všeobecnou podmienkou je, že intenzita pomoci nesmie presiahnuť strop regionálnej pomoci platný v čase poskytnutia pomoci. Podnik ValDeal uviedol, že dostal pomoc v intenzite 47,03 %. Strop pomoci pre Peštiansku župu v roku 2006 bol 40 %, k čomu bolo možné pripočítať bonus vo výške 20 % pre príjemcov posudzovaných ako malé podniky (29), z čoho vyplýva maximálna intenzita pomoci 60 %. Podľa maďarských orgánov bol podnik ValDeal v roku 2006, t. j. v roku jeho zriadenia, mikropodnikom a v roku 2007 malým podnikom (30). Na posúdenie tejto podmienky je potrebné prepočítať oprávnené náklady vzhľadom na osobitné podmienky uvedené ďalej v texte.

               (48)

               Pokiaľ ide o osobitné podmienky zlučiteľnosti pomoci pre počiatočné investície, v článku 4 ods. 2 písm. b) nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc je stanovené, že aby sa nehmotné aktíva zohľadnili na výpočet oprávnených nákladov, mali by sa i) používať len v podniku, ktorý je príjemcom regionálnej pomoci; ii) považovať za umoriteľné aktíva; iii) zakúpiť od tretích strán za trhových podmienok a iv) zahrnúť do majetku spoločnosti a zotrvať v podniku, ktorý je príjemcom regionálnej pomoci, najmenej päť rokov, resp. tri roky v prípade malých a stredných podnikov, akým je podnik ValDeal. Existujú síce dôkazy, že podnik ValDeal kúpil know-how za trhových podmienok, Komisia však nemá žiadne informácie o tom, či boli splnené podmienky i), iii) a iv), a preto vyzvala zainteresované strany, aby poskytli informácie v tejto súvislosti.

               (49)

               V článku 4 ods. 2 písm. a) nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc je navyše stanovené, že investícia sa musí udržať v regióne, v ktorom sa pomoc poskytuje, najmenej päť rokov (tri roky v prípade malých a stredných podnikov) po ukončení celej investície. Projekt bol dokončený 30. novembra 2010 a podnik ValDeal pokračoval vo vykonávaní svojich činností v strednom Maďarsku do 30. novembra 2013. Zdá sa preto, že táto osobitná podmienka je splnená.

               (50)

               Na záver, podľa článku 4 ods. 2 písm. c) nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc, ak sa pomoc vypočítava na základe hmotných alebo nehmotných investičných nákladov, príjemca pomoci musí poskytnúť finančný príspevok vo výške najmenej 25 %. Podnik ValDeal prispel vo výške 52,97 % celkových nákladov projektu. Zdá sa preto, že táto osobitná podmienka je splnená.

               (51)

               Na záver, Komisia vyzvala zainteresované strany, aby poskytli informácie o tom, či i) pomoc poskytnutú podniku ValDeal možno posudzovať na základe nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc a najmä či ii) intenzita tejto pomoci je v súlade s uplatniteľnými intenzitami pomoci, keď sa zohľadnia oprávnené náklady relevantné na základe uvedeného nariadenia.

         3.2.2.   Zlučiteľnosť s nariadením (ES) č. 70/2001 (ďalej len „nariadenie o skupinovej výnimke pre pomoc malým a stredným podnikom“)

               (52)

               Podľa článku 4 nariadenia o skupinovej výnimke pre pomoc malým a stredným podnikom pomoc na investovanie do hmotného a nehmotného majetku je zlučiteľná s vnútorným trhom a je oslobodená od oznamovacej povinnosti, ak sa investícia uskutočňuje v oblasti, ktorá je oprávnená na regionálnu pomoc v čase poskytnutia pomoci, a intenzita pomoci nepresahuje strop regionálnej investičnej pomoci určenej v schválenej mape regionálnej pomoci o viac ako 15 % v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje článok 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ, za podmienky, že celková intenzita pomoci v čistom vyjadrení nepresiahne 75 %. Vyššie stropy regionálnej pomoci sa uplatňujú len vtedy, ak sa pomoc poskytuje za podmienky, že investícia bude udržaná v regióne, v ktorom sa pomoc poskytuje, najmenej päť rokov a spoluúčasť príjemcu na jej financovaní je najmenej 25 %.

               (53)

               Ako už bolo uvedené skôr v texte, celé územie Maďarska je a bolo podporovanou oblasťou oprávnenou na regionálnu pomoc. Peštianska župa, kde je hlavné miesto podnikania podniku ValDeal, bola oblasťou podľa článku 107 ods. 3 písm. a) do 31. decembra 2006 so stropom pomoci 40 %. Preto bola v decembri 2006 podľa nariadenia o skupinovej výnimke pre pomoc malým a stredným podnikom v Peštianskej župe povolená maximálna intenzita pomoci 40 % + 15 % = 55 % za podmienky, že investícia bude udržaná v regióne príjemcu najmenej päť rokov.

               (54)

               Na záver, Komisia vyzvala zainteresované strany, aby poskytli informácie o tom, i) či sa štátna pomoc poskytnutá podniku ValDeal môže považovať za zlučiteľnú na základe nariadenia o skupinovej výnimke pre pomoc malým a stredným podnikom a ii) či intenzita pomoci udelenej podniku ValDeal nepresahuje stropy pomoci pre predmetnú možnú pomoc na počiatočné investície, pričom je potrebné osobitne zohľadniť výpočet príslušných oprávnených nákladov.

               (55)

               Komisia tiež uviedla, že podnik ValDeal nezneužil pomoc, ktorú dostal, keďže vykonal tie isté činnosti, ako sú opísané v jeho súťažných podkladoch.

         4.   STANOVISKO MAĎARSKÝCH ORGÁNOV
       (31)

   4.1.   Zlučiteľnosť s rámcom pre výskum, vývoj a inovácie

               (56)

               Maďarské orgány vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania tvrdili, že činnosti podniku ValDeal sa považujú za projekt v oblasti výskumu a vývoja, pretože patria do kategórie experimentálneho vývoja, a že pomoc bola zákonná, keďže zahŕňala tieto údajné úlohy v oblasti výskumu a vývoja:

                           —

                           vypracovanie analýz o európskych postupoch,

                           —

                           ako prvok výskumu u ľudí posúdenie toho, ako možno vlastníka projektu motivovať na spoluprácu,

                           —

                           ako vzdelávacia a výskumná úloha – metodický výskum týkajúci sa rozvoja dobre pripravených podnikateľov,

                           —

                           vývoj viacerých metód a nástrojov na zhromažďovanie, hodnotenie a kontrolu projektov, ktoré zatiaľ nie sú dostupné v súbore nástrojov služieb zameraných na inovácie v Maďarsku,

                           —

                           určenie služieb, ktoré sú potrebné na riadenie inovácií, prieskum najlepších postupov a vývoj služieb pre maďarský model služieb.

               (57)

               Maďarské orgány tvrdili, že podnik ValDeal sa zaviazal 1. vyskúšať vyvinutú metodiku; 2. vykonať experimentálny rozvoj modelu integrovaného riadenia inovácií (t. j. zhromažďovanie, hodnotenie a kontrola projektov na úrovni testov na základe kúpeného know-how) a 3. potvrdiť životaschopnosť nových služieb v skúšobnej aplikácii vybraných projektov.

               (58)

               Maďarské orgány tiež vyhlásili, že povahu výskumu a vývoja projektu potvrdzuje skutočnosť, že projekt plne spĺňa kritériá v oddiele 149 manuálu Frascati (32).

               (59)

               Na záver, maďarské orgány uviedli, že podnik ValDeal poskytol v priebehu projektu služby zamerané na inovácie pre malé a stredné podniky a súkromné osoby. Tieto služby sa v súlade s požiadavkami programu poskytovali bezplatne. Na základe vyjadrenia vypracovaného podnikom ValDeal bola hodnota týchto služieb v prevládajúcich trhových cenách v celkovej výške 323 797 000 HUF (33).

               (60)

               Podľa názoru maďarských orgánov výhoda prenesená vo forme bezplatne poskytovaných služieb neznamená pre podnik ValDeal hospodársku výhodu. Suma štátnej pomoci poskytnutej podniku ValDeal by sa tak znížila na 148 711 090 HUF, t. j. rozdiel medzi celkovou účasťou vlády a pomocou v prospech jeho zákazníkov.

         4.2.   Zlučiteľnosť s nariadením (ES) č. 1628/2006 (nariadenie o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc)

               (61)

               Maďarské orgány subsidiárne súhlasili so záverom rozhodnutia o začatí konania, že pomoc by mohla byť zlučiteľná investičná pomoc na základe nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc (ES) č. 1628/2006.

               (62)

               Na základe nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc sa intenzity pomoci vypočítavajú buď ako pomer oprávnených hmotných a nehmotných nákladov, alebo, ak investičný projekt vytvára priamo pracovné miesta, ako pomer mzdových nákladov na posudzovanú zamestnanú osobu za obdobie dvoch rokov, alebo kombinovaným použitím týchto dvoch metód za podmienky, že suma grantu nepresiahne najvýhodnejšiu hodnotu vypočítanú pomocou týchto dvoch metód.

