title: Rozhodnutie Rady z  25. júna 2013 , ktorým sa vymenúva člen Dvora audítorov

text:
               26.6.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 180/12

         ROZHODNUTIE RADY
   z 25. júna 2013,
   ktorým sa vymenúva člen Dvora audítorov
   2013/C 180/05
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 286 ods. 2,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Funkčné obdobie pána Ovidiu ISPIRA sa skončí 30. júna 2013.

               (2)

               Mal by sa preto vymenovať nový člen,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Za člena Dvora audítorov sa na obdobie od 1. júla 2013 do 30. júna 2019 vymenúva pán George PUFAN.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 25. júna 2013

            Za Radu

            predseda

         E. GILMORE

      (1)  Stanovisko z 12. júna 2013 (zatiaľ neuverejnené v Úradnom vestníku).


title: Rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2017/46 z 10. januára 2017 o bezpečnosti komunikačných a informačných systémov v Európskej komisii

text:
               11.1.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 6/40

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ, Euratom) 2017/46
   z 10. januára 2017
   o bezpečnosti komunikačných a informačných systémov v Európskej komisii
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 249,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,
   keďže:

               (1)

               Komunikačné a informačné systémy Komisie sú neoddeliteľnou súčasťou fungovania Komisie a incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií môžu mať vážny vplyv na činnosti Komisie, ako aj na tretie strany vrátane osôb, podnikov a členských štátov.

               (2)

               Existuje mnoho hrozieb, ktoré môžu poškodiť dôvernosť, integritu alebo dostupnosť komunikačných a informačných systémov Komisie a informácií, ktoré sa v nich spracovávajú. K týmto hrozbám patria nehody, chyby, úmyselné útoky a prírodné javy a treba ich uznať ako prevádzkové riziká.

               (3)

               Komunikačné a informačné systémy sa musia poskytovať s úrovňou ochrany zodpovedajúcou pravdepodobnosti, dosahu a povahe rizík, ktorým sú vystavené.

               (4)

               Bezpečnosťou informačných technológií by sa malo zaistiť, aby sa komunikačnými a informačnými systémami (CIS) Komisie chránili informácie, ktoré sa v nich spracovávajú, a aby fungovali tak, ako potrebujú, kedy potrebujú a pod kontrolou oprávnených používateľov.

               (5)

               Politika Komisie v oblasti bezpečnosti informačných technológií by sa mala vykonávať spôsobom, ktorý je v súlade s politikami týkajúcimi sa bezpečnosti v Komisii.

               (6)

               Riaditeľstvo pre bezpečnosť Generálneho riaditeľstva pre ľudské zdroje a bezpečnosť má všeobecnú zodpovednosť za bezpečnosť v Komisii pod dohľadom a zodpovednosťou člena Komisie, ktorý je zodpovedný za bezpečnosť.

               (7)

               V rámci prístupu Komisie by sa mali zohľadniť politické iniciatívy EÚ a právne predpisy týkajúce sa bezpečnosti sietí a informácií, priemyselné normy a osvedčené postupy, aby bol v súlade so všetkými príslušnými právnymi predpismi a aby sa umožnila interoperabilita a kompatibilita.

               (8)

               Oddelenia Komisie zodpovedné za informačné a komunikačné systémy by mali vypracovať a zaviesť vhodné opatrenia a bezpečnostné opatrenia v oblasti informačných technológií na ochranu komunikačných a informačných systémov by mali byť koordinované v rámci Komisie s cieľom zabezpečiť efektívnosť a účinnosť.

               (9)

               Pravidlá a postupy pre prístup k informáciám v súvislosti s bezpečnosťou informačných technológií vrátane riešenia incidentov v oblasti bezpečnosti informačných technológií by mali byť primerané vzhľadom na hrozbu pre Komisiu alebo jej zamestnancov a v súlade so zásadami stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (1) o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Únie a o voľnom pohybe takýchto údajov a malo by sa pri nich prihliadať na zásadu služobného tajomstva, ako je stanovené v článku 339 ZFEÚ.

               (10)

               Zásady a pravidlá pre komunikačné a informačné systémy, v rámci ktorých sa spracovávajú utajované informácie EÚ (EUCI), citlivé neutajované informácie a neutajované informácie, majú byť v plnom súlade s rozhodnutiami Komisie (EÚ, Euratom) 2015/443 (2) a (EÚ, Euratom) 2015/444 (3).

