title: Rozhodnutie Rady (SZBP) 2015/740 zo 7. mája 2015 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Južnom Sudáne a o zrušení rozhodnutia 2014/449/SZBP

text:
               8.5.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 117/52

         ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2015/740
   zo 7. mája 2015
   o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Južnom Sudáne a o zrušení rozhodnutia 2014/449/SZBP
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,
   keďže:

               (1)

               Rada vzhľadom na pretrvávajúce vážne znepokojenie nad situáciou v Južnom Sudáne prijala 10. júla 2014 rozhodnutie 2014/449/SZBP (1).

               (2)

               Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov (BR OSN) prijala 3. marca 2015 rezolúciu č. 2206 (2015) vzhľadom na to, že má vážne obavy a je znepokojená v súvislosti s konfliktom medzi vládou Juhosudánskej republiky a opozičnými silami od decembra 2013, má obavy v súvislosti s obrovským ľudským utrpením a dôrazne odsúdila porušovanie a zneužívanie ľudských práv a porušovanie medzinárodného humanitárneho práva, a má tiež v súvislosti s rozsiahlym vysídľovaním osôb a prehlbovaním humanitárnej krízy. Bezpečnostná rada zdôraznila zodpovednosť, ktorú nesú všetky strany konfliktu za utrpenie ľudu Južného Sudánu. Taktiež konštatovala, že situácia v Južnom Sudáne predstavuje hrozbu pre medzinárodný mier a bezpečnosť v regióne.

               (3)

               V bodoch 9 a 12 rezolúcie BR OSN č. 2206 (2015) sa stanovujú reštriktívne opatrenia v podobe cestovných obmedzení a zmrazenia aktív, ktoré sa môžu uplatniť vo vzťahu k osobám a subjektom, ktoré určí výbor Bezpečnostnej rady zriadený podľa bodu 16 rezolúcie BR OSN č. 2206 (2015) (ďalej len „výbor“). V bodoch 6, 7 a 8 rezolúcie BR OSN č. 2206 (2015) sa takisto stanovujú kritériá pre určovanie osôb a subjektov, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia uvedené v bodoch 9 a 12 uvedenej rezolúcie.

               (4)

               V záujme jasnosti by sa reštriktívne opatrenia uložené rozhodnutím 2014/449/SZBP a reštriktívne opatrenia stanovené rezolúciou BR OSN č. 2206 (2015) mali spojiť do jedného právneho nástroja.

               (5)

               Rozhodnutie 2014/449/SZBP by sa preto malo zrušiť.

               (6)

               Na vykonanie určitých opatrení je potrebná ďalšia činnosť Únie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   1.   Zakazuje sa predaj, dodávka, transfer alebo vývoz všetkých druhov výzbroje a súvisiaceho materiálu vrátane zbraní a streliva, vojenských vozidiel a vybavenia, polovojenského vybavenia a náhradných dielov pre uvedený tovar do Južného Sudánu štátnymi príslušníkmi členských štátov alebo z území členských štátov, alebo prostredníctvom plavidiel alebo lietadiel registrovaných v členských štátoch, a to bez ohľadu na to, či uvedený tovar pochádza z ich územia.
   2.   Taktiež sa zakazuje:

               a)

               poskytovať priamo alebo nepriamo technickú pomoc, sprostredkovateľské služby alebo iné služby akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe, subjektu alebo orgánu v Južnom Sudáne alebo na použitie v tejto krajine v súvislosti s položkami uvedenými v odseku 1 alebo v súvislosti s poskytovaním, výrobou, údržbou a využívaním týchto položiek;

               b)

               poskytovať priamo alebo nepriamo finančné prostriedky alebo finančnú pomoc akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe, subjektu alebo orgánu v Južnom Sudáne alebo na použitie v tejto krajine v súvislosti s položkami uvedenými v odseku 1, a to najmä granty, pôžičky a poistenie vývozného úveru, ako aj poistenie alebo zaistenie, na akýkoľvek predaj, dodávku, transfer alebo vývoz týchto položiek alebo na poskytnutie súvisiacej technickej pomoci, sprostredkovateľských alebo iných služieb;

               c)

               vedome a úmyselne sa zúčastňovať na činnostiach, ktorých cieľom alebo dôsledkom je obchádzanie opatrení uvedených v písmenách a) alebo b).

         Článok 2
   1.   Článok 1 sa nevzťahuje na:

               a)

               predaj, dodávku, transfer alebo vývoz nesmrtiaceho vojenského vybavenia určeného výhradne na humanitárne účely, na monitorovanie dodržiavania ľudských práv alebo na ochranné účely alebo na programy OSN, Africkej únie (AÚ), EÚ alebo Medzivládneho úradu pre rozvoj (IGAD) na budovanie inštitúcií, alebo materiálu určeného pre operácie OSN, AÚ a EÚ zamerané na krízové riadenie;

               b)

               predaj, dodávku, transfer alebo vývoz nebojových vozidiel, pri ktorých výrobe alebo vybavení sa použil materiál, ktorý poskytuje balistickú ochranu, a to výlučne na účely ochrany personálu EÚ a jej členských štátov alebo personálu OSN, AÚ či IGAD v Južnom Sudáne;

               c)

               poskytovanie technickej pomoci, sprostredkovateľských služieb a iných služieb v súvislosti s vybavením alebo programami a operáciami uvedenými v písmene a);

               d)

               poskytovanie finančných prostriedkov a finančnej pomoci v súvislosti s vybavením alebo programami a operáciami uvedenými v písmene a);

               e)

               predaj, dodávku, transfer alebo vývoz odmínovacieho zariadenia a materiálu používaného pri odmínovacích operáciách;

               f)

               predaj, dodávku, transfer alebo vývoz nesmrtiaceho vojenského vybavenia určeného výhradne na podporu procesu reformy sektoru bezpečnosti v Južnom Sudáne, ako aj na financovanie, poskytovanie finančnej alebo technickej pomoci v súvislosti s takýmto vybavením;

         pod podmienkou, že takéto dodávky vopred schválil príslušný orgán dotknutého členského štátu.
   2.   Článok 1 sa tiež nevzťahuje na ochranné odevy vrátane nepriestrelných viest a vojenských heliem, ktoré do Južného Sudánu výlučne pre svoju osobnú potrebu dočasne vyváža personál EÚ alebo jej členských štátov, personál OSN alebo IGAD, alebo zástupcovia médií, humanitárni a rozvojoví pracovníci a sprievodný personál.
   3.   Členské štáty posudzujú dodávky podľa tohto článku od prípadu k prípadu, pričom v plnej miere zohľadňujú kritériá stanovené v spoločnej pozícii Rady 2008/944/SZBP (2). Členské štáty vyžadujú primerané ochranné opatrenia proti zneužívaniu povolení udelených podľa tohto článku a v prípade potreby prijmú opatrenia na navrátenie tohto vybavenia.
   Článok 3
   1.   Členské štáty prijímajú potrebné opatrenia, aby zabránili vstupu alebo prechodu cez svoje územia osobám:

               a)

               ktoré označila Bezpečnostná rada alebo výbor v súlade s bodmi 6, 7, 8 a 9 rezolúcie BR OSN č. 2206 (2015), ako sa uvádzajú v prílohe I k tomuto rozhodnutiu;

               b)

               na ktoré sa nevzťahuje písmeno a), ktoré bránia politickému procesu v Južnom Sudáne, a to aj prostredníctvom násilných činov alebo porušovaním dohôd o prímerí, ako aj osobám zodpovedným za závažné porušovanie ľudských práv v Južnom Sudáne, a s nimi spriazneným osobám, ako sa uvádzajú v prílohe II.

         2.   Odsekom 1 sa členským štátom neukladá povinnosť odmietnuť vstup svojim štátnym príslušníkom na svoje územie.
   Článok 4
   1.   Tento článok sa uplatňuje na osoby uvedené v prílohe I.
   2.   Článok 3 ods. 1 sa neuplatňuje, ak:

               a)

               je cestovanie opodstatnené z humanitárnych dôvodov vrátane náboženských povinností, ako určí výbor na individuálnom základe;

               b)

               je vstup na územie alebo prechod cezeň potrebný na účely súdneho konania;

               c)

               by cesta pomohla naplniť ciele, ktorými sú nastolenie mieru a národné zmierenie v Južnom Sudáne a stabilita v regióne, ako určí výbor na individuálnom základe.

         Článok 5
   1.   Tento článok sa uplatňuje na osoby uvedené v prílohe II.
   2.   Článkom 3 ods. 1 nie sú dotknuté prípady, keď je členský štát viazaný záväzkom medzinárodného práva, a to:

               a)

               ako hostiteľská krajina medzinárodnej medzivládnej organizácie;

               b)

               ako hostiteľská krajina medzinárodnej konferencie zvolanej OSN alebo pod jej záštitou;

               c)

               podľa mnohostrannej dohody, ktorou sa priznávajú výsady a imunity, alebo

               d)

               podľa Zmluvy o zmierení z roku 1929 (Lateránska dohoda), ktorú uzavrela Svätá stolica (Vatikánsky mestský štát) a Taliansko.

         3.   Odsek 2 sa považuje za uplatniteľný aj v prípadoch, keď je členský štát hostiteľskou krajinou Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE).
   4.   Členský štát náležite informuje Radu o všetkých prípadoch, v ktorých udelí výnimku podľa odsekov 2 alebo 3.
   5.   Členské štáty môžu udeliť výnimky z opatrení uložených podľa článku 3 ods. 1, ak je cesta odôvodnená naliehavou humanitárnou potrebou alebo účasťou na medzivládnych zasadnutiach a na zasadnutiach, ktoré podporuje alebo organizuje EÚ alebo ktoré organizuje členský štát predsedajúci OBSE a na ktorých sa vedie politický dialóg, ktorým sa priamo podporujú politické ciele reštriktívnych opatrení vrátane demokracie, ľudských práv a právneho štátu v Južnom Sudáne.
   6.   Členský štát, ktorý si želá udeliť výnimky uvedené v odseku 5, to písomne oznámi Rade. Výnimka sa považuje za udelenú, pokiaľ jeden alebo viacerí členovia Rady nevznesú písomne námietku do dvoch pracovných dní od doručenia oznámenia o navrhovanej výnimke. V prípade, že jeden alebo viacerí členovia Rady vznesú námietku, môže o udelení navrhovanej výnimky rozhodnúť Rada kvalifikovanou väčšinou.
   7.   Ak členský štát povolí osobám uvedeným na zozname v prílohe II vstup na svoje územie alebo prechod cezeň podľa odsekov 2, 3, 5 a 6, toto povolenie sa obmedzí výhradne na účel, na ktorý sa udeľuje, a na osoby, ktorých sa priamo týka.
   Článok 6
   1.   Všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré priamo alebo nepriamo patria, sú vo vlastníctve, držbe alebo pod kontrolou:

               a)

               osôb a subjektov, ktoré označila Bezpečnostná rada alebo výbor v súlade s bodmi 6, 7, 8 a 12 rezolúcie BR OSN č. 2206 (2015);

               b)

               osôb, ktoré bránia politickému procesu v Južnom Sudáne, a to aj prostredníctvom násilných činov alebo porušovaním dohôd o prímerí, ako aj osôb zodpovedných za závažné porušovanie ľudských práv v Južnom Sudáne, a s nimi spriaznených fyzických alebo právnických osôb, subjektov alebo orgánov, ako sa uvádzajú v prílohe II,

         sa zmrazujú.
   2.   Žiadne finančné prostriedky ani hospodárske zdroje sa nesmú sprístupniť, priamo ani nepriamo, fyzickým ani právnickým osobám, subjektom alebo orgánom uvedeným v prílohe I alebo II, alebo v ich prospech.
   Článok 7
   1.   Tento článok sa uplatňuje na osoby a subjekty uvedené v prílohe I.
   2.   Príslušný orgán členského štátu môže povoliť uvoľnenie určitých zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov alebo sprístupnenie určitých finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov za podmienok, ktoré považuje za vhodné, potom ako rozhodne, že dané finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sú:

               a)

               nevyhnutné na základné výdavky vrátane platieb za potraviny, nájomné alebo hypotéku, lieky a lekárske ošetrenie, dane, platby poistného a poplatky za verejné služby;

               b)

               určené výhradne na platbu primeraných honorárov a úhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s poskytovaním právnych služieb;

               c)

               poplatkami alebo nákladmi za bežné vedenie alebo správu zmrazených finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov.