               (63)

               Maďarské orgány tvrdili, že celkové náklady projektu boli vo výške 842 027 000 HUF a že pomoc poskytnutá podniku ValDeal bola vo výške 148 711 090 HUF, čo zodpovedá intenzite pomoci 17,66 % (34) (pod stropom 60 % stanoveným v už uvedenom nariadení). Maďarské orgány však listom zo 7. októbra 2013 informovali Komisiu, že náklady projektu boli vo výške 823 320 683 HUF (namiesto 842 028 250 HUF) (35). Komisia bude preto vo svojom rozhodnutí vychádzať z novšej informácie.

               (64)

               Maďarské orgány tvrdili, že boli splnené všeobecné a aj osobitné podmienky stanovené v článku 4 nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc.

         4.3.   Zlučiteľnosť s nariadením č. 70/2001 (skupinová výnimka pre malé a stredné podniky)

               (65)

               Maďarské orgány neposkytli jasné vysvetlenie, ako by sa nariadenie č. 70/2001 mohlo uplatňovať v tejto veci. Komisia predpokladá, že keďže maximálne intenzity pomoci sú nižšie, ako sú povolené v nariadení (ES) č. 1628/2006, maďarské orgány nepovažovali za potrebné poskytnúť ďalšie dôkazy.

         4.4.   Zlučiteľnosť na základe zmluvy

               (66)

               Maďarské orgány tiež tvrdili, že poskytnutá pomoc by mohla byť zlučiteľná s článkom 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, pričom argumentovali, že projekt podniku ValDeal bol zameraný na vyplnenie jasnej medzery na trhu, nebolo ho však možné vykonať s prostriedkami poskytovanými v trhových sadzbách. V tejto súvislosti bola výška pomoci obmedzená na úroveň potrebnú na uskutočnenie cieľa a túto úroveň nepresiahla.

               (67)

               Rámec pre výskum, vývoj a inovácie z roku 2006, ktorý bol prijatý 22. novembra 2006 a nadobudol účinnosť 1. januára 2007, obsahoval novú kategóriu pomoci pre poradenské služby zamerané na inovácie a podporné služby zamerané na inovácie v súlade s článkom 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Keďže poskytovateľ grantu prijal záväzok 19. decembra 2006 a nový rámec bol určený na uznanie oprávnenosti poradenských služieb zameraných na inovácie, podľa maďarských orgánov by sa mohla posudzovať zlučiteľnosť pomoci priamo na základe zmluvy.

               (68)

               Maďarské orgány v tejto súvislosti podotkli, že rozvoj modelu riadenia inovácií v súlade s maďarskými nariadeniami a nariadeniami EÚ a so sociálno-kultúrnym kontextom východnej a strednej Európy si vyžadoval vývoj vhodného obchodného modelu a postupu, v rámci ktorého budú inovácie stimulované dopytom na trhu a vzťahmi so zákazníkmi. V projekte podniku ValDeal sa vyvinuli viaceré metódy a nástroje na zhromažďovanie, hodnotenie a kontrolu projektov s cieľom dôsledne ich používať v budúcnosti. Tieto služby neboli v čase grantu ešte k dispozícii v súbore nástrojov Maďarska.

         5.   STANOVISKO ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

   5.1.   Stanovisko podniku ValDeal

               (69)

               Podnik ValDeal zastáva názor, že projekt zahŕňal skutočné činnosti výskumu a vývoja oprávnené v zmysle rámca pre výskum, vývoj a inovácie z roku 1996. Podnik ValDeal tvrdí, že jeho činnosť možno kvalifikovať ako experimentálny vývoj a uvádza, že zatiaľ čo jednotlivé úlohy vykonávané v rámci projektu sa nekvalifikujú ako samostatné projekty v oblasti výskumu a vývoja, spoločne by mohli prispieť na účely výskumu a vývoja.

               (70)

               ValDeal najmä zdôraznil, že použil existujúcu metodiku pre miestne podniky a projekty a že vykonával experimentálny vývoj nového modelu integrovaného riadenia inovácií. ValDeal na základe testov zhromaždil, vyhodnotil a skontroloval širokú škálu maďarských projektov, pričom kontroloval ich životaschopnosť. ValDeal preto tvrdí, že vykonával činnosť, ktorá je na maďarskom trhu jedinečná. Hlavný rozdiel medzi službami podniku ValDeal a službami jeho konkurentov bol v tom, že konkurenčné spoločnosti boli aktívne len v jednom zo segmentov činností podniku ValDeal.

               (71)

               Podnik ValDeal tvrdí, že na základe získaného know-how rozvinul nový model riadenia inovácií a metodiku, ktorá by sa mohla zhodne uplatňovať spôsobom, ktorý zodpovedá maďarskému právnemu prostrediu a sociálno-kultúrnym podmienkam. Najmä metodika zberu projektov musela byť prispôsobená maďarskej realite, pretože – vzhľadom na odlišné charakteristiky amerického trhu – projekty začínajúcich podnikov v Maďarsku boli menej vhodné na výber. Okrem toho bolo potrebné ďalej zlepšiť metodiky kontroly projektov, pretože americký model bol zameraný na predajnosť (využitie na trhu), zatiaľ čo pre východo- a stredoeurópsky model mal – vzhľadom na odlišné sociálno-kultúrne súvislosti – väčší význam podnikateľský duch a osobnosť autorov projektov. Sociálno-kultúrne rozdiely a hospodárske súvislosti okrem toho viedli k hĺbkovým úpravám programu vzdelávania v oblasti odbornej prípravy a modelu.

               (72)

               Pokiaľ ide o vplyv na hospodársku súťaž, podnik ValDeal zdôraznil, že projekt nebol zameraný na poskytovanie všeobecných služieb riadenia, ale snažil sa vytvoriť niečo naozaj jedinečné, t. j. integrovaný maďarský model riadenia inovácií spolu so súvisiacimi poradenskými službami zameranými na inovácie. Podnik ValDeal tvrdí, že v čase poskytnutia grantu neexistoval pre takéto služby žiadny trh. Okrem toho začiatkom roku 2013 v Maďarsku stále neexistoval podobný model, t. j. služby zamerané na podnikateľské inkubátory spojené s inováciou pre malé a stredné podniky.

               (73)

               Podnik ValDeal ďalej tvrdí, že na základe zmluvy s orgánom poskytujúcim pomoc neexistovala právna povinnosť podať návrh na patentovú ochranu. Podnik si okrem toho nemohol dovoliť poplatok za vypracovanie správy o patente a ani nemal povolenie použiť pomoc na tieto účely.

         5.2.   Stanovisko Európskej siete centier podnikania a inovácie (European Business & Innovation Centre Network, EBN)

               (74)

               EBN je Európska sieť centier podnikania a inovácie (Business & Innovation Centres, BIC) a podobných organizácií, ako sú podnikateľské inkubátory. Podnik ValDeal je členom EBN.

               (75)

               EBN tvrdí (36), že podnik ValDeal vykonal v Maďarsku experimentálne uplatnenie modelu, ktorý bol vyvinutý v Spojených štátoch a ktorý zahŕňal zhromažďovanie, hodnotenie a filtrovanie projektov založených na originálnom know-how.

               (76)

               Podľa EBEN podnik ValDeal okrem toho vykonal metodickú analýzu európskych postupov riadenia inovácií vrátane dôkladného preskúmania toho, ako by mohli byť vlastníci projektov motivovaní k spolupráci. Okrem toho vykonal úlohy v oblasti výskumu a vzdelávania a vyvinul účinné a inovačné metódy a nástroje na zhromažďovanie projektov, ich hodnotenie a výber. V rámci služieb zameraných na inovácie, ktoré boli v Maďarsku k dispozícii, takýto nástroj riadenia inovácií stále chýbal.

               (77)

               EBN tvrdí, že od roku 2008 každoročne hodnotila výkony podniku ValDeal a vykonala aj dva hĺbkové audity na mieste v podniku ValDeal, a to v roku 2008 a 2010. Vo výsledkoch z hodnotení a auditov sa konštatuje, že podnik ValDeal v plnom rozsahu spĺňa kritériá centier podnikania a inovácií.

         6.   POSÚDENIE

   6.1.   Existencia štátnej pomoci

               (78)

               Aby sa opatrenie považovalo za štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musí spĺňať tieto štyri kumulatívne kritériá:

                           a)

                           opatrenie musí zahŕňať využitie štátnych prostriedkov;

                           b)

                           opatrením sa musí narúšať hospodárska súťaž alebo musí hroziť narušenie hospodárskej súťaže;

                           c)

                           opatrením sa musí poskytovať selektívna výhoda určitým podnikateľom;

                           d)

                           opatrenie musí mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

         6.1.1.   Pomoc na úrovni podniku ValDeal

               (79)

               Po prvé, podnik ValDeal dostal v roku 2006 grant z rozpočtu schémy štátnej pomoci č. HU 21/2004. Komisia preto dospela k záveru, že opatrenie zahŕňalo štátne prostriedky a je pripísateľné štátu.

               (80)

               Po druhé, podnik ValDeal dostal štátnu pomoc na vykonávanie činností, ktorých náklady museli ostatní účastníci trhu znášať sami v plnej miere. Podnik ValDeal bol vybraný na základe výzvy na predkladanie ponúk, ktorú organizoval fond pre výskum a technologické inovácie, a dostal finančné prostriedky na vývoj a poskytovanie sérií poradenských služieb zameraných na inovácie spolu s doplnkovými službami poskytovanými prostredníctvom poradenstiev, patentových zástupcov, „podnikateľských anjelov“ a právnikov. Opatrením sa preto poskytla selektívna výhoda pre podnik ValDeal.