               (11)

               Je potrebné, aby Komisia preskúmala a aktualizovala ustanovenia o bezpečnosti komunikačných a informačných systémov používaných v rámci Komisie.

               (12)

               Rozhodnutie Komisie K(2006) 3602 by sa preto malo zrušiť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   KAPITOLA 1

      VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

   Článok 1
   Predmet a rozsah pôsobnosti
   1.   Toto rozhodnutie sa vzťahuje na všetky komunikačné a informačné systémy (CIS), ktoré sú vo vlastníctve, obstarané, riadené alebo prevádzkované Komisiou alebo v mene Komisie a na každé používanie týchto CIS Komisiou.
   2.   V tomto rozhodnutí sa stanovujú základné zásady, ciele, organizácia a zodpovednosti týkajúce sa bezpečnosti týchto CIS, a to najmä pre oddelenia Komisie, ktoré vlastnia, obstarávajú, riadia alebo prevádzkujú CIS vrátane CIS, ktoré zabezpečuje interný poskytovateľ IT služieb. V prípade, že CIS zabezpečuje, vlastní, riadi alebo prevádzkuje externá strana na základe dvojstrannej dohody alebo zmluvy s Komisiou, podmienky dohody alebo zmluvy musia byť v súlade s týmto rozhodnutím.
   3.   Toto rozhodnutie sa vzťahuje na všetky oddelenia Komisie a výkonné agentúry. V prípade, že CIS Komisie používajú iné orgány a inštitúcie na základe dvojstrannej dohody s Komisiou, podmienky dohody musia byť v súlade s týmto rozhodnutím.
   4.   Bez ohľadu na akékoľvek špecifické údaje o konkrétnych skupinách zamestnancov sa toto rozhodnutie vzťahuje na členov Komisie, pracovníkov Komisie patriacich do rozsahu pôsobnosti služobného poriadku úradníkov Európskej únie (ďalej len „služobný poriadok“) a Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Únie (ďalej len „PZOZ“) (4), na národných expertov vyslaných do Komisie (ďalej len „VNE“) (5), na externých poskytovateľov služieb a ich zamestnancov, na stážistov a na každú osobu s prístupom k CIS v rámci rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia.
   5.   Toto rozhodnutie sa vzťahuje na Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF), pokiaľ je to zlučiteľné s právnymi predpismi Únie a rozhodnutím Komisie 1999/352/ES, ESUO, Euratom (6). Konkrétne sa opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí vrátane pokynov, inšpekcií, prieskumov a podobných opatrení nemôžu vzťahovať na CIS úradu, kde to nie je zlučiteľné s nezávislosťou vyšetrovacej funkcie úradu a/alebo dôvernosťou informácií, ktoré úrad získal pri výkone tejto funkcie.
   Článok 2
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               1.

               „zodpovedný“ je niekto, kto nesie zodpovednosť za kroky, rozhodnutia a výkon;

               2.

               „CERT-EU“ je tím reakcie na núdzové počítačové situácie v inštitúciách a agentúrach EÚ. Jeho poslaním je podporovať európske inštitúcie, aby sa chránili pred zámernými a škodlivými útokmi, ktoré by narušili integritu ich IT aktív a poškodzovali záujmy EÚ. Do rozsahu činností CERT-EÚ patrí prevencia, odhaľovanie, reakcia a obnova;

               3.

               „oddelenie Komisie“ je akékoľvek generálne riaditeľstvo či útvar Komisie alebo kabinet člena Komisie;

               4.

               „bezpečnostný orgán Komisie“ sa vzťahuje na úlohu stanovenú v rozhodnutí (EÚ, Euratom) 2015/444;

               5.

               „komunikačný a informačný systém“ alebo „CIS“ je každý systém, ktorý umožňuje manipuláciu s informáciami v elektronickej podobe vrátane všetkých prostriedkov potrebných na jeho prevádzku, ako aj infraštruktúry, organizácie, zamestnancov a informačných zdrojov. Toto vymedzenie pojmu zahŕňa podnikové aplikácie, spoločne využívané IT služieb, externé systémy a zariadenia koncových používateľov;

               6.