         Dotknutý členský štát vopred oznámi výboru svoj zámer povoliť, ak je to vhodné, uvoľnenie určitých zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov. Povolenia môžu byť udelené, ak výbor do piatich pracovných dní od uvedeného oznámenia neprijal negatívne rozhodnutie.
   3.   Príslušný orgán členského štátu môže povoliť uvoľnenie určitých zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov alebo sprístupnenie určitých finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov za podmienok, ktoré považuje za vhodné, potom ako rozhodne, že dané finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sú nevyhnutné na pokrytie mimoriadnych výdavkov, ak takéto rozhodnutie dotknutý členský štát oznámil výboru a ak ho výbor schválil.
   4.   Odchylne od článku 6 ods. 1 môžu okrem toho príslušné orgány členského štátu povoliť uvoľnenie určitých zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov za predpokladu, že dotknutý členský štát rozhodol, že sa na finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje vzťahuje súdne, správne alebo arbitrážne opatrenie alebo rozhodnutie a že finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sa použijú výlučne na účely tohto opatrenia alebo rozhodnutia za predpokladu, že toto opatrenie alebo rozhodnutie existovalo pred dňom prijatia rezolúcie BR OSN č. 2206 (2015), a to 3. marcom 2015, nie je v prospech fyzickej alebo právnickej osoby, subjektu alebo orgánu uvedených v prílohe I alebo II, a dotknutý členský štát ho oznámil výboru.
   5.   Článok 6 ods. 1 sa neuplatňuje, keď sa na zmrazené účty pripisujú:

               a)

               úroky alebo iné výnosy z týchto účtov; alebo

               b)

               platby splatné na základe zmlúv, dohôd alebo záväzkov, ktoré sa uzavreli alebo vznikli pred dátumom, od ktorého sa na tieto účty vzťahujú opatrenia stanovené v článku 6,

         ak sa na takéto úroky, iné výnosy a platby naďalej vzťahujú opatrenia stanovené v článku 6 ods. 1
   6.   Článok 6 nebráni tomu, aby označená fyzická alebo právnická osoba, subjekt alebo orgán uvedené na zozname uskutočnili platbu splatnú na základe zmluvy uzavretej pred dátumom, ku ktorému boli takáto fyzická alebo právnická osoba, subjekt alebo orgán zaradené do prílohy I, pod podmienkou, že dotknutý členský štát rozhodol, že príjemcom platby nie je priamo ani nepriamo fyzická alebo právnická osoba, subjekt alebo orgán, ktoré sú uvedené v prílohe I alebo II, a potom ako dotknutý členský štát oznámi výboru zámer uskutočniť alebo prijať takéto platby, prípadne povoliť uvoľnenie finančných prostriedkov, iných finančných aktív alebo hospodárskych zdrojov na tento účel, a to 10 pracovných dní pred takýmto povolením.
   Článok 8
   1.   Tento článok sa uplatňuje na osoby a subjekty uvedené v prílohe II.
   2.   Príslušný orgán členského štátu môže povoliť uvoľnenie určitých zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov alebo sprístupnenie určitých finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov za podmienok, ktoré považuje za vhodné, potom ako rozhodne, že dané finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sú:

               a)

               nevyhnutné na uspokojenie základných potrieb osôb uvedených v prílohe II a ich nezaopatrených rodinných príslušníkov vrátane platieb za potraviny, nájomné alebo hypotéku, lieky a lekárske ošetrenie, daní, platieb poistného a poplatkov za verejné služby;

               b)

               určené výlučne na úhradu primeraných honorárov a náhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s poskytovaním právnych služieb;

               c)

               určené výlučne na úhradu poplatkov alebo nákladov na služby spojené s bežným vedením alebo správou zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov; alebo

               d)

               potrebné na mimoriadne výdavky pod podmienkou, že príslušný orgán oznámil príslušným orgánom ostatných členských štátov a Komisii aspoň dva týždne pred udelením povolenia dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že by osobitné povolenie malo byť udelené.

         Dotknutý členský štát informuje ostatné členské štáty a Komisiu o každom povolení udelenom podľa tohto odseku.
   3.   Odchylne od článku 6 ods. 1 môžu príslušné orgány členského štátu povoliť uvoľnenie určitých zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov, ak sú splnené tieto podmienky:

               a)

               finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sú predmetom arbitrážneho rozhodnutia, ktoré bolo vydané pred dátumom zaradenia fyzickej alebo právnickej osoby, subjektu alebo orgánu uvedených v článku 6 ods. 1 do prílohy II, alebo súdneho alebo správneho rozhodnutia vydaného v Únii, alebo súdneho rozhodnutia vykonateľného v dotknutom členskom štáte pred uvedeným dátumom alebo po ňom;

               b)

               finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sa použijú výlučne na uspokojenie pohľadávok zabezpečených takýmto rozhodnutím alebo uznaných za platné v takomto rozhodnutí v rámci obmedzení stanovených uplatniteľnými zákonmi a právnymi predpismi, ktorými sú upravené práva osôb s takýmito pohľadávkami;

               c)

               rozhodnutie nie je v prospech fyzickej alebo právnickej osoby, subjektu alebo orgánu, ktoré sú uvedené v prílohe I alebo II; a

               d)

               uznanie rozhodnutia nie je v rozpore s verejným poriadkom v dotknutom členskom štáte.

         Dotknutý členský štát informuje ostatné členské štáty a Komisiu o každom povolení udelenom podľa tohto odseku.
   4.   Článok 6 ods. 1 nebráni tomu, aby fyzická alebo právnická osoba, subjekt alebo orgán uvedené na zozname vykonali platbu splatnú na základe zmluvy, ktorá sa uzavrela pred dátumom, ku ktorému boli takáto fyzická alebo právnická osoba, subjekt alebo orgán zaradené do zoznamu v prílohe II, pod podmienkou, že dotknutý členský štát rozhodol, že príjemcom platby nie je priamo ani nepriamo fyzická alebo právnická osoba, subjekt alebo orgán, ktoré sú uvedené v prílohe I alebo II.
   5.   Článok 6 ods. 2 sa neuplatňuje, keď sa na zmrazené účty pripisujú:

               a)

               úroky alebo iné výnosy z týchto účtov;

               b)

               platby splatné na základe zmlúv, dohôd alebo záväzkov, ktoré sa uzavreli alebo vznikli pred dátumom, od ktorého na tieto účty vzťahujú opatrenia stanovené v článku 6; alebo

               c)

               platby splatné podľa súdneho, správneho alebo arbitrážneho rozhodnutia vydaného v Únii alebo vykonateľné v dotknutom členskom štáte,

         ak sa na takéto úroky, iné výnosy a platby naďalej vzťahujú opatrenia stanovené v článku 6 ods. 1
   Článok 9
   1.   Ak Bezpečnostná rada alebo výbor zaradí do zoznamu osobu alebo subjekt, Rada takúto osobu alebo subjekt zaradí do prílohy I.
   2.   Rada na návrh členského štátu alebo vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku rozhodne o vytvorení a zmene zoznamu v prílohe II.
   3.   Rada oznámi svoje rozhodnutie uvedené v odsekoch 1 a 2 vrátane dôvodov zaradenia do zoznamu dotknutej fyzickej alebo právnickej osobe, subjektu alebo orgánu buď priamo, ak je ich adresa známa, alebo prostredníctvom uverejnenia oznámenia, a poskytne tak dotknutej osobe, subjektu alebo orgánu možnosť vyjadriť sa.
   4.   Ak sa predložia pripomienky alebo zásadné nové dôkazy, Rada preskúma svoje rozhodnutie a dotknutú fyzickú alebo právnickú osobu, subjekt alebo orgán o tom zodpovedajúcim spôsobom informuje.
   Článok 10
   1.   V prílohách I a II sa uvádzajú dôvody zaradenia osôb uvedených v článku 3 ods. 1 a článku 6 ods. 1, ako ich uviedla Bezpečnostná rada alebo výbor, pokiaľ ide o prílohu I, a Rada, pokiaľ ide o prílohu II.
   2.   V prílohách I a II sa uvádzajú aj dostupné informácie potrebné na identifikáciu dotknutých osôb a subjektov, ako ich uviedla Bezpečnostná rada alebo výbor, pokiaľ ide o prílohu I, a Rada, pokiaľ ide o prílohu II. V prípade osôb môžu tieto informácie zahŕňať mená vrátane prezývok, dátum a miesto narodenia, štátnu príslušnosť, číslo cestovného pasu a preukazu totožnosti, pohlavie, adresu, ak je známa, a funkciu alebo povolanie. V prípade právnických osôb, subjektov alebo orgánov môžu tieto informácie zahŕňať názvy, miesto a dátum registrácie, registračné číslo a miesto vykonávania činnosti. V prílohách I a II sa uvádza aj dátum označenia.
   Článok 11
   Na dosiahnutie čo najväčšieho účinku opatrení uvedených v tomto rozhodnutí Únia vyzýva tretie štáty, aby prijali reštriktívne opatrenia podobné tým, ktoré sa stanovujú v tomto rozhodnutí.
   Článok 12
   1.   Toto rozhodnutie podlieha neustálej revízii. Obnovuje sa alebo sa mení podľa potreby, ak Rada nepovažuje jeho ciele za splnené, a na základe príslušných rozhodnutí Bezpečnostnej rady.
   2.   Opatrenia uvedené v článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 6 ods. 1 písm. b) sa preskúmavajú v pravidelných intervaloch a aspoň každých 12 mesiacov. Opatrenia sa vo vzťahu k dotknutým osobám a subjektom prestanú uplatňovať, ak Rada v súlade s postupom uvedeným v článku 9 rozhodne, že podmienky na ich uplatňovanie už neplatia.
   Článok 13
   Týmto sa zrušuje rozhodnutie 2014/449/SZBP.
   Článok 14
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 7. mája 2015

            Za Radu

            predseda

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Rozhodnutie Rady 2014/449/SZBP z 10. júla 2014 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Južnom Sudáne (Ú. v. EÚ L 203, 11.7.2014, s. 100).

      (2)  Spoločná pozícia Rady 2008/944/SZBP z 8. decembra 2008, ktorou sa vymedzujú spoločné pravidlá upravujúce kontrolu vývozu vojenskej technológie a materiálu (Ú. v. EÚ L 335, 13.12.2008, s. 99).

      PRÍLOHA I

         Zoznam osôb a subjektov podľa článku 3 ods. 1 písm. a) a článku 6 ods. 1 písm. a)

      PRÍLOHA II

         Zoznam osôb a subjektov podľa článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 6 ods. 1 písm. b)

                  Názov

                  Identifikačné údaje

                  Zdôvodnenie

                  Dátum zaradenia do zoznamu

                  1.

                  Santino DENG
                  (alias Santino Deng Wol)

                  Veliteľ tretej pechotnej divízie Sudánskej ľudovej oslobodzovacej armády (SPLA)

                  Santino Deng je veliteľom tretej pechotnej divízie SPLA, ktorá sa v máji 2014 zúčastnila na opätovnom obsadení mesta Bentiu. Santino Deng je preto zodpovedný za porušenie dohody o zastavení prejavov nepriateľstva z 23. januára.

                  11.7.2014

                  2.

                  Peter GADET
                  (alias Peter Gatdet Yaka; Peter Cadet; Peter Gadet Yak; Peter Gadet Yaak; Peter Gatdet Yaak; Peter Gatdet; Peter Gatdeet Yaka)

                  Veliteľ protivládnej milície etnickej skupiny Nuer. Miesto narodenia: Mayom County, štát Jednota (Unity)

                  Peter Gadet je veliteľom protivládnej milície etnickej skupiny Nuer, ktorá uskutočnila útok na mesto Bentiu v dňoch 15. – 17. apríla 2014 v rozpore s dohodou o zastavení prejavov nepriateľstva z 23. januára. Výsledkom útoku bolo zabitie viac ako 200 civilistov. Peter Gadet je preto zodpovedný za podporu cyklu násilností, čím bráni politickému procesu v Južnom Sudáne, ako aj za závažné porušenia ľudských práv.

                  11.7.2014


Dôležité právne oznámenie

|

31987D0095

Rozhodnutie Rady z 22. decembra 1986 o normalizácii v oblasti informačnej technológie a telekomunikácií

Úradný vestník L 036 , 07/02/1987 S. 0031 - 0037 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 16 S. 0105  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 13 Zväzok 16 S. 0105  CS.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 236  ET.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 236  HU.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 236  LT.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 236  LV.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 236  MT.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 236  PL.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 236  SK.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 236  SL.ES Kapitola 13 Zväzok 008 S. 236