               (81)

               Po tretie, opatrenie má potenciál narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi, pretože trh, na ktorom podnik ValDeal pôsobí, je otvorený hospodárskej súťaži zo strany firiem usadených v iných členských štátoch. Okrem toho podnik ValDeal kúpil know-how v oblasti riadenia inovácií od americkej univerzity v Texase a od nemeckej spoločnosti INNO AG a mal v úmysle poskytovať služby aj spoločnostiam usadeným v iných krajinách strednej a východnej Európy.

         6.1.2.   Podpora na úrovni zákazníkov podniku ValDeal

               (82)

               V dôsledku opatrenia štátnej pomoci mohli zákazníci podniku ValDeal získať prospech z bezplatných poradenských služieb. Preto aj keď títo zákazníci nezískali priamo štátne prostriedky, získali nepriamu výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože cieľom tohto opatrenia bolo poskytovať bezplatné poradenské služby pôvodcom vynálezov a spoločnostiam.

               (83)

               Opatrenie možno jednoznačne pripísať štátu a zahŕňa štátne zdroje, z ktorých mali priamy prospech podnik ValDeal a jeho zákazníci.

               (84)

               Po druhé, podnik ValDeal realizoval proces, prostredníctvom ktorého mali byť ako príjemcovia bezplatných poradenských služieb vybrané spoločnosti, ktoré si to najviac zaslúžili a boli najsľubnejšie. V rámci projektu sa následkom toho poskytla selektívna výhoda vybraným príjemcom, pričom projekt mal takisto potenciál narušiť hospodársku súťaž na dolných trhoch, na ktorých pôsobia zákazníci podniku ValDeal, keďže im bola poskytnutá selektívna výhoda.

               (85)

               Po tretie, opatrením sa pravdepodobne ovplyvní obchod medzi členskými štátmi. Okrem toho, ako už bolo uvedené, podnik ValDeal mal v úmysle poskytovať služby aj spoločnostiam usadeným v iných krajinách strednej a východnej Európy. Projekt bol okrem toho zameraný na zlepšenie schopnosti zákazníkov podniku ValDeal konkurovať ako na vnútroštátnej, tak aj na európskej úrovni. Opatrením sa preto jasne ovplyvnil obchod medzi členskými štátmi.

         6.1.3.   Závery

               (86)

               Komisia dospela k záveru, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc podniku ValDeal a jeho zákazníkom v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

         6.2.   Posúdenie zlučiteľnosti

   6.2.1.   Pomoc podniku ValDeal

   —   Kvalifikovanie činností podniku ValDeal ako projektov v oblasti výskumu a vývoja

               (87)

               Rámec pre výskum, vývoj a inovácie z roku 1996 obsahuje vymedzenia typu výskumných činností, ktoré možno považovať za zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci:
               „2.2. […] Na účely určenia blízkosti podporovaného výskumu a vývoja k trhu Komisia rozlišuje medzi základným výskumom, priemyselným výskumom a činnosťami predkonkurenčného vývoja.“ (37)

               (88)

               Komisia rozumie, že cieľom projektu podniku ValDeal bol „vývoj [istého] celého procesu, vytvorenie modelu“. Podnik ValDeal využil interakciu so svojimi zákazníkmi, aby porozumel maďarskému trhu, a prispôsobil získaný model poradenstva osobitostiam tohto trhu, pričom výsledkom tejto činnosti bolo uvedenie na tento trh už existujúceho modelu poradenstva, v ktorom boli integrované rozličné služby, ktoré dovtedy poskytovali oddelene rozliční dodávatelia. Podnik ValDeal v skutočnosti zohral úlohu integrátora služieb, ktoré zodpovedali potrebám jeho zákazníkov. Uvedené prispôsobenia na zohľadnenie „sociálno-kultúrnych rozdielov a hospodárskych vplyvov“, ktoré prevládali na maďarskom trhu, sa preto nezdajú byť relevantné, pokiaľ ide o otázku, či sa činnosti podniku ValDeal kvalifikovali ako projekty výskumu a vývoja.

               (89)

               Realizovaný model bol určený na tvorbu a stimuláciu výskumu, vývoja a inovácie v rámci iných subjektov, nie v rámci samotného podniku ValDeal. Úprava modelu tak, aby zodpovedal požiadavkám konkrétneho trhu, nie je osobitná pre podnik ValDeal, ale ide o bežné hospodárske správanie zo strany akéhokoľvek hospodárskeho subjektu, ktorý chce vstúpiť na trh. Uvedený model sa zdá byť jednoduchým a bežným prispôsobením, ktoré vykonáva každý hospodársky subjekt, ktorého cieľom je pôsobiť na konkrétnom trhu. „Realistický obraz trhovej hodnoty výsledkov inovačných projektov, ako aj ich predajnosti“, ktorý bol podnik ValDeal údajne schopný poskytnúť svojim príjemcom, sa sám osebe ničím nelíšil od služieb poskytovaných podobnými poskytovateľmi poradenských služieb a v žiadnom prípade ho nemožno považovať za výskum a vývoj.

               (90)

               Hoci môže byť pravdou, že v čase poskytnutia pomoci bolo maďarské hospodárske prostredie mierne odlišné od hospodárskeho prostredia v iných krajinách, tento argument nie je dostatočný na tvrdenie, že činnosti mali prvky výskumu a vývoja. Keby podnik ValDeal pôsobil v inej krajine, musel by aj tak prispôsobiť svoje hodnotové propozície, podobne ako akýkoľvek iný hospodársky subjekt. Z tohto hľadiska podnik ValDeal nekonal inak než akýkoľvek iný poskytovateľ služieb alebo tovaru. Jeho jedinečnosť je v schopnosti integrovať a koordinovať niekoľko služieb, ktoré vyhľadávajú jeho príjemcovia, resp. v prípade neexistencie projektu, služieb, ktoré by inak zaznamenali pokles.

               (91)

               Hoci sa podnik ValDeal odvoláva na manuál Frascati, povaha jeho činnosti nebola výskumná so zameraním na určenie inovačného produktu, ale bola vo forme prispôsobenia existujúceho produktu v spojení so systematickou analytickou prácou vykonávanou v rámci poskytovania služieb. Podnik ValDeal najmä získal know-how od tretích strán a obmedzil sa na jeho prispôsobenie maďarskému trhu.

               (92)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že zatiaľ čo koneční používatelia služieb podniku ValDeal podporili inováciu, predmetné činnosti nemožno kvalifikovať ako projekty v oblasti výskumu a vývoja v zmysle rámca pre výskum, vývoj a inovácie z roku 1996. Komisia preto posúdi, či štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa iných politických cieľov v súlade s článkom 107 ZFEÚ.

               (93)

               Na účely vykonania takéhoto posúdenia Komisia berie na vedomie tvrdenia, na ktoré sa odvolávajú maďarské orgány, podľa ktorých by sa sporná pomoc mala analyzovať na dvoch úrovniach. Po prvé, na úrovni podniku ValDeal bude Komisia analyzovať pomoc určenú na pokrytie jeho nákladov na investície do hmotného a nehmotného majetku v spojení s kúpou a použitím (po úprave) príslušného modelu poskytovania poradenských a konzultačných služieb zameraných na inovácie malým a stredným podnikom. Po druhé, na úrovni zákazníkov podniku ValDeal sa analýza zameria na pomoc poskytnutú týmto spoločnostiam a súkromným osobám, ktoré mali prospech z poradenských a konzultačných služieb zameraných na inovácie, ktoré im podnik ValDeal poskytol bezplatne.

         —   Kompatibilita v rámci rozličných nástrojov

               (94)

               Činnosti, ktoré vykonával podnik ValDeal, spĺňajú hmotnoprávne požiadavky článku 4 (t. j. všeobecné a osobitné) nariadenia (ES) č. 1628/2006 (nariadenie o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc). V článku 4 nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc sú uvedené tieto všeobecné a osobitné podmienky, pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci poskytnutej na počiatočné investície:

                           1.

                           Všeobecné podmienky:

                                       a)

                                          „podanie žiadosti o pomoc pred začatím prevádzky“: podnik ValDeal podal žiadosť o pomoc vnútroštátnym orgánom pred začatím investičného projektu;

                                       b)

                                          „pomoc sa poskytuje v regiónoch, ktoré sú oprávnené na regionálnu pomoc“: pomoc bola poskytnutá v regióne oprávnenom na regionálnu pomoc, pretože región stredného Maďarska, kde sa nachádzajú priestory podniku ValDeal, bol v čase poskytnutia pomoci regiónom oprávneným na pomoc podľa článku 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ;

                                       c)

                                          „intenzita pomoci v súčasnom ekvivalente hrubej výšky pomoci nepresahuje strop regionálnej pomoci, ktorý je platný v čase poskytnutia pomoci regiónu, v ktorom sa investície uskutočňujú. Pre malé podniky sa tento strop môže zvýšiť o 20 %“: strop pomoci v regióne stredného Maďarska bol 40 %, čo spolu so zvýšením povoleným pre malé podniky znamenalo intenzitu pomoci pre podnik ValDeal vo výške 60 %. V roku 2006 bol podnik ValDeal mikropodnikom. Od roku 2007 to bol malý podnik. Maďarské orgány potvrdili, že v čase poskytnutia pomoci bol podnik ValDeal malým alebo stredným podnikom. Ako sa uvádza ďalej (odôvodnenia 96 – 97), intenzita pomoci pre projekt, ktorý realizoval podnik ValDeal, nedosahovala strop stanovený v nariadení o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc.

                           2.