               „správna rada organizácie“ (CMB) poskytuje najvyššiu úroveň dohľadu manažmentu organizácie nad prevádzkovými a administratívnymi záležitosťami v Komisii;

               7.

               „vlastník údajov“ je osoba zodpovedná za zabezpečenie ochrany a používania určitého súboru údajov spracovávaného v rámci CIS;

               8.

               „súbor údajov“ je súbor informácií, ktoré slúžia osobitným pracovným postupom alebo činnosť Komisie;

               9.

               „núdzový postup“ je vopred určený súbor metód a zodpovedností v súvislosti s riešením naliehavých situácií s cieľom zabrániť výraznému dosahu na Komisiu;

               10.

               „politika v oblasti informačnej bezpečnosti“ je súbor cieľov v oblasti informačnej bezpečnosti, ktoré sú zavedené, vykonávané a kontrolované alebo ktoré sa musia zaviesť, vykonávať a kontrolovať. Zahŕňa okrem iného rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2015/444 a (EÚ, Euratom) 2015/443;

               11.

               „Riadiaci výbor pre informačnú bezpečnosť“ (ISSB) je riadiaci orgán, ktorý podporuje správnu radu organizácie v jej úlohách týkajúcich sa bezpečnosti informačných technológií;

               12.

               „interný poskytovateľ IT služieb“ je oddelenie Komisie poskytujúce spoločne využívané IT služieb;

               13.

               „bezpečnosť informačných technológií“ alebo „bezpečnosť CIS“ je zachovanie dôvernosti, integrity a dostupnosti CIS a súborov údajov, ktoré spracúvajú;

               14.

               „usmernenia v oblasti bezpečnosti informačných technológií“ tvoria odporúčané, ale dobrovoľné opatrenia, ktoré pomáhajú pri podpore noriem v oblasti bezpečnosti informačných technológií alebo slúžia ako referencia, ak nie je zavedená žiadna platná norma;

               15.

               „incident v oblasti bezpečnosti informačných technológií“ je udalosť, ktorá by mohla mať negatívny vplyv na dôvernosť, integritu alebo dostupnosť CIS;

               16.

               „bezpečnostné opatrenie v oblasti informačných technológií“ je technické alebo organizačné opatrenie zamerané na zmiernenie bezpečnostných rizík v oblasti informačných technológií;

               17.

               „potreba v oblasti bezpečnosti informačných technológií“ je presné a jednoznačné vymedzenie úrovní dôvernosti, integrity a dostupnosti spojených s informáciou alebo s informačným systémom s cieľom stanoviť požadovanú úroveň ochrany;

               18.

               „cieľ v oblasti bezpečnosti informačných technológií“ je vyhlásenie o zámere čeliť špecifikovaným hrozbám a/alebo splniť špecifikované organizačné bezpečnostné požiadavky alebo predpoklady;

               19.

               „plán bezpečnosti informačných technológií“ je dokumentácia bezpečnostných opatrení v oblasti informačných technológií, ktorá je potrebná na splnenie potrieb CIS v oblasti bezpečnosti informačných technológií;

               20.

               „politika v oblasti bezpečnosti informačných technológií“ je súbor cieľov v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ktoré sú zavedené, vykonávané a kontrolované alebo ktoré sa musia zaviesť, vykonávať a kontrolovať. Obsahuje toto rozhodnutie a jeho vykonávacie predpisy;

               21.

               „požiadavka na bezpečnosť informačných technológií“ je potreba v oblasti bezpečnosti informačných technológií formalizovaná vopred stanoveným postupom;

               22.

               „bezpečnostné riziko v oblasti informačných technológií“ je účinok na CIS, ktorý by pre bezpečnosť informačných technológií mohla predstavovať hrozba zneužitia zraniteľnosti. Bezpečnostné riziko v oblasti informačných technológií ako také charakterizujú dva faktory: 1. neistota, to znamená pravdepodobnosť, že bezpečnostná hrozba v oblasti informačných technológií spôsobí nežiaducu udalosť, a 2. vplyv, to znamená dôsledky, ktoré takáto nežiaduca udalosť môže mať na CIS;

               23.

               „bezpečnostné normy v oblasti informačných technológií“ sú osobitné povinné bezpečnostné opatrenia v oblasti informačných technológií, ktoré pomáhajú pri presadzovaní a podpore politiky v oblasti bezpečnosti informačných technológií;

               24.