		Rozhodnutie Radyz 22. decembra 1986o normalizácii v oblasti informačnej technológie a telekomunikácií(87/95/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, a najmä na článok 235 tejto zmluvy,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Zhromaždenia [1],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [2],keďže normy platné v oblasti informačnej technológie a činnosti, potrebné na ich vypracovanie, musia brať predovšetkým do úvahy:- komplexnosť technických špecifikácií a presnosť požadovanú na zabezpečenie výmeny informácií a dát a kompatibilné fungovanie systémov,- potrebu zabezpečiť urýchlené uverejnenie noriem, aby neprimerané oneskorenia nemali za následok predčasné zastaranie textov, ktoré boli prekonané rýchlosťou technologických zmien,- potrebu podporovať uplatňovanie medzinárodných noriem pri výmene informácií a dát na takom základe, ktorý zabezpečí ich dôveryhodnosť z hľadiska praktickej realizácie;- hospodársky význam úlohy, ktorú zohráva normalizácia pri prispievaní k vytváraniu trhu spoločenstva v tejto oblasti;keďže nariadenie 83/189/EHS [3] umožňuje Komisii, členským štátom a normovacím inštitúciám, aby boli informované o zámeroch normovacích inštitúcií vypracovať alebo zmeniť určitú normu, a keďže podľa tohto nariadenia Komisia môže určiť oblasť pôsobnosti pre prácu na normalizácii v spoločnom záujme, ktorá sa má realizovať spoločne v počiatočnej etape;keďže toto nariadenie neobsahuje všetky ustanovenia potrebné na realizáciu politiky spoločenstva v oblasti normalizácie v sektore informačnej technológie a telekomunikácií;keďže rastúce prekrývanie sa rôznych oblastí normalizácie, predovšetkým v prípade informačnej technológie a telekomunikácií, odôvodňuje úzku spoluprácu medzi normovacími inštitúciami, ktoré majú spolupracovať s cieľom riešiť tieto oblasti spoločného záujmu;keďže Komisia v poslednom čase uzatvorila zmluvy v rámci Memoranda o porozumení, podpísaného s Európskou konferenciou riaditeľstiev pôšt a telekomunikácií (CEPT), a v kontexte všeobecných smerníc odsúhlasených so spoločnou normovacou organizáciou Európsky výbor pre normalizáciu/Európsky výbor pre elektrotechnickú normalizáciu (CEN/CENELEC);keďže nariadenie 86/361/EHS [4] stanovuje program práce na spoločných technických špecifikáciách [zodpovedajúcich Normes Européennes de Télécommunication (NET)] pre túto oblasť, ktorú má vykonať Európska konferencia riaditeľstiev pôšt a telekomunikácií, v prípade potreby po porade s Európskym výborom pre normalizáciu a Európskym výborom pre elektrotechnickú normalizáciu;keďže oblasť verejného obstarávania je primerane umiestnená tak, aby podporovala širšie akceptovanie otvorených systémov prepojenia informácií a noriem pre výmenu dát, na ktoré sa treba odvolávať pri nákupe;keďže je potrebné poveriť výbor, aby pomáhal Komisii pri dosahovaní a riadení cieľov a činností stanovených v tomto nariadení,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Na účely tohto rozhodnutia:1. "technická špecifikácia" znamená špecifikáciu uvedenú v dokumente, ktorý stanovuje požadované charakteristiky výrobku, ako je kvalitatívna úroveň, výkon, bezpečnosť alebo rozmery, vrátane požiadaviek na výrobok týkajúcich sa terminológie, symbolov, testovania a testovacích metód, balenia a označovania;2. "spoločná technická špecifikácia" znamená technickú špecifikáciu vytvorenú vzhľadom na jednotné uplatňovanie vo všetkých členských štátoch spoločenstva;3. "norma" znamená technickú špecifikáciu, ktorú schválil uznaný normovací orgán pre opakovanú alebo priebežnú aplikáciu, s ktorou zhoda nie je povinná;4. "medzinárodná norma" znamená normu, ktorú schválil uznaný medzinárodný normovací orgán;5. "návrh medzinárodnej normy (DIS)" znamená navrhovanú normu schválenú uznaným medzinárodným normovacím orgánom;6. "medzinárodná technická špecifikácia v telekomunikáciách" znamená technickú špecifikáciu všetkých alebo niektorých charakteristík výrobku, ktorú odporúčajú organizácie Comité international télégraphique et téléphonique (CCITT) alebo CEPT;7. "európska norma" znamená normu, ktorá bola schválená podľa stanov normovacích orgánov, s ktorými spoločenstvo uzatvorilo dohody;8. "európska predbežná norma" znamená normu prijatú s odvolaním na (EPS) v zhode so štatutárnymi predpismi normovacích orgánov, s ktorými spoločenstvo uzatvorilo zmluvy;9. "funkčná norma" znamená normu vypracovanú tak, aby poskytovala komplexnú funkciu požadovanú na zabezpečenie vzájomnej funkcieschopnosti systémov, ktorú vo všeobecnosti dostaneme spojením niekoľkých existujúcich referenčných noriem a ktorá je schválená v súlade so štatutárnymi predpismi normovacích orgánov;10. "funkčná špecifikácia": špecifikácia, ktorá v oblasti telekomunikácií definuje uplatňovanie jednej alebo viacerých noriem pre vzájomné prepojenie otvorených systémov na podporu špecifických požiadaviek na komunikáciu medzi systémami informačnej technológie [normy odporúčané organizáciami Comité international télégraphique et téléphonique (CCITT) alebo CEPT];11. "technický predpis" znamená technické špecifikácie vrátane príslušných správnych ustanovení, ktorých dodržiavanie je povinné, de jure alebo de facto, v prípade predaja alebo používania v členskom štáte alebo jeho podstatnej časti, okrem špecifikácií stanovených miestnymi orgánmi;12. "osvedčenie zhody" znamená činnosť, ktorou sa osvedčuje zhoda výrobku alebo služby s určenými normami alebo inými technickými špecifikáciami, a to na základe osvedčenia alebo značky pre zhodu;13. "informačná technológia" znamená systémy, zariadenia a komponenty a softvér požadované na zabezpečenie vyhľadávania, spracúvania a ukladania informácií vo všetkých centrách ľudskej činnosti (domov, kancelária, továreň atď.), ktorých aplikácia všeobecne vyžaduje používanie elektroniky alebo podobnej technológie;14. "zákazky verejného obstarávania" znamenajú zákazky:- definované v článku 1 smernice 77/62/EHS [5],- uzatvorené na dodávku zariadení súvisiacich s informačnou technológiou a telekomunikáciami bez ohľadu na sektor činnosti zmluvného orgánu;15. "orgány telekomunikácií" sú uznané orgány alebo súkromné podniky v spoločenstve, ktoré poskytujú verejné telekomunikačné služby.Článok 2Aby bolo možné podporovať normalizáciu v Európe, ako aj prípravu a aplikáciu noriem v oblasti informačnej technológie a funkčných špecifikácií v oblasti telekomunikácií na úrovni spoločenstva, musia sa realizovať nasledujúce opatrenia podľa článku 3 ods. 2 a článku 4:a) pravidelné určovanie prioritných normovacích požiadaviek na základe medzinárodných noriem, návrhov medzinárodných noriem alebo zodpovedajúcich dokumentov aspoň jedenkrát ročne vzhľadom na prípravu pracovných programov a zadávanie takýchto európskych noriem a funkčných špecifikácií, tak ako sa môže považovať za potrebné na zabezpečenie výmeny informácií a dát a funkcieschopnosti systémov;b) na základe medzinárodných normovacích aktivít:- európske normovacie inštitúcie a špecializované technické orgány v sektore informačnej technológie a telekomunikácií budú vyzvané, aby vytvorili európske normy, európske predbežné normy alebo funkčné špecifikácie telekomunikácií, ktoré v prípade potreby vychádzajú z návrhu funkčných noriem s cieľom zabezpečiť presnosť, ktorú požadujú užívatelia pre výmenu informácií a dát a vzájomnú funkčnosť systémov. Práca týchto orgánov musí vychádzať z medzinárodných noriem, návrhov medzinárodných noriem alebo medzinárodných technických špecifikácií v oblasti telekomunikácií. Ak medzinárodná norma, návrh medzinárodnej normy alebo medzinárodná technická špecifikácia v oblasti telekomunikácií obsahuje jasné predpisy umožňujúce jej jednotnú aplikáciu, tieto predpisy budú v nezmenenej forme zahrnuté do európskej normy, európskej predbežnej normy alebo funkčnej špecifikácie v oblasti telekomunikácií. Len v prípade, ak v medzinárodnej norme, návrhu medzinárodnej normy alebo v medzinárodnej technickej špecifikácii v oblasti telekomunikácií neexistujú takéto jasné predpisy, bude vypracovaná európska norma, európska predbežná norma alebo funkčná špecifikácia v oblasti telekomunikácií, ktorá bude objasňovať alebo v prípade potreby dopĺňať medzinárodnú normu, návrh medzinárodnej normy alebo medzinárodnú technickú špecifikáciu v oblasti telekomunikácií, pričom treba zabrániť odchýlke od tejto normy,- tie isté orgány budú vyzvané, aby vypracovali technické špecifikácie, ktoré môžu predstavovať základ európskych noriem alebo európskych predbežných noriem pri absencii odsúhlasených medzinárodných noriem pre výmenu informácií a dát a vzájomnej funkčnosti systémov alebo na ich doplnenie;c) opatrenia na umožnenie aplikácie noriem a funkčných špecifikácií predovšetkým koordináciou činnosti členských štátov pri:- overovaní zhody výrobkov alebo služieb s normami a funkčnými špecifikáciami na základe špecifikovaných testovacích požiadaviek,- certifikácii zhody s normami a funkčnými špecifikáciami podľa riadne harmonizovaných postupov;d) podpora aplikácie noriem a funkčných špecifikácií týkajúcich sa informačnej technológie a telekomunikácií pri zákazkách verejného sektora a technických predpisoch.Článok 31. Špecifické ciele navrhovaných opatrení sú opísané v prílohe k tomuto rozhodnutiu.2. Toto rozhodnutie sa vzťahuje na:- normy v oblasti informačnej technológie, ako je uvedené v článku 5,- funkčné špecifikácie pre služby, ktoré sú osobitne ponúkané cez verejné telekomunikačné siete na výmenu informácií a dát medzi systémami informačnej technológie.3. Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na:- spoločné technické špecifikácie pre terminálové zariadenia napojené na verejné telekomunikačné siete, na ktoré sa vzťahuje smernica 86/361/EHS,- špecifikácie pre zariadenia, ktoré tvoria akúkoľvek súčasť samotných telekomunikačných sietí.Článok 4Pri určovaní požiadaviek týkajúcich sa normovania a vypracúvaní pracovného programu pre normovanie, ako aj pri príprave funkčných špecifikácií Komisia predovšetkým vychádza z informácií, ktoré jej boli predložené podľa smernice 83/189/EHS.Komisia po porade s výborom uvedeným v článku 7 poverí technickou prácou príslušné európske normovacie organizácie alebo špecializované technické orgány (CEN, CENELEC a CEPT), pričom ich v prípade potreby požiada, aby vypracovali zodpovedajúce európske normy alebo funkčné špecifikácie. Právomoci, ktoré majú byť udelené týmto organizáciam, musia byť predložené na schválenie výboru uvedenému v článku 5 smernice 83/189/EHS v súlade s postupmi tejto smernice. Nesmie sa udeliť žiadna právomoc, ktorá sa prekrýva s akoukoľvek časťou pracovných programov, ktoré začali alebo boli vypracované podľa smernice 86/361/EHS.Článok 51. Vzhľadom na rozdiely medzi existujúcimi národnými postupmi členské štáty urobia potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa brali do úvahy:- európske normy a európske predbežné normy opísané v článku 2 písm. b),- medzinárodné normy, ak ich schválila krajina zmluvného orgánu,pri zákazkách verejného obstarávania týkajúcich sa informačnej technológie, tak aby sa tieto normy používali ako základňa výmeny informácií a dát pre vzájomnú funkčnosť systémov.2. S cieľom dosiahnuť koncovú kompatibilitu členské štáty urobia potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že ich riaditeľstvá telekomunikácií budú používať funkčné špecifikácie pre prostriedky prístupu k ich verejným telekomunikačným sieťam pre tieto služby špecificky určené na výmenu informácií a dát medzi systémami informačnej technológie, ktoré používajú normy uvedené v odseku 1.3. Pri uplatňovaní tohto článku treba brať do úvahy osobitné okolnosti uvedené nižšie, ktoré môžu odôvodňovať používanie iných noriem a špecifikácií, ako sú normy a špecifikácie stanovené v tomto rozhodnutí:- potrebu prevádzkovej kontinuity pri existujúcich systémoch, ale len ako časť jasne definovaných a zaznamenaných stratégií následného prechodu na medzinárodné alebo európske normy, alebo funkčné špecifikácie,- skutočne inovačný charakter niektorých projektov,- ak je norma alebo funkčná špecifikácia technicky nevhodná na svoj účel vzhľadom na to, že neposkytuje primerané prostriedky dosiahnutia výmeny informácií a dát alebo vzájomnej funkčnosti systémov, alebo ak neexistujú prostriedky (vrátane testovania) na zabezpečenie uspokojivej zhody výrobku s touto normou alebo funkčnou špecifikáciou, alebo ak v prípade európskych predbežných noriem týmto chýba potrebná stabilita na aplikáciu. Závisí od ostatných členských štátov, aby dokázali výboru uvedenému v článku 7, že zariadenia, ktoré sú v zhode s touto normou, boli použité uspokojivým spôsobom a že toto upustenie od požiadaviek nie je odôvodnené,- ak sa po starostlivom preskúmaní trhu zistí, že z významných dôvodov, spojených s efektívnosťou nákladov, je použitie normy alebo funkčnej špecifikácie nevhodné. Závisí od ostatných členských štátov, aby dokázali výboru uvedenému v článku 7, že zariadenia, ktoré sú v zhode s touto normou, boli použité uspokojivým spôsobom na bežne komerčnom základe a že toto upustenie od požiadaviek nie je odôvodnené.4. Členské štáty okrem toho môžu požadovať uvedenie návrhu medzinárodných noriem na tom istom základe ako v odseku 1.5. Zmluvné orgány, ktoré postupujú podľa odseku 3, zaznamenajú dôvody svojho konania podľa možnosti do prvotných ponukových dokumentov vydaných v súvislosti s verejným obstarávaním a vo všetkých prípadoch zaznamenajú tieto dôvody do svojej internej dokumentácie a na požiadanie predložia takéto informácie uchádzajúcim sa spoločnostiam a výboru uvedenému v článku 7, pričom rešpektujú obchodné tajomstvo. Taktiež má byť možné priamo Komisii predkladať sťažnosti na používanie výnimiek uvedených v odseku 3.6. Komisia zabezpečí, aby sa ustanovenia tohto článku uplatňovali v prípade všetkých projektov a programov spoločenstva vrátane zákaziek verejného obstarávania financovaných z rozpočtu spoločenstva.7. Zmluvné orgány, ak to považujú za potrebné, môžu uplatňovať iné špecifikácie na zmluvy s hodnotou, ktorá je nižšia ako 100000 ECU, ak takéto nákupy nebránia používaniu noriem uvedených v odseku 1 a 2 pri akejkoľvek zmluve s vyššou hodnotou, ako je suma uvedená v tomto odseku. Potreba udelenia výnimky alebo úroveň limitu stanoveného v tomto odseku bude preskúmaná do troch rokov od uplatnenia príslušného nariadenia.Článok 6Pri navrhovaní alebo novelizácii technických predpisov v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, členské štáty uvedú normy podľa článku 5 vždy vtedy, keď tieto vhodným spôsobom spĺňajú požadované technické špecifikácie príslušného predpisu.Článok 71. Poradný výbor, ktorý sa nazýva Skupina vyšších úradníkov pre normalizáciu v oblasti informačnej technológie, pomáha Komisii pri dosahovaní cieľov a riadení aktivít stanovených v tomto rozhodnutí. Pozostáva zo zástupcov menovaných členskými štátmi, ktorí môžu požiadať o pomoc expertov alebo poradcov: jej predsedom je zástupca Komisie. Pre otázky telekomunikácií je príslušným výborom Skupina vyšších úradníkov pre telekomunikácie, uvedená v článku 5 smernice 86/361/EHS.2. Komisia sa radí s výborom pri určovaní priorít spoločenstva a vykonávacích opatrení uvedených v prílohe, ako aj pri riešení problémov overovania zhody s normami, monitorovania implementácie článku 5 a ostatných problémov normalizácie v oblasti informačnej technológie a telekomunikácií alebo v iných oblastiach, s ktorými sa tieto prekrývajú. S výborom sa taktiež radí o správe uvedenej v článku 8.3. Komisia koordinuje činnosť týchto výborov s výborom uvedeným v článku 5 smernice 83/189/EHS predovšetkým vtedy, ak existuje potenciálne prekrývanie pri stanovovaní požiadaviek pre európske normovacie inštitúcie podľa tohto rozhodnutia a uvedenej smernice.4. Akékoľvek otázky týkajúce sa implementácie tohto rozhodnutia možno predložiť výboru na žiadosť predsedu alebo členského štátu.5. Výbor sa schádza aspoň dvakrát ročne.6. Výbor schváli vlastný rokovací poriadok.7. Sekretariát výboru určí Komisia.Článok 8Komisia každé dva roky predkladá Zhromaždeniu a Rade správu o postupe normovacích aktivít v sektore informačnej technológie. V tejto správe budú uvedené mechanizmy implementácie schválené v rámci spoločenstva, dosiahnuté výsledky, uplatňovanie týchto výsledkov v zákazkách verejného obstarávania a národných technických predpisoch, a predovšetkým ich praktický význam pre certifikáciu.Článok 9Toto rozhodnutie sa nedotýka uplatňovania smernice 83/189/EHS a smernice 86/361/EHS.Článok 10Toto rozhodnutie nadobudne platnosť jeden rok odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Článok 11Toto rozhodnutie je adresované členským štátom.V Bruseli 22. decembra 1986Za RadupredsedaG. Shaw[1] Ú. v. ES C 36, 17.2.1986, s. 55.[2] Ú. v. ES C 303, 25.11.1985, s. 2.[3] Ú. v. ES L 109, 26.4.1983, s. 8.[4] Ú. v. ES L 217, 5.8.1986, s. 21.[5] Ú. v. ES L 13, 15.1.1977, s. 1.--------------------------------------------------PRÍLOHAOPATRENIA PRE NORMALIZÁCIU V OBLASTI INFORMAČNEJ TECHNOLÓGIE A TELEKOMUNIKÁCIÍ1. Cielea) prispievať k integrácii vnútorného trhu spoločenstva v sektore informačnej technológie a telekomunikácií;b) zlepšovať medzinárodnú konkurencieschopnosť výrobcov spoločenstva umožňovaním lepšieho poznania trhu so zariadeniami vyrábanými v spoločenstve podľa uznaných európskych a medzinárodných noriem;c) umožniť výmenu informácií v rámci spoločenstva zmenšením prekážok, ktoré vznikli z nesúladu vyplývajúceho z neexistencie noriem alebo ich nedostatočnej presnosti;d) zabezpečiť, aby sa do úvahy brali užívateľské požiadavky, tak aby užívateľom bola poskytnutá väčšia voľnosť pri montáži systémov takým spôsobom, ktorý zaručuje prevádzkovú kompatibilitu a následne zvýšený výkon pri nižších nákladoch;e) podporovať aplikáciu noriem a funkčných špecifikácií v zákazkách verejného sektora.2. Opis opatrení a činností, ktoré treba realizovať2.1. Príprava pracovných programov a definícia priorítVypracovanie pracovných programov a pridelenie priorít, berúc do úvahy požiadavky spoločenstva a ekonomický dosah týchto činností z hľadiska užívateľov, výrobcov a riaditeľstiev telekomunikácií. Úlohy, ktoré majú byť vykonané na tejto úrovni, môžu zahŕňať predovšetkým:2.1.1. zber podrobných informácií na základe národných a medzinárodných programov, prezentácia týchto informácií vo forme, ktorá umožňuje komparatívnu analýzu a prípravu súhrnných informácií požadovaných pre prácu výboru;2.1.2. šírenie týchto informácií, skúmanie požiadaviek a porada s dotknutými stranami;2.1.3. synchronizácia pracovných programov s medzinárodnými normovacími činnosťami;2.1.4. riadenie pracovných programov;2.1.5. vypracúvanie správ opisujúcich realizáciu činností a praktické výsledky ich implementácie.2.2. Vykonávanie normovacích činností v oblasti informačnej technológieUskutočnenie pracovných programov vyžaduje uskutočnenie celého radu činností, ako aj zodpovednosť, ktorá sa všeobecne udeľuje CEN/CENELEC a CEPT a ktorá súvisí s rôznymi etapami aktivít, ktoré musia byť dokončené, aby bola zabezpečená dôveryhodnosť noriem.Tieto činnosti zahŕňajú:2.2.1. skvalitnenie medzinárodných noriem v úsilí odstrániť dvojznačnosť a rôzne možnosti výberu, ktoré narúšajú funkciu noriem navrhnutých tak, aby garantovali výmenu informácií a kompatibilnú prevádzku systémov;2.2.2. navrhovanie predbežných noriem v prípadoch, ktoré odôvodňujú nadmerné oneskorenia medzinárodných normovacích postupov alebo noriem požadovaných v kontexte spoločenstva pri absencii medzinárodných noriem;2.2.3. definícia podmienok, ktoré majú byť splnené, aby bola dosiahnutá úplna zhoda s normou;2.2.4. príprava testovacích noriem alebo testovacích špecifikácií zahrnutých do noriem a organizácia postupov a štruktúr, ktoré umožnia skúšobniam overovať zhodu s týmito normami na riadne harmonizovanom základe.2.3. Aktivity, ktoré majú vplyv na sektor telekomunikáciíNormovacie opatrenia, ktoré sa týkajú sektora telekomunikácií, zahŕňajú dva typy činností:- navrhovanie funkčných špecifikácií vychádzajúcich z medzinárodných alebo európskych noriem/špecifikácií, ak existujú, pre prostriedky prístupu k verejným telekomunikačným sieťam pre tie služby, ktoré sú špecificky zamerané na výmenu informácií, a dát medzi systémami informačnej technológie. Táto technická práca patrí do harmonizačných činností vykonávaných v sektore telekomunikácií, pričom ňou bola poverená CEPT na základe postupov opísaných v smernici 86/361/EHS,- práca, ktorú treba vykonať v oblasti spoločnej pre informačnú technológiu a telekomunikácie, vyžaduje zvýšenú spoluprácu medzi príslušnými technickými orgánmi (t. j. CEN/CENELEC/CEPT). Tým by sa mal zvýšiť stupeň konvergencie tak, aby sa normy a funkčné špecifikácie mohli aplikovať všetkými možnými spôsobmi na harmonizovanom základe podľa postupu uvedeného v smernici 83/189/EHS.2.4. Doplnkové opatreniaTáto časť programu zahŕňa nasledujúce opatrenia:2.4.1. špecifické metrologické aktivity, ktoré sa vzťahujú na:- podporu rozvoja testovacích a overovacích nástrojov a techník formálneho opisu,- podporu pre prípad odvolávok na literatúru, predovšetkým v prípade aplikácií, ktoré vyžadujú používanie funkčných noriem vychádzajúcich z kombinácie viacerých noriem;2.4.2. podpora pri vypracúvaní príručiek, ktoré poskytujú návod na uplatnenie noriem pre konečného užívateľa;2.4.3. pomoc pri demonštráciách vzhľadom na prevádzkovú kompatibilitu, dosiahnutú na základe uplatnenia normy. Hlavným cieľom tohto opatrenia je sprístupniť testovacie a metrologické nástroje definované v bode 2.4.1. na používanie v rôznych projektoch a zabezpečiť experimentovanie s rozvojovými normami;2.4.4. podpora mechanizmov, ktoré presahujú rámec priemyselnej normalizácie, závisia od dohôd uzatvorených predovšetkým v oblasti odbornej činnosti a prispievajú k efektívnej výmene informácií (transakcie cestovných kancelárií, automatizácia peňažných transakcií, komputerizácia colných dokumentov, robotika, automatizácia kancelárskych činností, mikrovýpočty atď.);2.4.5. štúdie a projekty, ktoré sa osobitne vzťahujú na normalizáciu v oblasti informačnej technológie.3. Opatrenia týkajúce sa aplikácie noriem v sektore verejného obstarávaniaUrčenie najefektívnejších metód zabezpečenia rýchlej aplikácie noriem a technických špecifikácií v kontexte tohto rozhodnutia pri zabezpečovaní primeraného spojenia s aktivitami, ktoré závisia od smernice 77/62/EHS [1].[1] Ú. v. ES L 13, 15.1.1977, s. 1.--------------------------------------------------