                           Osobitné podmienky:

                                       a)

                                          „investícia sa musí udržať v regióne, v ktorom sa pomoc poskytuje, najmenej tri roky v prípade malých a stredných podnikov“: z výsledkov investície malo prospech mnoho podnikov; integrovaný maďarský model riadenia inovácií je dostupný nepretržite. Podnik ValDeal sa zaviazal pokračovať v prevádzke do 30. novembra 2013;

                                       b)

                                       „aby boli oprávnené, nehmotné aktíva sa musia:

                                                   i)

                                                   používať len v podniku, ktorý je príjemcom regionálnej pomoc,

                                                   ii)

                                                   považovať za umoriteľné aktíva,

                                                   iii)

                                                   zakúpiť od tretích strán za trhových podmienok,

                                                   iv)

                                                   zahrnúť do majetku spoločnosti a zotrvať v podniku, ktorý je príjemcom regionálnej pomoci, najmenej tri roky v prípade malých a stredných podnikov“:

                                             know-how zakúpené podnikom ValDeal spĺňalo kritériá nehmotného majetku podľa nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc. Know-how bolo zakúpené od tretej strany a za trhovú cenu. Okrem toho zakúpené know-how a kapitalizovaný experimentálny vývoj boli použité výlučne podnikom ValDeal, a to výhradne v zariadení zriadenom na realizáciu investičného projektu;

                                       c)

                                          „ak sa pomoc vypočítava na základe hmotných alebo nehmotných investičných nákladov alebo na základe obstarávacích nákladov v prípade prevzatia podniku, príjemca pomoci musí poskytnúť finančný príspevok vo výške najmenej 25 % oprávnených nákladov vo forme, ktorá nezahŕňa žiadnu verejnú podporu, a to buď z vlastných zdrojov, alebo prostredníctvom externého financovania“: výpočty týkajúce sa intenzity pomoci potvrdzujú, že aj požiadavka na vlastné zdroje bola splnená.

               (95)

               V nadväznosti na začatie konania získané informácie umožnili Komisii konkrétne určiť a vypočítať príslušné oprávnené náklady a overiť, či intenzita pomoci, ktorá bola poskytnutá podniku ValDeal, prekročila pridelenú intenzitu pomoci.

               (96)

               Po prvé, Komisia konštatuje, že Maďarsko prepočítalo náklady na projekt na základe ustanovení uvedeného nariadenia (t. j. vzhľadom na hmotné aj nehmotné investičné náklady), a dospela k záveru, že celkové náklady na projekt boli vo výške 823 320 683 HUF. Hoci maďarské orgány predpokladali, že všetky uvedené náklady boli oprávnené, Komisia zastáva názor, že niektoré z týchto nákladov, najmä náklady týkajúce sa „prispôsobenia know-how“, sú prevádzkového charakteru, a preto nie sú oprávnené. Komisia následne odrátala z celkových nákladov náklady na „prispôsobenie know-how“ vo výške 531 300 170 HUF. V dôsledku tohto odpočtu je výška oprávnených nákladov stanovená Komisiou 292 020 513 HUF v nominálnej hodnote, t. j. 267 015 826 HUF v diskontovanej hodnote.

               (97)

               Po druhé, Komisia konštatuje, že pomoc v prospech podniku ValDeal predstavovala 148 711 090 HUF v nominálnej hodnote, t. j. 118 431 978 HUF v diskontovanej hodnote. Následkom toho intenzita pomoci poskytnutej priamo podniku ValDeal predstavuje 44 % oprávnených nákladov (v diskontovanej hodnote), čo je výrazne menej, než je maximálna intenzita pomoci povolená na základe uvedeného nariadenia, t. j. 60 % (38).

               (98)

               Komisia preto s prihliadnutím na uvedené tvrdenia, dospela k záveru, že pomoc na úrovni podniku ValDeal splnila všetky podmienky stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 1628/2006.

         6.2.2.   Pomoc zákazníkom podniku ValDeal

               (99)

               Komisia konštatuje, že v súlade s rozhodnutím maďarských orgánov o grante získali zákazníci podniku ValDeal prospech zo služieb, ktoré možno považovať za poradenské služby zamerané na inovácie, ktoré im ValDeal poskytol bezplatne. Maďarské orgány odhadli hodnotu takejto pomoci na základe sadzby vo výške 15 000 HUF/deň, ktorá zohľadňovala prevládajúce cenové podmienky na maďarskom trhu, a na tomto základe uviedli, že predmetná pomoc predstavovala 323 797 000 HUF.

               (100)

               Hoci pomoc na takéto služby v čase poskytnutia grantu nebola upravená platným rámcom pre výskum a vývoj, na tento druh pomoci sa vzťahoval nový rámec pre výskum, vývoj a inovácie z roku 2006, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2007, t. j. niekoľko dní po dátume poskytnutia grantu (39).

               (101)

               Na základe uvedeného Komisia v ďalšom postupe posúdi zlučiteľnosť pomoci priamo na základe zmluvy s prihliadnutím na osobitné kritériá stanovené v rámci pre výskum, vývoj a inováciu z roku 2006.

      Cieľ spoločného záujmu

               (103)

               Komisia sa domnieva, že neexistujúca koordinácia medzi dodávateľmi poradenských služieb zameraných na inovácie v čase poskytnutia grantu bránila poskytovaniu takýchto služieb v integrovanej podobe a zabránila rozvoju dopytu.

               (104)

               Okrem toho projekt bol zameraný na vývoj celého radu metód a nástrojov na zhromažďovanie, hodnotenie a kontrolu projektov, ktoré dovtedy neboli dostupné v súbore nástrojov služieb zameraných na inovácie v Maďarsku. To znamená, že projekt, ktorý realizoval podnik ValDeal, prispel k podpore trhu integrovaných poradenských služieb v rozdrobenom odvetví a k zlepšeniu schopností podnikov inovovať v strednodobom a dlhodobom horizonte.

               (105)

               V rámci projektu bol okrem toho podporený prenos poznatkov v Maďarsku, čo je v súlade s hlavnou iniciatívou Inovácia v Únii súčasného programu Komisie „Európa 2020“ (40).

               (106)

               Okrem toho aj keď v čase poskytnutia grantu typ pomoci, z ktorej mali prospech zákazníci podniku ValDeal, ešte nebol stanovený v právnych predpisoch, zodpovedal kategórii poradenských služieb zameraných na inovácie, ktoré boli uznané a osobitne upravené v bode 5.6 rámca pre výskum, vývoj a inovácie z roku 2006, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2007, t. j. niekoľko dní po dátume sporného grantu.

               (107)

               Preto vzhľadom na to, že podpora inovácie je hlavným cieľom politiky na podporu udržateľného rastu v rámci EÚ, sporná pomoc bola určená na riešenie cieľa spoločného záujmu.

      Zlyhanie trhu

               (108)

               Po hospodárskej transformácii v 90-tych rokoch 20. storočia sa sieť verejných výskumných inštitúcií v Maďarsku rozpadla a mnoho inštitúcií bolo zatvorených. Okrem toho v čase privatizácie a reštrukturalizácie maďarského priemyslu len nadnárodné spoločnosti boli schopné financovať obstaranie príslušných nových poznatkov z vnútorných zdrojov a využívať výsledky ich úsilia v oblasti výskumu a vývoja na trhu.

               (109)

               Medzi príčinami nízkej úrovne inovácie zo strany domácich podnikov, najmä malých a stredných podnikov, maďarské orgány uviedli „príliš vysoké náklady na inováciu“ a „nedostatok vlastných zdrojov“. Maďarské orgány okrem toho poukazujú aj na nedostatočné pracovné vzťahy a spoluprácu medzi maďarskými vlastníkmi inovačných projektov a investormi. Tento problém súvisel najmä s nedostatočným financovaním v ranej fáze vývoja technológií, pretože investori v oblasti rizikového kapitálu sa v tom čase zameriavali najmä na spoločnosti v strednej a neskorej fáze s nižšou mierou rizika. Napríklad v období rokov 2000 – 2005 bol ročný priemer len 35 investícií zameraných na inovatívne spoločnosti.

               (110)

               Na riešenie uvedených obmedzení bol zavedený národný systém inovácií (NIS). Hoci väčšina zložiek tohto systému existovala, pričom jednotlivé zložky fungovali na všeobecne dobrej úrovni, výkon systému ako celku nebol ani zďaleka uspokojivý. Mnoho zložiek nefungovalo správne a spolupráca medzi nimi bola nedostatočná. Keďže celkový výkon závisel od kvality väzieb a spolupráce medzi týmito zložkami, výsledok systému nebol ani zďaleka dostatočný.

               (111)

               Jedným z riešení na podporu rozvoja inovácie v Maďarsku sa javilo vytvorenie podnikateľských inkubátorov. Prvé inkubátory boli vytvorené začiatkom 90-tych rokov 20. storočia a do roku 2009 malo Maďarsko asi 40 inkubátorov. Väčšina z nich financovala svoju činnosť z poplatkov za prenájom kancelárskych priestorov, kancelárske služby, služby v oblasti správy nehnuteľností a za IT služby. Inkubátory získali spoločnosti pre svoje prevádzky výmenou za prenájom kancelárskych priestorov a spoločnosti mali prospech z úspor z rozsahu dosahovaných v inkubátoroch, ktoré im umožnili racionalizovať fixné náklady. Existujúce inkubátory však podnikom neposkytovali služby pre podniky zamerané na práva duševného vlastníctva, medzinárodný obchod, riadenie inovácií, ani konzultácie v oblasti technológií. Maďarsko nemalo sieť „podnikateľských anjelov“ (41) ani firmy zamerané na zakladajúci kapitál (42) alebo rizikový kapitál pre podniky v ranej fáze, ktoré by prevzali riziká investovania do podnikov v ranej fáze. A napokon, inkubátory neposkytovali služby spoločnostiam, ktorých zámerom bolo rozbehnúť vlastné podnikanie a/alebo expandovať na medzinárodnej úrovni (43).