               „stratégia v oblasti bezpečnosti informačných technológií“ je súbor projektov a činností, ktoré sú určené na dosiahnutie cieľov Komisie a ktoré sa majú zaviesť, vykonať a skontrolovať;

               25.

               „bezpečnostná hrozba v oblasti informačných technológií“ je faktor, ktorý môže potenciálne viesť k nežiaducej udalosti, ktorá môže mať za následok poškodenie CIS; Takéto hrozby môžu byť náhodné alebo úmyselné a sú charakterizované prvkami hrozby, potenciálnymi cieľmi a metódami útoku;

               26.

               „miestny úradník informačnej bezpečnosti“ je úradník, ktorý je pre určité oddelenie Komisie zodpovedný za spoluprácu v oblasti bezpečnosti informačných technológií;

               27.

               „osobné údaje“, „spracovávanie osobných údajov“, „prevádzkovateľ“ a „systém archivovania osobných údajov“ majú rovnaký význam ako v nariadení (ES) č. 45/2001, a najmä v jeho článku 2;

               28.

               „spracovanie informácií“ sú všetky funkcie CIS s ohľadom na súbory údajov vrátane vytvárania, úpravy, zobrazovania, ukladania, prenosu, vymazávania a archivovania informácií. Spracovanie informácií môže zabezpečiť CIS ako súbor funkcií pre používateľov a ako IT služby pre ostatné CIS;

               29.

               „služobné tajomstvo“ je ochrana informácií o obchodných údajoch, na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva, najmä informácií o podnikoch, ich obchodných vzťahoch alebo zložkách nákladov, ako je stanovené v článku 339 ZFEÚ;

               30.

               „zodpovednosť“ je povinnosť konať a prijímať rozhodnutia s cieľom dosiahnuť požadované výsledky;

               31.

               „bezpečnosť v Komisii“ je bezpečnosť osôb, majetku a informácií v Komisii, a najmä fyzická integrita osôb a majetku, integrita, dôvernosť a dostupnosť informácií a komunikačných a informačných systémov, ako aj nerušený chod činností Komisie;

               32.

               „spoločne využívaná IT služba“ je služba, ktorú CIS poskytuje ostatným komunikačným a informačným systémom pri spracovávaní informácií;

               33.

               „vlastník systému“ je osoba zodpovedná za celkové obstaranie, vývoj, integráciu, úpravu, prevádzku, údržbu a vyradenie CIS;

               34.

               „používateľ“ je osoba, ktorá používa funkcie poskytované CIS, či už v Komisii alebo mimo nej.

         Článok 3
   Zásady pre bezpečnosť informačných technológií v Komisii
   1.   Pri bezpečnosti informačných technológií v Komisii sa vychádza zo zásad zákonnosti, transparentnosti, proporcionality a zodpovednosti.
   2.   Otázky bezpečnosti informačných technológií sa musia brať do úvahy od začiatku vývoja a realizácie komunikačných a informačných systémov Komisie. Generálne riaditeľstvo pre informatiku a Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť sa preto podieľajú na svojich príslušných oblastiach zodpovednosti.
   3.   Účinnou bezpečnosťou informačných technológií sa zabezpečia primerané úrovne:

               a)

               pravosti: záruka, že informácie sú pravé a pochádzajú z dôveryhodných zdrojov;

               b)

               dostupnosti: vlastnosť charakterizovaná prístupnosťou informácií a ich použiteľnosťou na požiadanie oprávneného subjektu;

               c)

               dôvernosti: vlastnosť, ktorá znamená, že informácie sa nesprístupnia neoprávneným osobám, subjektom či procesom;

               d)

               integrity: vlastnosť charakterizovaná zabezpečením presnosti a úplnosti informácií a majetku;

               e)

               nespochybniteľnosti: schopnosť preukázať, že sa činnosť alebo udalosť uskutočnila, takže túto činnosť alebo udalosť nemožno následne poprieť;

               f)

               ochrany osobných údajov: poskytnutie primeraných záruk v súvislosti so spracovaním osobných údajov v úplnom súlade s nariadením (ES) č. 45/2001;

               g)

               služobného tajomstva: ochrana informácií, na ktoré sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva, najmä informácií o podnikoch, ich obchodných vzťahoch alebo zložkách nákladov, ako je stanovené v článku 339 ZFEÚ.