title: 2007/317/ES: Rozhodnutie Rady zo 16. apríla 2007 , ktorým sa ustanovuje pozícia, ktorú je potrebné prijať v mene Spoločenstva, v rámci Medzinárodnej rady pre obilniny vzhľadom na predĺženie platnosti Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995

text:
               9.5.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 119/30

      ROZHODNUTIE RADY

   zo 16. apríla 2007,
   ktorým sa ustanovuje pozícia, ktorú je potrebné prijať v mene Spoločenstva, v rámci Medzinárodnej rady pre obilniny vzhľadom na predĺženie platnosti Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995
   (2007/317/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho Spoločenstva, a najmä na jej článok 133 v spojení s článkom 300 ods. 2 druhým pododsekom,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:
   Dohovor o obchodovaní s obilninami z roku 1995 uzavrelo Spoločenstvo rozhodnutím 96/88/ES (1) a jeho platnosť sa pravidelne predlžovala na obdobie ďalších dvoch rokov. Platnosť tejto dohody bola naposledy predĺžená rozhodnutím Medzinárodnej rady pre obchodovanie s obilninami v júni 2005, a to do 30. júna 2007. Ďalšie predĺženie platnosti dohovoru je v záujme Spoločenstva. Komisia, ktorá zastupuje Spoločenstvo v Medzinárodnej rade pre obilniny, by preto mala byť splnomocnená hlasovať v prospech takéhoto predĺženia platnosti,
   ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   Pozícia Spoločenstva v rámci Medzinárodnej rady pre obilniny je hlasovať za predĺženie platnosti Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995 na ďalšie maximálne dvojročné obdobie.
   Komisia sa týmto splnomocňuje vyjadriť túto pozíciu v Medzinárodnej rade pre obilniny.

      V Luxemburgu 16. apríla 2007

            Za Radu

            predseda

         H. SEEHOFER

      (1)  Ú. v. ES L 21, 27.1.1996, s. 47.


title: 2012/760/EÚ: Rozhodnutie Rady zo 6. decembra 2012 , ktorým sa vymenúva nemecký člen a nemecký náhradník Výboru regiónov

text:
               8.12.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 336/82

         ROZHODNUTIE RADY
   zo 6. decembra 2012,
   ktorým sa vymenúva nemecký člen a nemecký náhradník Výboru regiónov
   (2012/760/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
   so zreteľom na návrh nemeckej vlády,
   keďže:

               (1)

               Rada 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 prijala rozhodnutie 2009/1014/EÚ (1) a rozhodnutie 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015.

               (2)

               V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Heinza MAURUSA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov;

               (3)

               V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Ekkeharda KLUGA sa uvoľnilo jedno miesto náhradníka,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2015, sa do Výboru regiónov vymenúvajú:

               a)

               za členku:

                           —

                           pani Anke SPOORENDONK, Ministerin für Justiz, Kultur und Europa

                     a

               b)

               za náhradníka:

                           —

                           pán Eberhard SCHMIDT-ELSAESSER, Staats-sekretär.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 6. decembra 2012

            Za Radu

            predsedníčka

         S. CHARALAMBOUS

      (1)  Ú. v. EÚ L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Ú. v. EÚ L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: Rozhodnutie predsedníctva Európskeho parlamentu zo 6. júna 2011 o pravidlách zaobchádzania s dôvernými informáciami zo strany Európskeho parlamentu

text:
               30.6.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 190/2

         ROZHODNUTIE PREDSEDNÍCTVA EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   zo 6. júna 2011
   o pravidlách zaobchádzania s dôvernými informáciami zo strany Európskeho parlamentu
   2011/C 190/02
   PREDSEDNÍCTVO EURÓPSKEHO PARLAMENTU,
   so zreteľom na článok 23 ods. 12 Rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu,
   keďže:

               (1)

               Vzhľadom na Rámcovú dohodu o vzťahoch medzi Európskym parlamentom a Európskou komisiou (1) podpísanú 20. októbra 2010 (ďalej len „rámcová dohoda“) je potrebná revízia rozhodnutia Predsedníctva z 13. novembra 2006 o predpisoch o zaobchádzaní s dôvernými dokumentmi.