               (112)

               V roku 2006 bolo v Maďarsku 14 spoločností, ktoré poskytovali služby riadenia inovácií. Služby, ktoré poskytovali, sa vzťahovali na tieto oblasti: kontrola, sledovanie a hodnotenie vynálezov, určovanie inovačných projektov, služby na získanie financovania z rizikového kapitálu, riadenie grantov, stanovovanie obchodných plánov, osamostatňovanie spoločností, osvedčenia a práva duševného vlastníctva, poradenstvo zamerané na riadenie, procesné a projektové riadenie, sprostredkovanie medzi obchodnými partnermi, odborná príprava a vzdelávanie, organizovanie inovačných sietí, poskytovanie kancelárskych priestorov a vykonávanie prieskumu a štúdií.

               (113)

               Hoci každý z konkurentov podniku ValDeal vykonával aspoň jednu z uvedených činností, cieľom projektu podniku ValDeal bolo pokryť všetky tieto činnosti v integrovanej podobe. Preto sa zdá, že úsilie a náklady spojené s vývojom modelu integrovaného poskytovania služieb boli príliš vysoké, keďže pre chýbajúcu účinnú koordináciu medzi existujúcimi subjektmi tento model nebol schopný zaplniť medzeru na trhu. Napríklad aby podnik ValDeal pokryl všetky služby poskytované na integrovanom základe, musel získať za partnerov aspoň štyroch svojich konkurentov.

               (114)

               Komisia preto usudzuje, že pre problém s koordináciou v Maďarsku neexistovala spoločnosť ani preklenovacia inštitúcia, ktoré by mohli systematicky vyhodnocovať obchodný potenciál inovačných produktov a/alebo technológií pomocou služieb typu jednotného kontaktného miesta. Zdá sa preto, že v Maďarsku existoval závažný koordinačný problém na trhu služieb zameraných na riadenie inovácií.

               (115)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že sporná pomoc bola potrebná, pretože v čase poskytnutia grantu došlo k zlyhaniu trhu v podobe koordinačného problému, ktorý ovplyvnil ponuku a dopyt po integrovaných poradenských službách zameraných na inovácie v Maďarsku.

      Vhodnosť pomoci

               (116)

               Maďarské orgány sa pokúsili prekonať obmedzenia, ktoré bránili maďarským začínajúcim podnikom v prístupe k integrovaným poradenským službám zameraným na inovácie, prostredníctvom vytvorenia národného systému inovácií (NIS). Hoci bol tento systém určený na zlepšenie schopnosti spoločností inovovať a všeobecnejšie ich konkurencieschopnosti, regulačný prístup neviedol k očakávanému výsledku (pozri odôvodnenie 110). Pomoc poskytnutá zákazníkom podniku ValDeal v podobe bezplatných integrovaných poradenských služieb by mohla byť považovaná za vhodný prostriedok na riešenie uvedeného zlyhania trhu. Treba tiež poznamenať, že proces výberu konečných príjemcov vykonaný podnikom ValDeal zabezpečil, aby boli vybrané spoločnosti, ktoré si to najviac zaslúžili a boli najsľubnejšie.

      Stimulačný účinok

               (117)

               Po prvé, realizovaný projekt podniku ValDeal bol podporený zo štátnych prostriedkov a aj z prostriedkov podniku ValDeal, ktorý prispel sumou 528 626 021 HUF.

               (118)

               Po druhé, Komisia konštatuje aj to, že podnik ValDeal pomoc nezneužil, pretože vykonával rovnaké činnosti, ako sú činnosti opísané v jeho súťažných podkladoch.

               (119)

               Z dôkazov, ktoré predložili maďarské orgány, je zrejmé, že bez tejto pomoci by podnik ValDeal nebol schopný poskytnúť bezplatné služby zamerané na inovácie na základe integrovaného modelu a stimulovať dopyt po takýchto službách, pretože rozdrobenosť maďarského trhu zabraňovala rozvoju na strane dopytu a neumožňovala úspory z rozsahu. Komisia preto dospela k záveru, že zapojenie verejných prostriedkov do projektu bolo určené na zmenu správania podniku ValDeal, ako aj správania jeho zákazníkov.

      Proporcionalita a vplyv na hospodársku súťaž

               (120)

               Projekt umožnil podniku ValDeal zaviesť efektívnejší model, v ktorom sú integrované rozličné zložky služieb zameraných na riadenie inovácií, a pomohol zákazníkom podniku ValDeal zlepšiť svoje obchodné a manažérske zručnosti.

               (121)

               Maďarské orgány predložili dôkazy, v ktorých preukázali, že výška pomoci, ktorá zodpovedala službám poskytnutým bezplatne zo strany podniku ValDeal, v žiadnom prípade neprevýšila sumu 200 000 EUR. Maďarské orgány overili a potvrdili, že pravidlá kumulácie na úrovni podniku boli dodržané.

               (122)

               Komisia dospela k názoru, že výhoda pre zákazníkov podniku ValDeal, ktorí získali pomoc, zodpovedá maximálnej výške pomoci, ktorá sa vzťahuje na poradenské služby zamerané na inovácie podľa rámca pre výskum, vývoj a inovácie z roku 2006, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2007, t. j. len 10 dní po začatí projektu. Komisia preto dospela k záveru, že z posúdenia uvedenej pomoci priamo na základe zmluvy vyplýva, že výška pomoci poskytnutej zákazníkom podniku ValDeal bola primeraná vo vzťahu ku kritériám, ktoré Komisia stanovila v rámci pre výskum, vývoj a inovácie z roku 2006.

               (123)

               Komisia konštatuje aj to, že v čase realizácie projektu konkurenti podniku ValDeal ponúkali len osobitné zložky poradenských služieb zameraných na inovácie, ktoré boli podporované v rámci opatrenia. Rozdrobenosť na strane ponuky a chýbajúca koordinácia medzi subjektmi znamená, že podnik ValDeal poskytoval svoje integrované služby na trhu, kde neexistoval konkurent, ktorý by bol schopný poskytnúť plne zameniteľné služby. Projekt realizovaný podnikom ValDeal mal preto len obmedzený vplyv na hospodársku súťaž.

         7.   ZÁVERY

               (124)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti je pomoc podniku ValDeal zlučiteľná s vnútorným trhom podľa nariadenia (ES) č. 1628/2006 a pomoc zákazníkom podniku ValDeal je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Štátna pomoc, ktorú Maďarsko poskytlo podniku ValDeal Innovációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság a jeho zákazníkom počas obdobia realizácie projektu „Využitie prostriedkov z fondu pre výskum a technologické inovácie“, na ktorý bola poskytnutá pomoc, je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Maďarsku.

      V Bruseli 26. mája 2014

            Za Komisiu

         Joaquín ALMUNIA

            podpredseda

      (1)  Ú. v. EÚ C 40, 12.2.2013, s. 53.

      (2)  Rozhodnutie Komisie C(2004) 3568/2 z 20. septembra 2004, „Opatrenia, ktoré sa budú považovať za existujúcu pomoc v zmysle článku 88 ods. 1 Zmluvy o ES – Maďarská republika“.

      (3)  Maďarsko bolo informované o výbere troch podnikov na hĺbkovú analýzu vrátane podniku ValDeal listom z 12. júna 2009.

      (4)  Komisia informovala maďarské orgány o zastavení vyšetrovania príslušného príjemcu listom z 19. decembra 2011.

      (5)  Nariadenie Komisie (ES) č. 70/2001 z 12. januára 2001 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy ES na štátnu pomoc malým a stredným podnikom (Ú. v. ES L 10, 13.1.2001, s. 33).

      (6)  Články 9 a 11 nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589, ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).

      (7)  Ú. v. EÚ C 40, 12.2.2013, s. 53.

      (8)  European Business & Innovation Centre Network je európske obchodné združenie, ktorého je podnik ValDeal členom.

      (9)  V čase vydania tohto rozhodnutia Komisia použila výmenný kurz 253,13 HUF/EUR z 19. decembra 2006.

      (10)  Maďarské orgány potvrdili, že pre schému pomoci sa nevyužili žiadne štrukturálne fondy.

      (11)  Podľa maďarských orgánov bol ValDeal v roku 2006. t. j. v roku jeho zriadenia, mikropodnikom a v roku 2007 malým podnikom (vyjadrenie Maďarska z 12. marca 2012).

      (12)  V pôvodnej zmluve o grante bol vyčlenený nenávratný grant vo výške 550 miliónov HUF (približne 2,17 miliónov EUR) pre pôvodne plánované celkové náklady projektu 1 169 467 000 HUF (približne 4,62 milióna EUR). Takže medzi plánovanými celkovými nákladmi projektu a skutočnými celkovými nákladmi projektu je rozdiel 168 332 889 HUF.

      (13)  Pôvodné obdobie vykonávania naplánované v zmluve o grante bolo od 1. decembra 2006 do 31. januára 2009. Zmluva o grante však bola viackrát zmenená s cieľom predĺžiť obdobie vykonávania do 30. novembra 2010.