         4.   Bezpečnosť v oblasti informačných technológií sa zakladá na procese riadenia rizík. Tento proces sa zameriava na určovanie úrovní bezpečnostných rizík v oblasti informačných technológií a na definovanie bezpečnostných opatrení na zníženie rizík na primeranú úroveň a za primerané náklady.
   5.   Všetky komunikačné a informačné systémy sa identifikujú, priradia majiteľovi systému a zaznamenajú sa v inventári.
   6.   Požiadavky na bezpečnosť všetkých komunikačných a informačných systémov sa určia na základe ich potrieb týkajúcich sa bezpečnosti a potrieb týkajúcich sa bezpečnosti informácií, ktoré spracovávajú. Komunikačné a informačné systémy, ktoré poskytujú služby pre iné komunikačné a informačné systémy, môžu byť navrhnuté na podporu špecifikovaných úrovní potrieb v oblasti bezpečnosti.
   7.   Plány bezpečnosti informačných technológií a bezpečnostné opatrenia v oblasti informačných technológií musia byť primerané potrebám týkajúcim sa bezpečnosti CIS.
   Procesy súvisiace s týmito zásadami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   KAPITOLA 2

      ORGANIZÁCIA A ZODPOVEDNOSTI

   Článok 4
   Správna rada organizácie
   Správna rada organizácie má celkovú zodpovednosť za riadenie bezpečnosti informačných technológií ako celku v rámci Komisie.
   Článok 5
   Riadiaci výbor pre informačnú bezpečnosť (ISSB)
   1.   Riadiacemu výboru ISSB predsedá zástupca generálneho tajomníka zodpovedný za riadenie bezpečnosti informačných technológií v Komisii. Jeho členovia zastupujú obchod, technológie a bezpečnostné záujmy v rámci oddelení Komisie a patria k nim zástupcovia Generálneho riaditeľstva pre informatiku, Generálneho riaditeľstva pre ľudské zdroje a bezpečnosť, Generálneho riaditeľstva pre rozpočet a, na dvojročnom rotujúcom základe, zástupcovia ďalších štyroch oddelení Komisie, ktoré sa zapájajú v prípade, že má bezpečnosť informačných technológií pre ich činnosti zásadný význam. Členstvo je na úrovni vrcholového manažmentu.
   2.   ISSB podporuje správnu radu organizácie v jej úlohách týkajúcich sa bezpečnosti informačných technológií. ISSB má prevádzkovú zodpovednosť za riadenie bezpečnosti informačných technológií ako celku v rámci Komisie.
   3.   ISSB odporučí Komisii, aby prijala politiku Komisie v oblasti bezpečnosti informačných technológií.
   4.   ISSB skúma otázky riadenia, ako aj otázky bezpečnosti informačných technológií vrátane závažných incidentov v oblasti bezpečnosti informačných technológií a každé dva roky o tom podáva správu správnej rade organizácie.
   5.   ISSB monitoruje a skúma celkové vykonávanie tohto rozhodnutia a podáva o ňom správu správnej rade organizácie.
   6.   ISSB na návrh Generálneho riaditeľstva pre informatiku preskúmava, schvaľuje a monitoruje vykonávanie otvorenej stratégie v oblasti bezpečnosti informačných technológií. ISSB podáva o tom správu správnej rade organizácie.
   7.   ISSB monitoruje, hodnotí a kontroluje podmienky riešenia rizík v oblasti podnikových informácií a má právomoc vydávať formálne požiadavky na vylepšenia, kedykoľvek to bude potrebné.
   Procesy súvisiace s týmito zodpovednosťami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   Článok 6
   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť
   V súvislosti s bezpečnosťou informačných technológií má Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť tieto zodpovednosti. Musí:

               1.

               zaistiť súlad medzi politikou v oblasti bezpečnosti informačných technológií a politikou Komisie v oblasti informačnej bezpečnosti;

               2.

               vytvoriť rámec na povolenie používať šifrovacie technológie na ukladanie a komunikáciu informácií komunikačnými a informačnými systémami;

               3.

               informovať Generálne riaditeľstvo pre informatiku o špecifických hrozbách, ktoré by mohli mať významný vplyv na bezpečnosť komunikačných a informačných systémov a súborov údajov, ktoré spracovávajú,