               (2)

               Lisabonská zmluva ukladá Európskemu parlamentu nové úlohy a aby mohol Európsky parlament vykonávať činnosti v tých oblastiach, ktoré si vyžadujú určitý stupeň utajenia, je potrebné stanoviť základné zásady, minimálne bezpečnostné normy a vhodné postupy pre zaobchádzanie s dôvernými informáciami zo strany Európskeho parlamentu, a to vrátane utajovaných skutočností.

               (3)

               S cieľom uľahčiť hladké fungovanie rozhodovacieho procesu v Európskej únii majú pravidlá uvedené v tomto rozhodnutí zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany ako zabezpečujú pravidlá prijaté ostatnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami zriadenými zmluvami alebo na základe zmlúv alebo členskými štátmi, ako aj ich zlučiteľnosť s týmito pravidlami.

               (4)

               Ustanoveniami tohto rozhodnutia nie je dotknutý článok 15 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) ani nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (2).

               (5)

               Ustanoveniami tohto rozhodnutia nie je dotknutý článok 16 ZFEÚ ani nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (3),

         PRIJALO TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Cieľ
   Toto rozhodnutie upravuje vznik, prijímanie, zasielanie a ukladanie dôverných informácií v Európskom parlamente s cieľom zabezpečiť zodpovedajúcu ochranu dôvernej povahy týchto informácií. Najmä sa ním vykonáva príloha 2 rámcovej dohody.
   Článok 2
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto rozhodnutia:

               a)

               „informácie“ znamenajú akékoľvek písomné alebo ústne informácie, bez ohľadu na nosič informácií a autora;

               b)

               „dôverné informácie“ znamenajú „utajované skutočnosti EÚ“ (USEÚ) a neutajované „ostatné dôverné informácie“;

               c)

               „utajované skutočnosti EÚ“ (USEÚ) znamenajú akékoľvek informácie a materiály s označením „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE/EU SECRET“, „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ alebo „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ alebo s ekvivalentným vnútroštátnym alebo medzinárodným označením utajenia, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť rôzny stupeň poškodenia záujmov EÚ alebo jedného alebo viacerých členských štátov bez ohľadu na to, či takéto informácie pochádzajú z inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr zriadených zmluvami alebo na základe zmlúv alebo sú získané z členských štátov, tretích krajín alebo medzinárodných organizácií. V tomto ohľade:

                           —

                           „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ je utajenie informácií a materiálov, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť mimoriadne vážne poškodenie hlavných záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;

                           —

                           „SECRET UE/EU SECRET“ je utajenie informácií a materiálov, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť vážne poškodenie hlavných záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;

                           —

                           „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ je utajenie informácií a materiálov, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo spôsobiť poškodenie hlavných záujmov Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;

                           —

                           „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ je utajenie informácií a materiálov, ktorých neoprávnené zverejnenie by mohlo byť nevýhodné pre záujmy Únie alebo jedného či viacerých členských štátov;

               d)

               „Ostatné dôverné informácie“ znamenajú akékoľvek iné dôverné informácie nepodliehajúce utajeniu vrátane informácií, na ktoré sa vzťahuje ochrana údajov alebo povinnosť služobného tajomstva, ktoré vzniknú v Európskom parlamente alebo ich Európskemu parlamentu poskytnú iné inštitúcie, orgány, úrady a agentúry zriadené zmluvami alebo na základe zmlúv alebo členské štáty;

               e)

               „dokument“ znamená akékoľvek zaznamenané informácie bez ohľadu na ich fyzickú podobu alebo vlastnosti;

               f)

               „materiál“ znamená akýkoľvek dokument alebo časť zariadenia alebo vybavenia, či už vyrobeného alebo v procese výroby;

               g)

               „potreba vedieť“ znamená potrebu určitej osoby mať prístup k dôverným informáciám, aby mohla vykonávať úradnú funkciu alebo splniť úlohu;

               h)

               „povolenie“ znamená rozhodnutie (rozhodnutie o splnení podmienok), ktoré prijíma v prípade poslancov Európskeho parlamentu jeho predseda a v prípade úradníkov Európskeho parlamentu a ostatných zamestnancov pracujúcich pre politické skupiny generálny tajomník, a na základe ktorého sa jednotlivcom povoľuje prístup k utajovaným skutočnostiam EÚ do určitého stupňa utajenia, a to na základe kladného výsledku bezpečnostnej previerky vykonanej vnútroštátnym orgánom podľa vnútroštátneho práva a v súlade s ustanoveniami prílohy I časti 2;

               i)

               „zaradenie do nižšieho stupňa“ znamená zníženie stupňa utajenia;

               j)

               „odtajnenie“ znamená zrušenie akéhokoľvek utajenia;

               k)

               „pôvodca“ znamená riadne splnomocneného autora utajovaných skutočností EÚ alebo iných dôverných informácií;

               l)

               „bezpečnostné upozornenia“ znamenajú vykonávacie technické opatrenia stanovené v prílohe II (4).

         Článok 3
   Základné zásady a minimálne normy
   1.   Zaobchádzanie s dôvernými informáciami zo strany Európskeho parlamentu sa riadi základnými zásadami a minimálnymi normami stanovenými v prílohe I časti 1.
   2.   Európsky parlament vytvorí v súlade s týmito základnými zásadami a minimálnymi normami systém pre riadenie bezpečnosti informácií (ISMS), ktorého cieľom bude uľahčovať parlamentnú a administratívnu prácu a pritom zabezpečovať ochranu všetkých dôverných informácií, s ktorými Európsky parlament pracuje, pričom budú v plnom rozsahu dodržiavané pravidlá, ktoré pôvodca týchto informácií stanoví v bezpečnostnom upozornení.
   Spracovanie dôverných informácií automatizovanými informačnými systémami (IS) Európskeho parlamentu sa uskutočňuje v súlade s koncepciou zabezpečenia informácií (IA) a je stanovené v bezpečnostnom upozornení.
   3.   Poslanci Európskeho parlamentu sa môžu oboznamovať s utajovanými informáciami až do a vrátane stupňa utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ bez toho, aby prešli bezpečnostnou previerkou. Ak ide o informácie so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, musia podpísať čestné vyhlásenie, že obsah týchto informácií neposkytnú žiadnej tretej osobe. Prístup k informáciám s vyšším stupňom utajenia ako je stupeň „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, majú len poslanci, ktorí prešli bezpečnostnou previerkou na zodpovedajúcej úrovni.
   4.   Úradníci Európskeho parlamentu a ostatní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny sa môžu oboznamovať s dôvernými informáciami, ak majú preukázateľnú „potrebu vedieť“, pričom s informáciami s vyšším stupňom utajenia než „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ sa môžu oboznamovať iba ak prešli bezpečnostnou previerkou na zodpovedajúcej úrovni.
   Článok 4
   Vznik dôverných informácií a ich administratívne spracovanie Európskym parlamentom
   1.   Predseda Európskeho parlamentu, predsedovia príslušných parlamentných výborov a generálny tajomník a/alebo akákoľvek iná osoba, ktorej bolo vydané riadne písomné povolenie, môže byť pôvodcom dôverných informácií a/alebo utajovaných informácií, ako sa stanovuje v bezpečnostných upozorneniach.
   2.   Pôvodca utajovaných informácií pri ich vzniku uplatní vhodný stupeň utajenia v súlade s medzinárodnými normami a vymedzeniami uvedenými v prílohe I. Pôvodca zároveň spravidla určí, kto je oprávnený oboznamovať sa s informáciami vzhľadom na daný stupeň utajenia. Tieto informácie sa oznámia oddeleniu pre dôverné informácie (CIS) vo chvíli, keď sa dokument na tomto oddelení uschová.
   3.   S dôvernými informáciami, na ktoré sa vzťahuje služobné tajomstvo, sa nakladá v súlade s pokynmi uvedenými v bezpečnostných upozorneniach.
   Článok 5
   Prijímanie dôverných informácií zo strany Európskeho parlamentu
   1.   Dôverné informácie, ktoré Európsky parlament dostane, sa oznamujú takto:

               —

               utajované skutočnosti EÚ so stupňom utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ a iné dôverné informácie sekretariátu parlamentného orgánu/funkcionára, ktorí podali žiadosť,

               —

               utajované skutočnosti EÚ so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ a vyšším oddeleniu CIS.

         2.   Registráciu, ukladanie a vysledovateľnosť dôverných informácií zabezpečuje buď sekretariát parlamentného orgánu/funkcionára, ktorí tieto informácie dostali, alebo oddelenie CIS.
   3.   V prípade dôverných informácií, ktoré poskytuje Komisia podľa rámcovej dohody, sú dohodnuté opatrenia v zmysle bodu 3.2 prílohy II rámcovej dohody určené na zachovanie dôvernosti informácií (opatrenia ustanovené spoločnou dohodou týkajúce sa adresátov, nahliadania do dokumentov, napríklad preskúmanie v zabezpečenej čitárni, schôdze za zatvorenými dverami a iné) uložené spoločne s dôvernými informáciami na sekretariáte parlamentného orgánu/funkcionára alebo na oddelení CIS, pokiaľ ide o informácie so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ alebo vyšším.
   4.   Opatrenia uvedené v odseku 3 sa môžu obdobne uplatniť aj na poskytovanie dôverných informácií zo strany iných inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr zriadených zmluvami alebo na základe zmlúv alebo členskými štátmi.
   5.   Utajované skutočnosti EÚ so stupňom utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ sa Európskemu parlamentu poskytujú v súlade s ďalšími opatreniami dohodnutými medzi parlamentným orgánom/funkcionárom, ktorí podali žiadosť o informáciu a inštitúciou EÚ alebo členským štátom, ktorý informáciu poskytol. Konferencia predsedov zriadi výbor dohľadu. Jeho cieľom bude zabezpečiť úroveň ochrany zodpovedajúcu danému stupňu utajenia.
   Článok 6
   Poskytovanie USEÚ Európskym parlamentom tretím stranám
   Európsky parlament môže so súhlasom pôvodcu USEÚ poskytnúť USEÚ inej inštitúcii, orgánu, úradu alebo agentúre zriadeným zmluvami alebo na základe zmlúv alebo členského štátu pod podmienkou, že pri nakladaní s USEÚ v rámci ich oddelení a priestorov zabezpečia dodržiavanie pravidiel rovnocenných pravidlám stanoveným v tomto rozhodnutí.
   Článok 7
   Ukladanie a sprístupňovanie dôverných informácií v zabezpečených priestoroch (zabezpečené čitárne)
   1.   Zabezpečené čitárne umožňujú bezpečné ukladanie dokumentov a nie sú v nich kopírovacie stroje, telefóny, faxové zariadenia, skenery alebo iné technické zariadenie na reprodukciu alebo prenos dokumentov.
   2.   Na prístup do zabezpečenej čitárne sa uplatňujú tieto podmienky:

               a)

               Prístup majú iba tieto osoby:

                           —

                           poslanci Európskeho parlamentu, úradníci Európskeho parlamentu a iní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny, ktorí sú riadne určení v súlade s opatreniami uvedenými v článku 4 ods. 2 alebo článku 5 ods. 3 a ods. 4;

                           —

                           úradníci Európskeho parlamentu zodpovední za riadenie oddelenia CIS;

                           —

                           v prípade potreby úradníci Európskeho parlamentu zodpovední za všeobecnú a požiarnu bezpečnosť.

                     Upratovanie v zabezpečených priestoroch sa vykonáva len za prítomnosti a pod dohľadom úradníka pracujúceho na oddelení CIS.

               b)

               Každá osoba, ktorá má záujem o prístup k dôverným informáciám, poskytne svoje meno vopred oddeleniu CIS. Oddelenie CIS skontroluje totožnosť každej osoby, ktorá podá žiadosť o prístup k takýmto informáciám a v prípade potreby overí, či má daná osoba bezpečnostnú previerku na zodpovedajúcej úrovni a či je na základe opatrení uvedených v článku 4 ods. 2 alebo článku 5 ods. 3 a ods. 4 oprávnená na prístup k týmto informáciám.

               c)

               Oddelenie CIS môže odmietnuť prístup do čitárne osobe, ktorá nie je oprávnená do nej vstúpiť podľa písmen a) a b). Akékoľvek námietky voči rozhodnutiu oddelenia CIS sa v prípade poslancov Európskeho parlamentu predložia predsedovi Európskeho parlamentu a v iných prípadoch generálnemu tajomníkovi.