      (14)  Vyjadrenie Maďarska zo 4. júla 2012, „Kontext – program riadenia inovácií podniku ValDeal“, s. 1.

      (15)  Vyjadrenie Maďarska z 24. februára 2011, Rozvoj maďarského modelu integrovaného riadenia inovácií – záverečná správa, s. 8.

      (16)  Vyjadrenie Maďarska z 24. februára 2011, Rozvoj maďarského modelu integrovaného riadenia inovácií – záverečná správa, s. 19.

      (17)  Vyjadrenie Maďarska z 24. februára 2011, Rozvoj maďarského modelu integrovaného riadenia inovácií – záverečná správa, s. 3.

      (18)  Vyjadrenie Maďarska z 24. februára 2011, Rozvoj maďarského modelu integrovaného riadenia inovácií – záverečná správa, s. 20 – 21.

      (19)  Vyjadrenie Maďarska zo 4. júla 2012, oddiel Odpovede na otázky Európskej komisie – projekt ValDeal, s. 2.

      (20)  Dobrovoľný zápis diel sa upravuje nariadením Maďarského ministerstva verejnej správy a spravodlivosti č. 26/2010 z 28. decembra 2010.

      (21)  http://www.sztnh.gov.hu/kerdesek/gyik/onkentes.html.

      (22)  Vyjadrenie Maďarska z 19. októbra 2011, s. 17 – 18 a vyjadrenie z 12. septembra 2012.

      (23)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-programme/doc78_sk.htm.

      (24)  http://ec.europa.eu/cip.

      (25)  Vyjadrenie Maďarska zo 4. júla 2012, oddiel o Kontexte – program riadenia inovácií ValDeal, s. 2.

      (26)  Článok 4 nariadenia Rady (ES) č. 207/2009 z 26. februára 2009 o ochrannej známke Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 78, 24.3.2009, s. 1).

      (27)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1628/2006 z 24. októbra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na národnú regionálnu investičnú pomoc (Ú. v. EÚ L 302, 1.11.2006, s. 29).

      (28)  Pre obdobie od 1. mája 2004 do 31. decembra 2006 pozri list Komisie Maďarsku zo 7. júla 2004, v ktorom sa maďarská mapa regionálnej pomoci uznáva ako existujúca pomoc: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary_en.pdf, a priloženú mapu regionálnej pomoci pre toto obdobie: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/regional_aid/2004/hungary.gif. Pre obdobie rokov 2007 – 2013 pozri štátnu pomoc č. 487/06 – Maďarsko – mapa regionálnej pomoci 2007 – 2013, C(2006) 4009 v konečnom znení z 13. septembra 2006 (Ú. v. EÚ C 256, 24.10.2006, s. 7).

      (29)  Článok 4 ods. 1 písm. b) nariadenia o skupinovej výnimke pre regionálnu pomoc.

      (30)  Vyjadrenie Maďarska z 12. marca 2012.

      (31)  Vyjadrenie Maďarska z 13. marca 2013.

      (32)  Manuál Frascati: Navrhovaný štandardný postup pre prieskumy výskumu a experimentálneho vývoja FRASCATI MANUAL 2002, ISBN 92-64-19903-9, © OECD 2002. Medzi kritériá, ktoré môžu pomôcť určiť prítomnosť výskumu a vývoja v činnostiach služieb, patria tieto prvky:

               1.

                  „väzby s verejnými výskumnými laboratóriami“: toto kritérium môže byť splnené spoluprácou podniku ValDeal s budapeštianskou Univerzitou pre technológiu a ekonomiku a Univerzitou Corvinus v Budapešti;

               2.

                  „účasť zamestnancov s titulmi PhD. alebo študentov PhD.“: toto kritérium môže byť splnené účasťou viacerých zamestnancov s titulom PhD. na vykonávaní projektu;

               3.

                  „uverejnenie výsledkov výskumu vo vedeckých časopisoch, organizovanie vedeckých konferencií alebo účasť na vedeckých preskúmaniach“: toto kritérium môže byť splnené 20 až 30 prednáškami týkajúcimi sa projektu, ktoré podnik ValDeal uskutočnil na rôznych konferenciách;

               4.

                  „konštrukcia prototypov alebo pilotných zariadení […]“: splnenie tohto kritéria môže podporiť skutočnosť, že v období rokov 2007 až 2010 podnik ValDeal neustále vyvíjal a testoval model na vyše 500 projektoch.

      (33)  Trhová cena za služby, ktoré ValDeal poskytovala bezplatne, sa vypočítala so sadzbou 15 000 HUF/hod. (približne 60 EUR/hod.).

      (34)  Maďarské orgány sa domnievali, že oprávnené sú všetky náklady projektu.

      (35)  V počiatočnom vyjadrení boli uvedené iné položky vo výške 18 507 567 HUF, ktoré sa síce netýkali priamo projektu, ale posudzovali by sa ako experimentálny vývoj.

      (36)  Vyjadrenie Európskej siete centier podnikania a inovácie zo 14. marca 2013.

      (37)  Ú. v. ES C 45, 17.2.1996, s. 5 – 16 (príloha I):

               —

                  základný výskum […] je činnosť určená na prehĺbenie vedeckých a aj technických poznatkov, ktoré nie sú spojené s priemyselnými ani komerčnými cieľmi,

               —

                  priemyselný výskum […] je plánovaný výskum v oblasti kritického bádania so zameraním na získanie nových poznatkov, pričom cieľom je, aby sa takéto poznatky mohli využiť pri vývoji nových produktov, procesov alebo služieb alebo na významné zlepšenie existujúcich produktov, procesov alebo služieb,

               —

                  činnosti predkonkurenčného vývoja […] predstavujú zabudovanie výsledkov priemyselného výskumu do plánu, opatrení alebo projektu na nové, pozmenené alebo zlepšené produkty, procesy alebo služby bez ohľadu na to, či sú určené na predaj alebo použitie vrátane vyhotovenia počiatočného prototypu, ktorý by sa nemal komerčne využívať. Tieto činnosti môžu zahŕňať aj koncepčnú formuláciu a návrh iných produktov, procesov alebo služieb a úvodné predvedenie projektov alebo pilotných projektov za predpokladu, že takéto projekty nemožno upraviť ani použiť na priemyselné využitie, ani ich nemožno komerčne využiť. Nepatria sem bežné ani pravidelné obmeny produktov, výrobných liniek, výrobných procesov, existujúcich služieb a iných prebiehajúcich činností, aj keď takéto zmeny môžu predstavovať zlepšenia.

      (38)  Tvrdenia predložené maďarskými orgánmi vo vzťahu k súladu projektu podniku ValDeal s podmienkami zlučiteľnosti podľa nariadenia (ES) č. 70/2001 neboli doložené v dostatočnom rozsahu na to, aby Komisii umožnili vykonať hĺbkové posúdenie.

      (39)  Bod 5.6 rámca pre výskum, vývoj a inovácie z roku 2006 znie: „Pomoc na inovačné poradenské služby a inovačné podporné služby je zlučiteľná so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES, ak sa splní každá z týchto podmienok:

               1.

                  príjemcom je malý alebo stredný podnik;

               2.

                  pomoc neprekračuje maximálnu výšku 200 000 EUR na príjemcu v priebehu žiadneho z trojročných období;

               3.

                  poskytovateľ služieb získava prospech z vnútroštátnej alebo európskej certifikácie; ak poskytovateľ služieb nemá vnútroštátnu alebo európsku certifikáciu, pomoc nemôže pokrývať viac ako 75 % oprávnených nákladov;

               4.

                  príjemca musí použiť štátnu pomoc na nákup služieb za trhovú cenu (alebo, ak je poskytovateľ služieb neziskovým subjektom, za cenu, ktorá zohľadňuje všetky jeho náklady a primeranú maržu).“

      (40)  http://ec.europa.eu/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=en&DosId=199719.

      (41)  Usmernenia o rizikovom kapitáli 2006/C-194/02: „podnikateľskí anjeli“ predstavujú bohaté súkromné osoby, ktoré investujú priamo do mladých, nových a rastúcich nekótovaných podnikov (počiatočný finančný vklad) a poskytujú im poradenstvo, obvykle za majetkový podiel v podniku, ale môžu poskytovať aj iné dlhodobé financovanie.

      (42)  Usmernenia o rizikovom kapitáli 2006/C-194/02: „zakladajúci kapitál“ znamená financovanie poskytované na preskúmanie, hodnotenie a vytvorenie počiatočnej koncepcie. Predchádza etape začatia činnosti podniku.

      (43)  Zdroje: Bundik, 2008.


title: 2014/34/EÚ: Rozhodnutie Európskej centrálnej banky z  31. decembra 2013 o splatení základného imania, prevode devízových rezerv a príspevkov Latvijas Banka do rezervných fondov a rezerv Európskej centrálnej banky (ECB/2013/53)

text:
               21.1.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 16/65

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 31. decembra 2013
   o splatení základného imania, prevode devízových rezerv a príspevkov Latvijas Banka do rezervných fondov a rezerv Európskej centrálnej banky
   (ECB/2013/53)
   (2014/34/EÚ)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho články 30.1, 30.3, 48.1 a 48.2,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 1 rozhodnutia Rady 2013/387/EÚ z 9. júla 2013 o prijatí eura Lotyšskom od 1. januára 2014 (1) v súlade s článkom 140 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Lotyšsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka v jeho prospech uvedená v článku 4 aktu o pristúpení z roku 2003 (2) sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.