               4.

               vykonávať kontroly bezpečnosti informačných technológií na posúdenie zhody komunikačných a informačných systémov Komisie s politikou v oblasti bezpečnosti a podávať správu o výsledkoch ISSB;

               5.

               vytvoriť rámec na povolenie prístupu a príslušné bezpečnostné predpisy pre komunikačné a informačné systémy Komisie z externých sietí a vypracovať súvisiace normy a usmernenia v oblasti bezpečnosti informačných technológií v úzkej spolupráci s Generálnym riaditeľstvom pre informatiku;

               6.

               navrhnúť zásady a pravidlá pre externé obstaranie komunikačných a informačných systémov na udržanie primeranej kontroly bezpečnosti informácií;

               7.

               vypracovať súvisiace bezpečnostné normy a usmernenia v oblasti informačných technológií v súvislosti s článkom 6, a to v úzkej spolupráci s Generálnym riaditeľstvom pre informatiku.

         Procesy súvisiace s týmito zodpovednosťami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   Článok 7
   Generálne riaditeľstvo pre informatiku
   Vo vzťahu k celkovej bezpečnosti informačných technológií Komisie má Generálne riaditeľstvo pre informatiku tieto úlohy. Musí:

               1.

               v úzkej spolupráci s Generálnym riaditeľstvom pre ľudské zdroje a bezpečnosť vypracovať bezpečnostné normy a usmernenia v oblasti informačných technológií, s výnimkou uvedenou v článku 6, s cieľom zabezpečiť súlad medzi politikou v oblasti bezpečnosti informačných technológií a politikou Komisie v oblasti informačnej bezpečnosti a navrhnúť ich výboru ISSB;

               2.

               posudzovať metódy, procesy a výsledky riadenia bezpečnostných rizík v oblasti informačných technológií všetkých oddelení Komisie a pravidelne o tom podávať správu výboru ISSB;

               3.

               navrhnúť otvorenú stratégiu v oblasti bezpečnosti informačných technológií na revíziu a schválenie zo strany výboru ISSB a následné prijatie správnou radou organizácie a navrhnúť program vrátane plánovania projektov a činností, ktorými sa vykonáva stratégia v oblasti bezpečnosti informačných technológií,

               4.

               monitorovať vykonávanie stratégie Komisie v oblasti bezpečnosti informačných technológií a pravidelne o tom podávať správu výboru ISSB;

               5.

               monitorovať bezpečnostné riziká v oblasti informačných technológií a bezpečnostné opatrenia v oblasti informačných technológií, ktoré sa zaviedli v komunikačných a informačných systémoch a pravidelne o tom podávať správu výboru ISSB;

               6.

               pravidelne podávať správu o celkovom vykonávaní a súlade s týmto rozhodnutím výboru ISSB;

               7.

               po porade s Generálnym riaditeľstvom pre ľudské zdroje a bezpečnosť požadovať od vlastníkov systému, aby prijali osobitné bezpečnostné opatrenia v oblasti informačných technológií s cieľom zmierniť bezpečnostné riziká v oblasti informačných technológií pre komunikačné a informačné systémy Komisie;

               8.

               zaistiť, aby bol pre vlastníkov systému a vlastníkov údajov k dispozícii adekvátny katalóg služieb poskytovaných v oblasti bezpečnosti informačných technológií Generálneho riaditeľstva pre informatiku, aby si plnili svoje povinnosti súvisiace s bezpečnosťou informačných technológií a dodržať politiku v oblasti bezpečnosti informačných technológií a bezpečnostné normy v oblasti informačných technológií;

               9.

               poskytnúť vlastníkom systému a vlastníkom údajov adekvátnu dokumentáciu a konzultovať s nimi, ak je to vhodné, o bezpečnostných opatreniach v oblasti informačných technológií, ktoré sa zaviedli pre svoje IT služby s cieľom uľahčiť súlad s politikou v oblasti bezpečnosti informačných technológií a podporiť vlastníkov systému pri riadení rizík v oblasti informačných technológií;

               10.

               organizovať pravidelné stretnutia siete miestnych úradníkov informačnej bezpečnosti a podporovať miestnych úradníkov informačnej bezpečnosti pri vykonávaní ich povinností;