         3.   Na sprístupňovanie dôverných informácií v zabezpečenej čitárni sa uplatňujú tieto podmienky:

               a)

               Osoby, ktoré sú oprávnené oboznámiť sa s informáciami a ktoré predložili žiadosť podľa odseku 2 písm. b), sa dostavia na oddelenie CIS.
               S výnimkou mimoriadnych okolností (napríklad v prípade početných žiadostí o sprístupnenie informácií podaných v krátkom čase) sa môžu dôverné informácie sprístupniť v zabezpečenej čitárni v jednom čase vždy len jednej osobe za prítomnosti úradníka oddelenia CIS.
               Uvedený úradník informuje oprávnenú osobu o jej povinnostiach a najmä ju požiada, aby podpísala čestné vyhlásenie, ktorým sa zaviaže, že obsah informácie neoznámi žiadnej tretej osobe.

               b)

               Počas oboznamovania sa s informáciami je zakázaná komunikácia s vonkajším prostredím (vrátane používania telefónov alebo iných technológií), robenie si poznámok a kopírovanie či fotografovanie sprístupnených dôverných informácií.

               c)

               Predtým ako osoba dostane povolenie opustiť zabezpečenú čitáreň, zodpovedný úradník oddelenia CIS uvedený v písmene a) sa uistí o tom, či sú dôverné informácie, s ktorými sa osoba oboznamovala, na mieste, neporušené a úplné.

         4.   V prípade porušenia vyššie uvedených pravidiel zodpovedný pracovník oddelenia CIS informuje generálneho tajomníka, ktorý podá správu predsedovi, ak tieto pravidlá porušil poslanec Európskeho parlamentu.
   Článok 8
   Minimálne požiadavky pre iné formy sprístupnenia dôverných informácií
   1.   Pokiaľ ide o administratívne spracovanie dôverných informácií počas schôdzí za zatvorenými dverami, sekretariát parlamentného orgánu/funkcionára zodpovedného za schôdzu zabezpečí, aby:

               —

               do miestnosti konania schôdze mohli vstúpiť len osoby, ktoré sa majú schôdze zúčastniť a ktoré majú bezpečnostnú previerku na potrebnej úrovni;

               —

               boli všetky dokumenty očíslované, rozdané na začiatku schôdze a zozbierané na jej konci a aby sa z týchto dokumentov nerobili poznámky, aby sa nekopírovali ani nefotografovali;

               —

               zápisnica zo schôdze neobsahovala zmienku o obsahu diskusie k informácii, ktorá sa prejednávala dôverným spôsobom;

               —

               dôverné informácie poskytované ústne príjemcom v Európskom parlamente podliehali rovnakej úrovni ochrany ako písomné dôverné informácie. Súčasťou tejto ochrany môže byť čestné vyhlásenie zo strany príjemcov týchto informácií, že ich obsah nesprostredkujú žiadnej tretej osobe.

         2.   Na administratívne spracovanie dôverných informácií sekretariátom parlamentného orgánu/funkcionára mimo schôdzí za zatvorenými dverami sa uplatňujú tieto podmienky:

               —

               vytlačené dokumenty sa osobne odovzdajú vedúcemu sekretariátu, ktorý ich zaregistruje a vydá potvrdenie o prijatí;

               —

               tieto dokumenty v čase, keď sa práve nepoužívajú, uschová sekretariát na svoju zodpovednosť na uzamknutom mieste;

               —

               bez toho, aby bolo dotknuté administratívne spracovanie dôverných informácií počas schôdzí za zatvorenými dverami ustanovené v odseku 1, sa tieto dokumenty v žiadnom prípade nemôžu kopírovať, uchovávať na inom nosiči alebo komukoľvek postupovať;

               —

               prístup k takým dokumentom sa obmedzí na ich adresátov a v súlade s opatreniami uvedenými v článku 4 ods. 2, článku 5 ods. 3 alebo ods. 4 prebieha pod dohľadom sekretariátu;

               —

               sekretariát vedie záznamy o osobách, ktoré nahliadali do dokumentov, ako aj o dátumoch a časoch nahliadnutia. Tieto záznamy sa postúpia oddeleniu CIS so zreteľom na zostavenie výročnej správy uvedenej v článku 12.

         Článok 9
   Archivovanie dôverných informácií
   1.   V priestoroch Európskeho parlamentu je zaistený bezpečný systém archivovania.
   Dôverné informácie definitívne uložené na oddelení CIS alebo na sekretariáte parlamentného orgánu/funkcionára sa presúvajú do bezpečného archívu na oddelení CIS po šiestich mesiacoch odo dňa, keď boli naposledy sprístupnené, a najneskôr rok odo dňa, keď boli uložené.
   2.   Oddelenie CIS je zodpovedné za spravovanie bezpečného archívu v súlade so štandardnými archivačnými kritériami.
   3.   Sprístupnenie dôverných informácií archivovaných v bezpečných archívoch sa uskutočňuje za týchto podmienok:

               —

               prístup k dôverným informáciám majú len osoby, ktorých meno alebo funkcia boli overené na základe sprievodného dokladu vyplneného pri uložení týchto informácií;

               —

               žiadosť o sprístupnenie dôverných informácií treba predložiť oddeleniu CIS, ktoré zabezpečí presun príslušného dokumentu do zabezpečenej čitárne;

               —

               uplatňujú sa postupy a podmienky pre sprístupňovanie dôverných informácií uvedené v článku 7.

         Článok 10
   Zaradenie do nižšieho stupňa a odtajnenie USEÚ
   1.   Zníženie stupňa utajenia a odtajnenie USEÚ je možné len s povolením ich pôvodcu a, ak je to potrebné, po prediskutovaní s ostatnými zainteresovanými stranami. Zníženie stupňa utajenia alebo odtajnenie sa potvrdzuje písomne. Pôvodca je zodpovedný za informovanie adresátov o tejto zmene a títo adresáti sú zase povinní informovať o tejto zmene akýchkoľvek iných následných adresátov, ktorým dokument alebo jeho kópiu zaslali. Ak je to možné, pôvodcovia vyznačujú na utajovaných dokumentoch dátum, obdobie alebo udalosť, keď sa stupeň utajenia obsahu môže znížiť alebo sa obsah môže odtajniť. Inak dokumenty revidujú aspoň každých päť rokov, aby sa presvedčili, či je pôvodné utajenie potrebné.
   2.   Odtajnenie dokumentov uložených v bezpečných archívoch sa uskutoční najneskôr po uplynutí 30 rokov v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 z 1. februára 1983 o otvorení historických archívov Európskeho hospodárskeho spoločenstva a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu pre verejnosť (5). Odtajnenie uskutoční pôvodca dôverných informácií alebo útvar, ktorý je práve za ne zodpovedný, v súlade s prílohou I časťou 1 oddielom 10.
   Článok 11
   Porušenie dôvernosti
   1.   Porušenie dôvernosti vo všeobecnosti a najmä porušenie tohto rozhodnutia v prípade poslancov Európskeho parlamentu znamená uplatnenie príslušných ustanovení týkajúcich sa trestov vymedzených v Rokovacom poriadku Európskeho parlamentu.
   2.   Porušenia zo strany zamestnancov vedú k uplatneniu postupov a trestov stanovených v Služobnom poriadku úradníkov Európskej únie alebo v Podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie ustanovených nariadením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (6) (ďalej len „služobný poriadok“).
   3.   Predseda a generálny tajomník v prípade potreby nariadia vyšetrovanie.
   Článok 12
   Úpravy tohto rozhodnutia a jeho vykonávacích predpisov a výročné správy o uplatňovaní tohto rozhodnutia
   1.   Generálny tajomník navrhuje každú potrebnú úpravu tohto rozhodnutia a jeho vykonávacích príloh a príslušné návrhy postúpi Predsedníctvu, ktoré o nich rozhodne.
   2.   Generálny tajomník každoročne predkladá Predsedníctvu správu o vykonávaní tohto rozhodnutia.
   Článok 13
   Prechodné a záverečné ustanovenia
   1.   Dôverné informácie, ktoré existovali na oddelení CIS alebo v archívoch pred prijatím tohto rozhodnutia, sa automaticky utajujú na úrovni „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, pokiaľ sa ich pôvodca nerozhodne neutajiť ich alebo utajiť ich s vyšším stupňom utajenia alebo s označením do jedného roka od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.
   2.   Ak sa pôvodca týchto dôverných informácií rozhodne použiť pre takéto dôverné informácie vyšší stupeň utajenia, pôvodca alebo ním poverení zástupcovia označia dokumenty najnižším možným stupňom utajenia a postupujú v súčinnosti s oddelením CIS a v súlade s kritériami stanovenými v prílohe I.
   3.   Rozhodnutie predsedníctva z 13. novembra 2006 o predpisoch o zaobchádzaní s dôvernými dokumentmi sa zrušuje.
   4.   Rozhodnutie predsedníctva z 24. októbra 2005 poverujúce generálneho tajomníka vytvorením výboru pre odtajňovanie a prijatím rozhodnutí o otázke odtajňovania sa zrušuje.
   Článok 14
   Nadobudnutie účinnosti
   1.   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
   2.   Uplatňuje sa od 1. júla 2011.

      (1)  Ú. v. EÚ L 304, 20.11.2010, s. 47.

      (2)  Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43.

      (3)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (4)  Príloha bude prijatá neskôr.

      (5)  Ú. v. ES L 43, 15.2.1983, s. 1.

      (6)  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1.

      PRÍLOHA I
      ČASŤ 1

         ZÁKLADNÉ ZÁSADY A MINIMÁLNE NORMY BEZPEČNOSTI PRE OCHRANU DÔVERNÝCH INFORMÁCIÍ

      1.   Úvod

      Tieto ustanovenia určujú základné zásady a minimálne bezpečnostné normy, ktoré musí dodržiavať Európsky parlament na všetkých miestach zamestnávania, rovnako ako všetci príjemcovia USEÚ a iných dôverných informácií, aby sa zaručila bezpečnosť a všetci zainteresovaní si mohli byť istí, že je zabezpečená spoločná úroveň ochrany. Dopĺňajú ich pravidlá týkajúce sa zaobchádzania s dôvernými informáciami zo strany parlamentných výborov a iných parlamentných orgánov/funkcionárov.
      2.   Všeobecné zasady

      Bezpečnostná politika Európskeho parlamentu tvorí neoddeliteľnú súčasť jeho všeobecnej politiky vnútorného riadenia a vychádza teda zo zásad upravujúcich jeho všeobecnú politiku. Medzi tieto zásady patrí zákonnosť, transparentnosť, zodpovednosť a subsidiarita a proporcionalita.
      Princíp zákonnosti predstavuje potrebu ostať pri vykonávaní bezpečnostných funkcií prísne v právnom rámci a dodržať uplatniteľné právne náležitosti. Znamená to tiež, že povinnosti v oblasti bezpečnosti musia vychádzať z príslušných ustanovení právnych predpisov. V plnej miere sa uplatňujú ustanovenia služobného poriadku, najmä jeho článok 17 o povinnosti zamestnancov zdržať sa nepovoleného zverejnenia informácií získaných pri vykonávaní služby a jeho hlava IV o disciplinárnych opatreniach. Napokon to znamená, že porušenie bezpečnosti v rámci zodpovednosti Európskeho parlamentu sa musí riešiť spôsobom, ktorý je v súlade s politikou Európskeho parlamentu o disciplinárnych opatreniach.
      Princíp transparentnosti znamená, že v súvislosti so všetkými pravidlami a ustanoveniami týkajúcimi sa bezpečnosti je potrebná jednoznačnosť, rovnováha medzi rôznymi útvarmi a rôznymi oblasťami (fyzická bezpečnosť v porovnaní s ochranou informácií atď.) a je nevyhnutná konzistentná a štruktúrovaná politika informovanosti o bezpečnosti. Tiež to znamená potrebu jasných písomných usmernení o vykonávaní bezpečnostných opatrení.
      Princíp zodpovednosti znamená, že povinnosti v oblasti bezpečnosti musia byť jednoznačne vymedzené. Okrem toho poukazuje na potrebu pravidelne monitorovať, či sa tieto povinnosti riadne plnia.
      Princíp subsidiarity znamená, že bezpečnosť sa organizuje na čo najnižšej úrovni a čo najbližšie ku generálnym riaditeľstvám a útvarom Európskeho parlamentu. Princíp proporcionality znamená, že bezpečnostné činnosti sa musia prísne obmedziť iba na to, čo je absolútne nevyhnutné, a že bezpečnostné opatrenia musia byť úmerné k záujmom, ktoré sa majú chrániť, a k skutočnej alebo potenciálnej hrozbe voči týmto záujmom, aby tieto záujmy boli chránené spôsobom, ktorý spôsobuje čo najmenšie narušenie.
      3.   Základy bezpečnosti informácií

      Základmi dobrej bezpečnosti informácií sú:

                  a)

                  v rámci Európskeho parlamentu útvar zaisťovania informačnej bezpečnosti INFOSEC zodpovedný za spoluprácu s príslušným bezpečnostným orgánom s cieľom poskytovať informácie a poradenstvo v oblasti technických bezpečnostných hrozieb a prostriedkov ochrany proti nim;

                  b)

                  úzka spolupráca medzi zodpovednými útvarmi Európskeho parlamentu a bezpečnostnými službami ostatných inštitúcií EÚ.