               (2)

               Článok 48.1 štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“) ustanovuje, že národná centrálna banka (NCB) členského štátu, ktorého výnimka bola zrušená, je povinná splatiť svoj upísaný podiel na základnom imaní Európskej centrálnej banky (ECB) v rovnakom rozsahu ako národné centrálne banky ostatných členských štátov, ktorých menou je euro. Podľa článku 2 rozhodnutia ECB/2013/28 z 29. augusta 2013 o percentuálnych podieloch národných centrálnych bánk v kľúči na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky (3) je vážený podiel Latvijas Banka v kľúči základného imania ECB 0,2821 %. Latvijas Banka už splatila časť svojho podielu na upísanom základnom imaní ECB podľa článku 1 rozhodnutia ECB/2013/20 z 21. júna 2013 o splatení základného imania Európskej centrálnej banky národnými centrálnymi bankami mimo eurozóny (4). Zostávajúca suma preto predstavuje 29 424 263,59 EUR a je určená vynásobením upísaného základného imania ECB (10 825 007 069,61 EUR) váženým podielom Latvijas Banka v kľúči základného imania (0,2821 %), s odrátaním tej časti jej podielu na upísanom základnom imaní ECB, ktorá už bola splatená.

               (3)

               Článok 48.1 v spojení s článkom 30.1 štatútu ESCB ustanovuje, že NCB členského štátu, ktorého výnimka bola zrušená, je povinná previesť do ECB aj devízové rezervy. Podľa článku 48.1 štatútu ESCB sa výška týchto prevodov určí vynásobením hodnoty devízových rezerv, ktoré už boli prevedené do ECB podľa článku 30.1 štatútu ESCB, vyjadrenej v eurách podľa platného výmenného kurzu koeficientom vyjadrujúcim pomer medzi počtom podielov upísaného základného imania dotknutou NCB a počtom podielov už splatených národnými centrálnymi bankami ostatných členských štátov, ktorých menou je euro. Pri určovaní „devízových rezerv, ktoré už boli prevedené do ECB v súlade s článkom 30.1“ je potrebné náležite zohľadniť predchádzajúce úpravy kľúča základného imania (5) podľa článku 29.3 štatútu ESCB a rozšírenie kľúča základného imania podľa článku 48.3 štatútu ESCB (6). Na základe uvedeného a podľa rozhodnutia ECB/2013/26 z 29. augusta 2013 o opatreniach potrebných na príspevok na akumulovanú hodnotu vlastného imania Európskej centrálnej banky a na úpravu pohľadávok národných centrálnych bánk, ktoré zodpovedajú prevedeným devízovým rezervám (7), hodnota devízových rezerv, ktoré už boli prevedené do ECB podľa článku 30.1 štatútu ESCB, zodpovedá sume 50 715 061 570,77 EUR.

               (4)

               Devízové rezervy, ktoré má Latvijas Banka previesť, sú v japonských jenoch a zlate alebo by mali byť v japonských jenoch a zlate denominované.

               (5)

               Článok 30.3 štatútu ESCB ustanovuje, že ECB je povinná pripísať v prospech každej NCB členského štátu, ktorého menou je euro, pohľadávku vo výške zodpovedajúcej devízovým rezervám, ktoré táto NCB previedla do ECB. Ustanovenia, ktoré sa týkajú denominácie a úročenia pohľadávok, ktoré už boli pripísané v prospech národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro (8), by sa mali uplatňovať aj na denomináciu a úročenie pohľadávok Latvijas Banka.

               (6)

               Článok 48.2 štatútu ESCB ustanovuje, že NCB členského štátu, ktorého výnimka bola zrušená, je povinná prispieť do rezervných fondov ECB a do rezerv rovnocenných rezervným fondom, ako aj do sumy, ktorá sa má ešte poskytnúť na rezervné fondy a rezervy podľa zostatku vo výkaze ziskov a strát k 31. decembru roka, ktorý predchádzal zrušeniu výnimky. Výška uvedeného príspevku sa stanovuje v súlade s článkom 48.2 štatútu ESCB.

               (7)

               Analogicky k článku 3.5 rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky (9) mal guvernér Latvijas Banka možnosť vyjadriť pripomienky k tomuto rozhodnutiu pred jeho prijatím,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto rozhodnutia:

               a)

               „devízovými rezervami“ sa rozumie zlato alebo hotovosť;

               b)

               „zlatom“ sa rozumejú troyské unce rýdzeho zlata vo forme zlatých tehál (London Good Delivery), tak ako sú vymedzené Londýnskou asociáciou pre obchodovanie s cennými kovmi (London Bullion Market Association);

               c)

               „hotovosťou“ sa rozumie zákonná mena Japonska (japonský jen).

         Článok 2
   Rozsah a forma splateného základného imania
   1.   S účinnosťou od 1. januára 2014 Latvijas Banka splatí zostávajúce časti svojho podielu na upísanom základnom imaní ECB, ktoré zodpovedajú sume 29 424 263,59 EUR.
   2.   Latvijas Banka uhradí ECB 2. januára 2014 sumu uvedenú v odseku 1 osobitným prevodom prostredníctvom Transeurópskeho automatizovaného expresného systému hrubého zúčtovania platieb v reálnom čase (TARGET2).
   3.   Latvijas Banka uhradí ECB 2. januára 2014 osobitným prevodom prostredníctvom TARGET2 úroky za 1. január 2014 zo sumy splatnej v prospech ECB podľa odseku 2. Tieto úroky sa vypočítajú za každý deň na základe metódy výpočtu „skutočný počet dní/360“ pri sadzbe rovnajúcej sa hraničnej úrokovej sadzbe, ktorú Eurosystém použil pri svojej poslednej hlavnej refinančnej operácii.
   Článok 3
   Prevod devízových rezerv
   1.   S účinnosťou od 1. januára 2014 a v súlade s týmto článkom a opatreniami prijatými na jeho základe Latvijas Banka prevedie do ECB devízové rezervy denominované v japonských jenoch a zlate v hodnote zodpovedajúcej 205 272 581,13 EUR takto:

               Hodnota hotovosti v japonských jenoch vyjadrená v eurách

               Hodnota zlata vyjadrená v eurách

               Celková hodnota vyjadrená v eurách

               174 481 693,96

               30 790 887,17

               205 272 581,13

         2.   Hodnota devízových rezerv v eurách, ktoré má Latvijas Banka previesť podľa odseku 1, sa vypočíta na základe výmenného kurzu eura k japonskému jenu, ktorý je výsledkom 24-hodinového písomného konzultačného konania z 31. decembra 2013 medzi Eurosystémom a Latvijas Banka, a v prípade zlata na základe ceny zlata v amerických dolároch za troyskú uncu rýdzeho zlata stanovenej v Londýne (London gold fixing) 31. decembra 2013 o 10.30 hod. londýnskeho času.
   3.   ECB čo najskôr potvrdí Latvijas Banka hodnotu vypočítanú podľa odseku 2.
   4.   Latvijas Banka prevedie do ECB japonské jeny v hotovosti.
   5.   Hotovosť sa prevedie na účty, ktoré určí ECB. V prípade hotovosti, ktorá sa má previesť do ECB, je dňom vyrovnania 6. január 2014. Latvijas Banka vydá pokyny na uskutočnenie takéhoto prevodu do ECB.
   6.   Hodnota zlata, ktorú Latvijas Banka prevedie do ECB v súlade s odsekom 1, sa čo najviac, ako je to možné, približuje k hodnote 30 790 887,17 EUR; túto hodnotu však neprekročí.
   7.   Latvijas Banka prevedie zlato uvedené v odseku 1, ktoré nemá podobu investície, na tie účty a na také miesta, ktoré určí ECB. V prípade zlata, ktoré sa má previesť do ECB, je dňom vyrovnania 3. január 2014. Latvijas Banka vydá pokyny na uskutočnenie takéhoto prevodu do ECB.
   8.   Ak Latvijas Banka prevedie do ECB zlato, ktorého hodnota je nižšia ako hodnota stanovená v odseku 1, potom prevedie 6. januára 2014 na účet ECB, ktorý určí ECB, sumu hotovosti v japonských jenoch zodpovedajúcu tomuto rozdielu. Táto hotovosť v japonských jenoch netvorí súčasť devízových rezerv denominovaných v japonských jenoch, ktoré Latvijas Banka prevedie do ECB v súlade s ľavým stĺpcom tabuľky uvedenej v odseku 1.
   9.   Prípadný rozdiel medzi celkovou hodnotou vyjadrenou v eurách uvedenou v odseku 1 a hodnotou uvedenou v článku 4 ods. 1 sa vyrovná v súlade s Dohodou z 31. decembra 2013 medzi Latvijas Banka a Európskou centrálnou bankou, ktorá sa týka pohľadávky pripísanej Európskou centrálnou bankou v prospech Latvijas Banka podľa článku 30.3 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (10).
   Článok 4
   Denominácia, úročenie a splatnosť pohľadávky, ktorá zodpovedá príspevku
   1.   S účinnosťou od 1. januára 2014 a v súlade s podrobnosťami uvedenými v článku 3, ktoré sa týkajú dní vyrovnania prevodov devízových rezerv, ECB pripíše v prospech Latvijas Banka pohľadávku denominovanú v eurách, ktorá zodpovedá celkovej výške jej príspevku na devízové rezervy vyjadrenej v eurách. Táto pohľadávka zodpovedá sume 163 479 892,24 EUR.
   2.   Pohľadávka, ktorú ECB pripíše v prospech Latvijas Banka, sa odo dňa vyrovnania úročí. Vzniknuté úroky sa vypočítavajú za každý deň s použitím metódy výpočtu „skutočný počet dní/360“ pri sadzbe rovnajúcej sa 85 % hraničnej úrokovej sadzby, ktorú Eurosystém použil pri svojej poslednej hlavnej refinančnej operácii.
   3.   Vzniknutý úrok vypočítaný v súlade s odsekom 2 sa Latvijas Banka uhradí na konci každého finančného roka. ECB štvrťročne informuje Latvijas Banka o celkovej hodnote.
   4.   Nemožno žiadať vyplatenie pohľadávky.
   Článok 5
   Príspevky na rezervné fondy a rezervy ECB
   1.   S účinnosťou od 1. januára 2014 a v súlade s článkom 3 ods. 5 a 6 Latvijas Banka prispieva do rezervných fondov ECB a do rezerv rovnocenných rezervným fondom, ako aj do sumy, ktorá sa má ešte poskytnúť na rezervné fondy a rezervy podľa zostatku na účte ziskov a strát k 31. decembru 2013.
   2.   Výška príspevkov Latvijas Banka je stanovená v súlade s článkom 48.2 štatútu ESCB. Odkazy v článku 48.2 na „počet podielov upísaných danou centrálnou bankou“ a na „počet podielov už splatených ostatnými národnými centrálnymi bankami“ sa vzťahujú na vážený podiel Latvijas Banka a vážené podiely národných centrálnych bánk ostatných členských štátov, ktorých menou je euro, v kľúči základného imania ECB v súlade s rozhodnutím ECB/2013/26.
   3.   Na účely odseku 1 „rezervné fondy ECB“ a „rezervy zodpovedajúce rezervným fondom“ zahŕňajú všeobecný rezervný fond ECB, zostatky na účtoch precenenia a rezervy na krytie kurzového, úrokového a úverového rizika a rizika spojeného s trhovou cenou a cenou zlata.
   4.   ECB vypočíta a potvrdí výšku príspevku Latvijas Banka podľa odseku 1 najneskôr v prvý pracovný deň nasledujúci po schválení ročnej účtovnej závierky ECB za rok 2013 Radou guvernérov.
   5.   Na druhý pracovný deň nasledujúci po schválení ročnej účtovnej závierky ECB za rok 2013 Radou guvernérov Latvijas Banka uhradí ECB prostredníctvom TARGET2:

               a)

               sumu splatnú v prospech ECB podľa odseku 4, zníženú o prípadnú sumu prevedenú nad rámec pohľadávky uvedenej v článku 4 ods. 1 v dňoch vyrovnania ustanovených v článku 3 ods. 5 a 7 (zálohový príspevok), a

               b)

               úroky vzniknuté za obdobie od 1. januára 2014 až do dňa platby zo sumy splatnej v prospech ECB podľa odseku 4, znížené o zálohový príspevok.

         6.   Úroky, ktoré vzniknú podľa odseku 5 písm. b), sa vypočítavajú za každý deň s použitím metódy výpočtu „skutočný počet dní/360“ pri sadzbe rovnajúcej sa hraničnej úrokovej sadzbe, ktorú Eurosystém použil pri svojej poslednej hlavnej refinančnej operácii.
   Článok 6
   Právomoci
   1.   Výkonná rada ECB vydáva v potrebnom rozsahu pokyny Latvijas Banka na účely bližšieho vymedzenia a vykonávania ustanovení tohto rozhodnutia a zabezpečenia vhodných opatrení na riešenie problémov, ktoré môžu nastať.
   2.   Akékoľvek pokyny vydané Výkonnou radou podľa odseku 1 sa bezodkladne oznamujú Rade guvernérov a Výkonná rada koná v súlade s rozhodnutím Rady guvernérov v tejto veci.
   Článok 7
   Záverečné ustanovenie
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 2014.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 31. decembra 2013

            Prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Ú. v. EÚ L 195, 18.7.2013, s. 24.

      (2)  Akt o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 33).

      (3)  Pozri stranu 53 tohto úradného vestníka.

      (4)  Ú. v. EÚ L 187, 6.7.2013, s. 25.

      (5)  Rozhodnutie ECB/2008/23 z 12. decembra 2008 o percentuálnych podieloch národných centrálnych bánk v kľúči na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky (Ú. v. EÚ L 21, 24.1.2009, s. 66).

      (6)  Rozhodnutie ECB/2013/17 z 21. júna 2013 o percentuálnych podieloch národných centrálnych bánk v kľúči na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky (Ú. v. EÚ L 187, 6.7.2013, s. 15).

      (7)  Pozri stranu 47 tohto úradného vestníka.

      (8)  Podľa usmernenia ECB/2000/15 z 3. novembra 1998 v znení usmernenia zo 16. novembra 2000 o zložení, oceňovaní a spôsoboch počiatočného prevodu aktív devízových rezerv a o nominálnej hodnote a vysporiadaní rovnocenných pohľadávok (Ú. v. ES L 336, 30.12.2000, s. 114).

      (9)  Rozhodnutie ECB/2004/2 z 19. februára 2004, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskej centrálnej banky (Ú. v. EÚ L 80, 18.3.2004, s. 33).

      (10)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.


title: 2007/544/ES: Rozhodnutie Rady z 23. júla 2007 o uzatvorení protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej s cieľom zohľadniť pristúpenie Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii

text:
               2.8.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 201/13

      ROZHODNUTIE RADY

   z 23. júla 2007
   o uzatvorení protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej s cieľom zohľadniť pristúpenie Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii
   (2007/544/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 310 v spojení s jej článkom 300 ods. 2 prvým pododsekom druhou vetou a s jej článkom 300 ods. 3 druhým pododsekom,
   so zreteľom na Akt o pristúpení z roku 2003, a najmä na jeho článok 6 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Protokol k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej s cieľom zohľadniť pristúpenie Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii bol v mene Spoločenstva a jeho členských štátov podpísaný 24. apríla 2007 v Luxemburgu.

               (2)

               Protokol je potrebné schváliť,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   Týmto sa v mene Spoločenstva a jeho členských štátov schvaľuje protokol k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej s cieľom zohľadniť pristúpenie Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky k Európskej únii.
   Text protokolu je pripojený k tomuto rozhodnutiu (2).

      V Bruseli 23. júla 2007

            Za Radu

            predseda

         L. AMADO

      (1)  Súhlas Európskeho parlamentu 10. júla 2007 (Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Ú. v. EÚ L 118, 8.5.2007, s. 8.


title: 2009/289/ES: Rozhodnutie Rady z  20. januára 2009 o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku

text:
               25.3.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 79/37

      ROZHODNUTIE RADY

   z 20. januára 2009
   o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku
   (2009/289/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119,
   so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po porade s Hospodárskym a finančným výborom (EFC),
   keďže:

               (1)

               V podmienkach veľmi vysokých potrieb vonkajšieho financovania sa lotyšský kapitál a finančné trhy momentálne ocitli pod tlakom, čo odráža všeobecné zhoršenie trhových nálad a narastajúce obavy o stav lotyšskej ekonomiky vzhľadom na jej veľkú nerovnováhu v oblasti vysokého vonkajšieho deficitu a veľmi výrazného vonkajšieho dlhu, čo oslabuje verejné financie a vysoké sadzby inflácie nákladov a cien. Lotyšský bankový sektor zažíva vážne problémy likvidity a dôvery. Stav zahraničných menových rezerv poklesol, keď centrálna banka zasiahla, aby udržala viazanie menového kurzu.

               (2)

               Rada pravidelne preveruje hospodárske politiky, ktoré Lotyšsko zavádza, najmä v kontexte lotyšského konvergenčného programu, národného programu reforiem, ako aj konvergenčných správ.

               (3)

               Celková vonkajšia finančná podpora, ktorú Lotyšsko potrebuje, sa do prvého štvrťroku 2011 odhaduje na 7,5 miliardy EUR.

               (4)

               Lotyšské orgány požiadali o značnú finančnú pomoc EÚ, iné medzinárodné finančné inštitúcie a krajiny, aby pomohli udržať platobnú bilanciu.

               (5)

               V súvislosti s platobnou bilanciou Lotyšska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci zo strany Spoločenstva spolu s MMF a inými prispievateľmi. Okrem toho, vzhľadom na naliehavosť tejto situácie je dôležité udeliť výnimku zo šesťtýždňového obdobia uvedenú v časti I bode 3 Protokolu o úlohe národných parlamentov v Európskej únii pripojeného k Zmluve o Európskej únii a k zmluvám o založení Európskych spoločenstiev

               (6)

               Balík finančnej pomoci by bol poskytnutý pod tou podmienkou, že sa lotyšské orgány jasne zaviažu k implementácii ambiciózneho programu fiškálnej reformy, reformy finančného systému a štrukturálnej reformy, aby sa zjednodušili potrebné vonkajšie a vnútorné úpravy, aby sa stabilizovala ekonomika a dosiahla dôveryhodnosť hospodárskej politiky. Komisia v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overí, či sú podmienky hospodárskej politiky, ktoré tvoria podmienku pomoci plne implementované,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Spoločenstvo poskytne Lotyšsku vzájomnú pomoc.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

      V Bruseli 20. januára 2009

            Za Radu

            predseda

         M. KALOUSEK