               11.

               určiť potreby odbornej prípravy a koordinovať vzdelávacie programy týkajúce sa bezpečnosti informačných technológií v spolupráci s oddeleniami Komisie a vytvárať, realizovať a koordinovať kampane na zvyšovanie povedomia o bezpečnosti informačných technológií v úzkej spolupráci s Generálnym riaditeľstvom pre ľudské zdroje,

               12.

               zaistiť, aby vlastníci systému, vlastníci údajov a ďalšie pozície so zodpovednosťami týkajúcimi sa bezpečnosti v oblasti informačných technológií v oddeleniach Komisie boli oboznámení s politikou v oblasti bezpečnosti informačných technológií;

               13.

               informovať Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť o osobitných bezpečnostných hrozbách v oblasti informačných technológií, o incidentoch a výnimkách z politiky Komisie v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ktoré oznámili vlastníci systémov a ktoré by mohli mať významný vplyv na bezpečnosť v Komisii;

               14.

               v súvislosti s jeho úlohou poskytovateľa IT služieb poskytnúť Komisii katalóg spoločne využívaných IT služieb, ktoré poskytujú stanovené úrovne bezpečnosti. Dosiahne sa to systematickým hodnotením, riadením a monitorovaním bezpečnostných rizík v oblasti informačných technológií na vykonanie bezpečnostných opatrení s cieľom dosiahnuť stanovenú úroveň bezpečnosti.

         Súvisiace procesy a podrobnejšie povinnosti sa ďalej určia vo vykonávacích predpisoch.
   Článok 8
   Oddelenia Komisie
   Pokiaľ ide o bezpečnosť informačných technológií v príslušnom oddelení, každý vedúci oddelenia Komisie musí:

               1.

               formálne vymenovať vlastníka systému, ktorý je úradníkom alebo dočasným zamestnancom, pre každý CIS, ktorý bude zodpovedný za bezpečnosť informačných technológií tohto CIS a formálne vymenovať vlastníka údajov pre každý súbor údajov spracovávaný v CIS, ktorý by mal patriť do tej istej administratívnej jednotky, ktorá je prevádzkovateľom pre súbory údajov podľa nariadenia (ES) č. 45/2001;

               2.

               formálne vymenovať miestneho úradníka informačnej bezpečnosti (LISO), ktorý dokáže vykonávať svoje povinnosti nezávisle od vlastníkov systémov a vlastníkov údajov. Miestneho úradníka informačnej bezpečnosti možno vymenovať pre jedno alebo viac oddelení Komisie;

               3.

               uistiť sa, že boli prijaté a zavedené posúdenia bezpečnostných rizík v oblasti informačných technológií a plánov bezpečnosti informačných technológií;

               4.

               zaistiť pravidelné podávanie správy o súhrne bezpečnostných rizík a opatrení v oblasti informačných technológií Generálnemu riaditeľstvu pre informatiku;

               5.

               s podporou Generálneho riaditeľstva pre informatiku zaistiť, aby sa zaviedli príslušné procesy, postupy a riešenia s cieľom zabezpečiť účinné zisťovanie, nahlasovanie a riešenie incidentov v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ktoré súvisia s ich komunikačnými a informačnými systémami;

               6.

               začať núdzový postup v prípade núdzových situácií týkajúcich sa bezpečnosti informačných technológií;

               7.

               niesť plnú zodpovednosť za bezpečnosť informačných technológií vrátane zodpovednosti vlastníka systému a vlastníka údajov;

               8.

               vlastniť riziká súvisiace s ich komunikačnými a informačnými systémami a súbormi údajov;

               9.

               vyriešiť všetky spory medzi vlastníkmi údajmi a vlastníkmi systémov a v prípade pretrvávajúceho sporu predložiť výboru ISSB túto otázku na jej vyriešenie;

               10.

               zaistiť zavedenie plánov bezpečnosti informačných technológií a bezpečnostných opatrení v oblasti informačných technológií a primerané krytie rizík.