            4.   Zásady informačnej bezpečnosti

      4.1.   Ciele

      Hlavné ciele informačnej bezpečnosti sú:

                  a)

                  chrániť utajované skutočnosti EÚ (USEÚ) a iné dôverné skutočnosti pred špionážou, ohrozením alebo neoprávneným prezradením;

                  b)

                  chrániť USEÚ, s ktorými sa narába v komunikačných a informačných systémoch a sieťach, pred ohrozením ich dôvernosti, celistvosti a dostupnosti;

                  c)

                  chrániť priestory Európskeho parlamentu, v ktorých sa uchovávajú USEÚ, pred sabotážou a úmyselným poškodením;

                  d)

                  v prípade zlyhania bezpečnosti posúdiť spôsobenú škodu, obmedziť jej dôsledky, uskutočniť bezpečnostné vyšetrovanie a prijať potrebné nápravné opatrenia.

            4.2.   Utajovanie

      4.2.1.   Ak ide o dôvernosť, potrebná je starostlivosť a skúsenosti s výberom informácií a materiálu, ktoré sa majú chrániť, a posúdenie stupňa ochrany, ktorú si vyžadujú. Podstatné je, aby stupeň ochrany zodpovedal bezpečnostnej citlivosti jednotlivej informácie alebo materiálu, ktoré treba zabezpečiť. Aby sa zabezpečil hladký tok informácií, treba predchádzať nadmernému alebo nedostatočnému utajovaniu.
      4.2.2.   Systém utajenia je nástroj na realizovanie zásad ustanovených v tomto oddiele; podobný systém utajovania sa dodržiava pri plánovaní a organizovaní spôsobov čelenia špionáži, sabotáži, terorizmu a iným hrozbám tak, aby sa zabezpečila maximálna ochrana najdôležitejších priestorov, v ktorých sa uchovávajú USEÚ, a najdôležitejších bodov v rámci takýchto priestorov.
      4.2.3.   Zodpovednosť za utajovanie informácií spočíva výlučne na pôvodcovi danej informácie.
      4.2.4.   Stupeň utajenia môže závisieť výlučne na obsahu danej informácie.
      4.2.5.   Ak je viacero informácií zoskupených spolu, stupeň utajenia, ktorý sa vzťahuje na celok, musí byť aspoň taký, ako je najvyšší stupeň utajenia uplatňovaný na jednotlivé takto zoskupené položky. Súbor informácií však môže mať pridelený vyšší stupeň utajenia ako jeho jednotlivé časti.
      4.2.6.   Utajenie sa stanoví iba vtedy, ak je potrebné, a na dobu, na akú je potrebné.
      4.3.   Ciele bezpečnostných opatrení

      Bezpečnostné opatrenia:

                  a)

                  sa vzťahujú na všetky osoby, ktoré majú prístup k USEÚ, nosiče informácií uchovávajúce USEÚ a iné dôverné informácie, ako aj na všetky priestory, v ktorých sa nachádzajú takéto informácie, a na dôležité zariadenia;

                  b)

                  sú navrhnuté tak, aby sa zistili osoby, ktorých postavenie môže ohroziť bezpečnosť takýchto informácií a dôležitých zariadení, ktoré uchovávajú takéto informácie, a aby umožnili vylúčenie alebo odvolanie takýchto osôb;

                  c)

                  zabraňujú akejkoľvek nepovolanej osobe v prístupe k takýmto informáciám alebo k zariadeniam, ktoré ich obsahujú;

                  d)

                  zabezpečujú, aby sa takéto informácie rozširovali výlučne na základe zásady „potreba vedieť“, ktorá je zásadná pre všetky aspekty bezpečnosti;

                  e)

                  zabezpečujú celistvosť (t. j. prevenciu pred poškodením, neoprávnenou zmenou alebo neoprávneným vymazaním) a dostupnosť (tým, ktorí potrebujú a majú povolený prístup) všetkých dôverných informácií, utajovaných alebo neutajovaných, a najmä takých informácií, ktoré sa uchovávajú, spracúvajú alebo prenášajú v elektromagnetickej podobe.

            5.   Spoločné minimálne normy

      Európsky parlament zabezpečuje, aby spoločné minimálne bezpečnostné normy dodržiavali všetci príjemcovia USEÚ v rámci inštitúcie a pod jej právomocou, najmä všetky servisy a všetci dodávatelia tak, aby tieto informácie bolo možné odovzdať s dôverou, že sa s nimi bude zaobchádzať s rovnakou starostlivosťou. Takéto minimálne normy obsahujú kritériá pre bezpečnostnú previerku úradníkov Európskeho parlamentu a iných zamestnancov Európskeho parlamentu pracujúcich pre politické skupiny a postupy na ochranu dôverných informácií.
      Európsky parlament umožní prístup k týmto informáciám vonkajším orgánom iba za podmienky, že zabezpečia, aby sa s nimi nakladalo v súlade s ustanoveniami, ktoré sú aspoň na striktne rovnocennej úrovni, ako sú tieto spoločné minimálne normy.
      Takéto spoločné minimálne normy sa tiež uplatnia, keď Európsky parlament zmluvou alebo dohodou o grante zverí úlohy zahŕňajúce dôverné informácie priemyselným alebo iným subjektom.
      6.   Bezpečnosť úradníkov Európskeho parlamentu a iných zamestnancov Európskeho parlamentu pracujúcich pre politické skupiny

      6.1.   Bezpečnostné poučenie úradníkov Európskeho parlamentu a iných zamestnancov Európskeho parlamentu pracujúcich pre politické skupiny

      Všetci úradníci Európskeho parlamentu a iní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny vo funkciách, kde by mohli mať prístup k USEÚ, sú pri prevzatí úlohy a potom v pravidelných intervaloch dôkladne poučení o potrebe bezpečnosti a o postupoch na jej dosiahnutie. Takéto osoby musia písomne potvrdiť, že si uplatniteľné bezpečnostné opatrenia prečítali a plne im porozumeli.
      6.2.   Zodpovednosť vedúcich pracovníkov

      Vedúci pracovníci majú povinnosť poznať tých členov svojho personálu, ktorí pri práci prichádzajú do styku s utajovanými skutočnosťami, alebo ktorí majú prístup k zabezpečeným komunikačným alebo informačným systémom, a zaznamenávať a hlásiť akékoľvek udalosti alebo zjavné citlivé miesta, u ktorých je pravdepodobné, že by mohli mať vplyv na bezpečnosť.
      6.3.   Bezpečnostné postavenie úradníkov Európskeho parlamentu a iných zamestnancov Európskeho parlamentu pracujúcich pre politické skupiny

      Vypracujú sa postupy, ktoré zabezpečia, že v prípade zistenia nepriaznivej informácie o úradníkovi Európskeho parlamentu alebo inom zamestnancovi Európskeho parlamentu pracujúcom pre politickú skupinu sa podniknú kroky na určenie, či daný jednotlivec pracuje s utajovanými skutočnosťami alebo má prístup k zabezpečeným komunikačným alebo informačným systémom, a informuje sa o tom zodpovedný útvar Európskeho parlamentu. Ak sa preukáže, že takýto jednotlivec predstavuje bezpečnostné riziko, je vylúčený alebo odvolaný z plnenia úloh, pri ktorých by mohol ohrozovať bezpečnosť.
      7.   Fyzická bezpečnosť

      Fyzická bezpečnosť znamená uplatňovanie fyzických a technických ochranných opatrení na zamedzenie neoprávneného prístupu k USEÚ.
      7.1.   Potreba ochrany

      Stupeň opatrení fyzickej bezpečnosti, ktoré sa majú uplatňovať na zaistenie ochrany USEÚ, je úmerný utajeniu, rozsahu a ohrozeniu uchovávaných informácií a materiálu. Všetky osoby, ktoré majú k dispozícii USEÚ, dodržiavajú jednotné postupy týkajúce sa utajovania týchto informácií a musia spĺňať spoločné normy ochrany týkajúce sa uchovávania, prenosu a likvidácie informácií a materiálu vyžadujúceho ochranu.
      7.2.   Kontrola

      Pred zanechaním priestorov obsahujúcich USEÚ bez dozoru osoby, ktoré ich spravujú, zabezpečia, aby takéto utajované skutočnosti boli bezpečne uschované a aby sa aktivovali všetky bezpečnostné zariadenia (zámky, poplašné zariadenia atď.). Po pracovnom čase sa vykonávajú ďalšie nezávislé kontroly.
      7.3.   Bezpečnosť budov

      Budovy, v ktorých sa uchovávajú USEÚ alebo zabezpečené komunikačné a informačné systémy, sa chránia proti neoprávnenému prístupu.
      Povaha ochrany, ktorá sa poskytuje USEÚ, napríklad zamrežovanie okien, zámky na dverách, stráž pri vstupoch, automatizované systémy kontroly vstupu, bezpečnostné kontroly a hliadky, poplašné systémy, systémy na zisťovanie narušenia a strážne psy, závisí od:

                  a)

                  utajenia, množstva a umiestnenia informácií a materiálov, ktoré sa majú chrániť, v rámci budovy;

                  b)

                  kvality bezpečnostných schránok pre dotknuté informácie a materiály a

                  c)

                  fyzickej povahy a umiestnenia budovy.

            Povaha ochrany poskytovaná komunikačným a informačným systémom podobne závisí od stanovenia hodnoty príslušného majetku a možnej škody, ak by bola ohrozená bezpečnosť, od fyzickej povahy a umiestnenia budovy, v ktorej sa nachádza systém, a od umiestnenia tohto systému v budove.
      7.4.   Pohotovostné plány

      Vopred sa vypracujú podrobné plány na ochranu utajovaných skutočností počas núdzovej situácie.
      8.   Vymedzenie zabezpečenia, označenia, uvedenie a riadenie utajovania

      8.1.   Vymedzenie zabezpečenia

      Nie sú povolené žiadne iné stupne utajenia ako stupne vymedzené v článku 2 tohto rozhodnutia.
      Na určenie limitov platnosti utajenia (znamenajúce pre utajované skutočnosti automatické zníženie stupňa utajenia alebo odtajnenie) sa môže použiť dohodnuté vymedzenie zabezpečenia. Toto vymedzenie je buď „AŽ DO … (čas/dátum)“ alebo „AŽ DO … (udalosť)“.
      Dodatočné vymedzenie zabezpečenia ako CRYPTO alebo ľubovoľné iné vymedzenie zabezpečenia uznané v EÚ sa uplatňuje, ak existuje potreba obmedzenej distribúcie a osobitného nakladania s utajovanou skutočnosťou v porovnaní s tým, čo určuje stupeň utajenia.
      Vymedzenia zabezpečenia sa používajú iba v kombinácii s utajením.
      8.2.   Označenia

      Označenie sa môže používať na špecifikovanie oblasti, na ktorú sa vzťahuje daný dokument, alebo konkrétnej distribúcie na základe potreby vedieť, alebo (pre neutajované skutočnosti) na označenie konca zákazu.
      Označenie nie je utajenie a nesmie sa použiť namiesto utajenia.
      8.3.   Uvedenie utajení a vymedzení zabezpečenia

      Utajenia sa uvádzajú takto:

                  a)

                  na dokumenty stupňa utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ mechanickými alebo elektronickými prostriedkami;

                  b)

                  na dokumenty stupňa utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ mechanickými prostriedkami alebo ručne alebo tlačou na vopred opečiatkovaný zaevidovaný papier;

                  c)

                  na dokumenty „SECRET UE/EU SECRET“ a „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ mechanickými prostriedkami alebo ručne.

            Vymedzenia zabezpečenia sa uvádzajú priamo pod stupňom utajenia rovnakými prostriedkami ako uvedenie utajenia.
      8.4.   Riadenie utajovania

      8.4.1.   Všeobecne

      Informácie sa utajujú iba vtedy, ak je to potrebné. Utajenie sa uvedie jasne a správne a zachováva sa iba dovtedy, pokiaľ si informácie vyžadujú ochranu.
      Zodpovednosť za utajovanie informácií a za prípadné následné zníženie stupňa utajenia alebo odtajnenie spočíva výlučne na pôvodcovi.
      Úradníci Európskeho parlamentu utajujú informácie, znižujú ich stupeň utajenia alebo ich odtajňujú na základe pokynov generálneho tajomníka alebo na základe jeho poverenia.
      Podrobné postupy na zaobchádzanie s utajovanými dokumentmi sa koncipujú tak, aby sa zaistila ochrana primeraná informáciám, ktoré obsahujú.
      Počet osôb oprávnených byť pôvodcom dokumentov „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ je čo najmenší a ich mená sú uvedené na zozname vypracovanom oddelením CIS.
      8.4.2.   Uplatňovanie utajenia

      Utajovanie dokumentov je určené úrovňou citlivosti ich obsahu v súlade s vymedzeniami uvedenými v článku 2 písm. c). Dôležité je, aby sa utajenie používalo správne a striedmo, najmä pokiaľ ide o utajenie stupňa „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“.
      Stupeň utajenia listu alebo dokumentu obsahujúceho prílohy je rovnaký, ako najvyšší stupeň utajenia jeho príloh. Pôvodca dokumentu jasne uvedie úroveň utajenia listu alebo nóty v prípade oddelenia od príloh.
      Pôvodca dokumentu, ktorý sa má utajovať, musí mať na pamäti pravidlá uvedené vyššie a obmedziť tendenciu nadmerného alebo nedostatočného utajovania.
      Jednotlivé strany, odseky, oddiely, prílohy, dodatky, doplnky a vložky daného dokumentu môžu vyžadovať rozličné stupne utajenia a musia sa podľa toho utajiť. Stupeň utajenia dokumentu ako celku je rovnaký, ako má jeho časť s najvyšším stupňom utajenia.
      9.   Kontroly

      Riaditeľstvo Európskeho parlamentu zodpovedné za bezpečnosť vykonáva pravidelné kontroly bezpečnostných mechanizmov na ochranu USEÚ, pri čom mu môže pomáhať oddelenie CIS.
      Riaditeľstvo Európskeho parlamentu zodpovedné za bezpečnosť a útvary pre bezpečnosť iných inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr zriadených zmluvami alebo na základe zmlúv, ktoré disponujú USEÚ, sa tiež môžu dohodnúť, že budú vykonávať partnerské hodnotenie bezpečnostných mechanizmov na ochranu USEÚ.
      10.   Postup pri odtajňovaní

      10.1.   Oddelenie CIS preskúma USEÚ a predloží pôvodcovi dokumentu návrhy na odtajnenie v každom prípade najneskôr v 25. roku od dátumu vytvorenia dokumentu. Dokumenty, ktoré sa neodtajnia pri prvom preskúmaní, sa opätovne pravidelne preskúmajú najmenej každých päť rokov.
      10.2.   Okrem dokumentov, ktoré sa v skutočnosti nachádzajú v zabezpečených archívoch a sú riadne utajené, sa postup odtajnenia môže týkať aj iných dôverných informácií, ktoré sa nachádzajú buď v zabezpečených archívoch alebo v Archívnom a dokumentačnom stredisku Európskeho parlamentu (CARDOC).
      10.3.   Oddelenie CIS bude v mene pôvodcu zodpovedné za informovanie adresátov dokumentu o tejto zmene utajenia a adresáti sú zase zodpovední za informovanie akýchkoľvek následných adresátov, ktorým dokument alebo jeho kópiu zaslali, o tejto zmene.
      10.4.   Odtajnenie nemá vplyv na žiadne označenia, ktoré sa na dokumente môžu vyskytovať.
      10.5.   Pôvodný stupeň utajenia v hornej a dolnej časti každej strany sa škrtne. Prvá (titulná) strana dokumentu sa opečiatkuje a doplní referenčným číslom CIS.
      10.6.   Text odtajneného dokumentu sa pripojí k elektronickej zložke alebo rovnocennému systému, v ktorom bol zaregistrovaný.
      10.7.   V prípade dokumentov spadajúcich pod výnimku súvisiacu so súkromím a integritou jednotlivca alebo obchodnými záujmami a v prípade citlivých dokumentov sa uplatní článok 2 nariadenia (EHS, Euratom) č. 354/83.
      10.8.   Okrem ustanovení v bodoch 10.1 až 10.7 sa uplatňujú tieto pravidlá:

                  a)

                  pokiaľ ide o dokumenty tretích strán, oddelenie CIS pred odtajnením konzultuje s dotknutou treťou stranou. Tretia strana má osem týždňov na predloženie pripomienok;

                  b)

                  pokiaľ ide o výnimku súvisiacu so súkromím a integritou jednotlivca, pri odtajnení sa zohľadní najmä súhlas danej osoby, nemožnosť identifikácie danej osoby a/alebo skutočnosť, že táto osoba už nie je nažive;

                  c)

                  pokiaľ ide o výnimku súvisiacu s obchodnými záujmami fyzickej alebo právnickej osoby, dotknutá osoba môže byť informovaná prostredníctvom uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie a môže sa jej dať lehota štyroch týždňov od dňa zverejnenia na prípadné pripomienky.

            ČASŤ 2

         POSTUP BEZPEČNOSTNEJ PREVIERKY

      11.   Postup bezpečnostnej previerky poslancov Európskeho parlamentu

      11.1.   Vzhľadom na výsady a právomoci Európskeho parlamentu sa jeho poslanci bez bezpečnostnej previerky môžu oboznamovať s USEÚ až do stupňa utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ vrátane. Ak ide o informácie so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, musia podpísať čestné vyhlásenie, že obsah týchto informácií neposkytnú žiadnej tretej osobe.
      11.2.   Na prístup k informáciám so stupňom utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ alebo „SECRET UE/EU SECRET“ musia poslanci Európskeho parlamentu získať povolenie v súlade s postupom uvedeným v bodoch 11.3 a 11.4.
      11.3.   Povolenie sa udelí iba poslancom Európskeho parlamentu, ktorí prešli bezpečnostnou previerkou príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov v súlade s postupom uvedeným v bodoch 11.9 až 11.14. Za udelenie povolenia poslancom zodpovedá predseda.
      11.4.   Predseda môže udeliť povolenie po získaní stanoviska príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov na základe bezpečnostnej previerky, ktorá sa vykonala v súlade s bodmi 11.8 až 11.13.
      11.5.   Riaditeľstvo Európskeho parlamentu zodpovedné za bezpečnosť vedie aktualizovaný zoznam všetkých poslancov Európskeho parlamentu, ktorým sa udelilo povolenie, vrátane dočasného povolenia v zmysle bodu 11.15.
      11.6.   Povolenie je platné počas obdobia piatich rokov alebo počas doby trvania úloh, v súvislosti s ktorými bolo udelené, podľa toho, ktoré z týchto období je kratšie. Môže sa obnoviť v súlade s postupom uvedeným v bode 11.4.
      11.7.   Predseda odoberie povolenie, ak sa domnieva, že na to existujú opodstatnené dôvody. Rozhodnutie odobrať povolenie sa oznámi danému poslancovi Európskeho parlamentu, ktorý môže požiadať, aby ho vypočul predseda pred tým, ako odobratie nadobudne účinnosť, a príslušnému vnútroštátnemu orgánu.
      11.8.   Bezpečnostná previerka sa vykonáva za pomoci dotknutého poslanca Európskeho parlamentu a na žiadosť predsedu. Príslušným vnútroštátnym orgánom na vykonanie previerky je orgán členského štátu, ktorého je dotknutý poslanec štátnym príslušníkom.
      11.9.   Ako súčasť postupu previerky musí daný poslanec Európskeho parlamentu vyplniť formulár s osobnými informáciami.
      11.10.   Predseda vo svojej žiadosti príslušným vnútroštátnym orgánom spresní stupeň utajovaných skutočností, s ktorými príde daný poslanec Európskeho parlamentu do styku, aby tieto orgány mohli vykonať previerku.
      11.11.   Celý proces bezpečnostného preverovania vykonávaný príslušnými vnútroštátnymi orgánmi spolu so získanými výsledkami musí byť v súlade s príslušnými pravidlami a predpismi platnými v danom členskom štáte, a to vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú odvolaní.
      11.12.   Ak príslušné vnútroštátne orgány členského štátu vydajú kladné stanovisko, predseda môže príslušnému poslancovi Európskeho parlamentu udeliť povolenie.
      11.13.   Negatívne stanovisko oznámia príslušné vnútroštátne orgány danému poslancovi Európskeho parlamentu, ktorý môže požiadať, aby ho vypočul predseda. Ak to predseda považuje za potrebné, môže požiadať príslušné vnútroštátne orgány o doplňujúce vysvetlenia. Ak sa potvrdí negatívne stanovisko, povolenie sa neudelí.
      11.14.   Všetci poslanci Európskeho parlamentu, ktorým je udelené povolenie v zmysle bodu 11.3, dostávajú pri udelení povolenia a v pravidelných intervaloch potrebné usmernenia týkajúce sa ochrany utajovaných skutočností a prostriedkov na zabezpečenie tejto ochrany. Takíto poslanci podpíšu vyhlásenie potvrdzujúce prijatie týchto usmernení.
      11.15.   Za výnimočných okolností môže predseda po zaslaní oznámenia príslušným vnútroštátnym orgánom a za predpokladu, že do jedného mesiaca nereagujú, udeliť poslancovi Európskeho parlamentu dočasné povolenie na obdobie nepresahujúce šesť mesiacov pred obdržaním výsledku previerky uvedenej v bode 11.11. Takto udelené dočasné povolenia neoprávňujú na prístup k informáciám stupňa utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“.
      12.   Postup bezpečnostnej previerky pre úradníkov Európskeho parlamentu a iných zamestnancov Európskeho parlamentu pracujúcich pre politické skupiny

      12.1.   Iba úradníci Európskeho parlamentu a ostatní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny, ktorí z dôvodu svojich povinností a požiadaviek služby musia mať vedomosť o utajovaných skutočnostiach alebo s nimi musia pracovať, môžu mať prístup k takýmto informáciám.
      12.2.   Na prístup k informáciám so stupňom utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE/EU SECRET“ a „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ musia osoby uvedené v bode 12.1 získať povolenie v súlade s postupom uvedeným v bodoch 12.3 a 12.4.
      12.3.   Povolenie sa udelí iba osobám uvedeným v bode 12.1, ktoré prešli bezpečnostnou previerkou príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov v súlade s postupom uvedeným v bodoch 12.9 až 12.14. Za udelenie povolenia úradníkom Európskeho parlamentu a ostatným zamestnancom Európskeho parlamentu pracujúcim pre politické skupiny zodpovedá generálny tajomník.
      12.4.   Generálny tajomník môže udeliť povolenie po získaní stanoviska príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov na základe bezpečnostnej previerky, ktorá sa vykonala v súlade s bodmi 12.8 až 12.13.
      12.5.   Riaditeľstvo Európskeho parlamentu zodpovedné za bezpečnosť vedie aktualizovaný zoznam všetkých pracovných miest, ktoré si vyžadujú bezpečnostnú previerku a ktoré poskytujú príslušné servisy Európskeho parlamentu, a všetkých osôb, ktorým sa udelilo povolenie vrátane dočasného povolenia podľa bodu 12.15.
      12.6.   Povolenie je platné počas obdobia piatich rokov alebo počas doby trvania úloh, v súvislosti s ktorými bolo udelené, podľa toho, ktoré z týchto období je kratšie. Môže sa obnoviť v súlade s postupom uvedeným v bode 12.4.
      12.7.   Generálny tajomník odoberie povolenie, ak sa domnieva, že na to existujú opodstatnené dôvody. Rozhodnutie odobrať povolenie sa oznámi danému úradníkovi Európskeho parlamentu alebo inému zamestnancovi Európskeho parlamentu pracujúcemu pre politickú skupinu, ktorý môže požiadať, aby ho vypočul generálny tajomník pred tým, ako odobratie nadobudne účinnosť, a príslušnému vnútroštátnemu orgánu.
      12.8.   Bezpečnostná previerka sa vykonáva za pomoci dotknutej osoby a na žiadosť generálneho tajomníka. Príslušným vnútroštátnym orgánom na vykonanie previerky je orgán členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom. Ak to umožňujú vnútroštátne predpisy a pravidlá, príslušné vnútroštátne orgány môžu vykonať prešetrenie týkajúce sa iných štátnych príslušníkov, ktorí žiadajú o prístup k informáciám so stupňom utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ alebo vyšším.
      12.9.   Ako súčasť postupu previerky musí daný úradník Európskeho parlamentu alebo iný zamestnanec Európskeho parlamentu pracujúci pre politickú skupinu vyplniť formulár s osobnými informáciami.
      12.10.   Generálny tajomník vo svojej žiadosti príslušným vnútroštátnym orgánom spresní stupeň utajovaných skutočností, ktoré majú byť sprístupnené danej osobe, aby tieto orgány mohli vykonať previerku a poskytnúť svoje stanovisko, pokiaľ ide o úroveň povolenia, ktorú by bolo vhodné udeliť tejto osobe.
      12.11.   Celý proces bezpečnostného preverovania vykonávaný príslušnými vnútroštátnymi orgánmi spolu so získanými výsledkami podlieha príslušným pravidlám a predpisom platným v danom členskom štáte, vrátane pravidiel, ktoré sa týkajú odvolaní.
      12.12.   Ak príslušné vnútroštátne orgány členského štátu vydajú kladné stanovisko, generálny tajomník môže danej osobe udeliť povolenie.
      12.13.   Negatívne stanovisko príslušných vnútroštátnych orgánov sa oznámi dotknutému úradníkovi Európskeho parlamentu alebo inému zamestnancovi Európskeho parlamentu pracujúcemu pre politickú skupinu, ktorý môže požiadať, aby ho vypočul generálny tajomník. Ak to generálny tajomník považuje za potrebné, môže požiadať príslušné vnútroštátne orgány o doplňujúce vysvetlenia. Ak sa potvrdí negatívne stanovisko, povolenie sa neudelí.
      12.14.   Všetci úradníci Európskeho parlamentu a ostatní zamestnanci Európskeho parlamentu pracujúci pre politické skupiny, ktorým sa udelilo povolenie v zmysle bodov 12.4 a 12.5, dostávajú pri udelení povolenia a v pravidelných intervaloch potom potrebné pokyny týkajúce sa ochrany utajovaných skutočností a prostriedkov na zabezpečenie tejto ochrany. Takíto úradníci a zamestnanci podpíšu vyhlásenie, ktorým potvrdia prijatie pokynov a ktorým sa zaviažu ich dodržiavať.
      12.15.   Za výnimočných okolností môže generálny tajomník po zaslaní oznámenia príslušným vnútroštátnym orgánom a za predpokladu, že do jedného mesiaca nereagujú, udeliť úradníkovi Európskeho parlamentu alebo inému zamestnancovi Európskeho parlamentu pracujúcemu pre politickú skupinu dočasné povolenie na obdobie nepresahujúce šesť mesiacov pred obdržaním výsledku previerky uvedenej v bode 12.11. Takto udelené dočasné povolenia neoprávňujú na prístup k informáciám stupňa utajenia „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“.