         Procesy súvisiace s týmito zodpovednosťami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   Článok 9
   Vlastníci systémov
   1.   Vlastník systému je zodpovedný za bezpečnosť CIS v oblasti informačných technológií a podáva správu vedúcemu oddelenia Komisie.
   2.   V súvislosti s bezpečnosťou informačných technológií musí vlastník systému:

               a)

               zabezpečiť súlad CIS s politikou v oblasti bezpečnosti informačných technológií;

               b)

               zaistiť správne zaznamenanie CIS v príslušnom inventári;

               c)

               vyhodnotiť bezpečnostné riziká v oblasti informačných technológií a určiť potreby v oblasti bezpečnosti informačných technológií každého CIS, a to v spolupráci s príslušnými vlastníkmi údajov a po porade s Generálnym riaditeľstvom pre informatiku;

               d)

               pripraviť bezpečnostný plán vrátane, ak je to vhodné, informácií o posudzovaných rizikách a všetky ďalšie potrebné bezpečnostné opatrenia;

               e)

               zaviesť vhodné bezpečnostné opatrenia v oblasti informačných technológií primerané stanoveným bezpečnostným rizikám v oblasti informačných technológií a dodržiavať odporúčania potvrdené výborom ISSB;

               f)

               identifikovať všetky závislosti od iných komunikačných a informačných systémoch alebo spoločne využívaných IT služieb a zaviesť primerané bezpečnostné opatrenia na základe úrovní bezpečnosti, ktoré sú navrhované v rámci týchto komunikačných a informačných systémov alebo spoločne využívaných IT služieb;

               g)

               riadiť a monitorovať bezpečnostné riziká v oblasti informačných technológií;

               h)

               pravidelne podávať správy vedúcemu oddelenia Komisie o profile bezpečnostných rizík v oblasti informačných technológií ich komunikačných a informačných systémov a podávať správy Generálnemu riaditeľstvu pre informatiku o súvisiacich rizikách, činnostiach riadenia rizík a prijatých bezpečnostných opatreniach;

               i)

               viesť konzultácie s miestnym úradníkom informačnej bezpečnosti príslušného oddelenia (oddelení) Komisie o aspektoch bezpečnosti informačných technológií;

               j)

               vydávať pokyny pre používateľov o používaní CIS a súvisiacich údajov, ako aj o zodpovednostiach používateľov týkajúcich sa CIS;

               k)

               požiadať o povolenie od Generálneho riaditeľstva pre ľudské zdroje a bezpečnosť, ktoré koná ako kryptografický orgán, pre každý CIS, v rámci ktorého sa využíva technológia šifrovania;

               l)

               vopred viesť konzultácie s bezpečnostným orgánom Komisie o akomkoľvek systéme, ktorým sa spracovávajú utajované informácie EÚ;

               m)

               zaistiť, aby sa zálohovania všetkých dešifrovacích kľúčov ukladali na viazanom účte. Obnovenie šifrovaných údajov sa vykoná len v prípade povolenia v súlade s rámcom, ktorý stanovilo Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť;

               n)

               dodržiavať všetky pokyny príslušného prevádzkovateľa(-ov) týkajúce sa ochrany osobných údajov a uplatňovania pravidiel ochrany údajov na bezpečnosť spracovania;

               o)

               informovať Generálne riaditeľstvo pre informatiku o všetkých výnimkách z politiky Komisie v oblasti bezpečnosti informačných technológií vrátane príslušných odôvodnení;

               p)

               vedúcemu oddelenia Komisie nahlasovať každý neriešiteľný spor medzi vlastníkom údajov a vlastníkom systému, oznamovať incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií príslušným zainteresovaným stranám včas podľa ich závažnosti, ako je stanovené v článku 15;

               q)

               v prípade externých systémov zaistiť, aby do zmlúv o externom obstaraní boli zahrnuté príslušné ustanovenia týkajúce sa bezpečnosti informačných technológií a aby sa incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ktoré sa vyskytli v externom CIS, nahlásili v súlade s článkom 15;

               r)

               v prípade CIS poskytujúcom spoločne využívané IT služby zaistiť, aby sa poskytla a jasne zdokumentovala stanovená úroveň bezpečnosti a aby sa pre tento CIS zaviedli bezpečnostné opatrenia s cieľom dosiahnuť stanovenú úroveň bezpečnosti.

         3.   Vlastníci systémov môžu formálne delegovať niektoré alebo všetky svoje úlohy týkajúce sa bezpečnosti informačných technológií, zostávajú však zodpovední za bezpečnosť informačných technológií v súvislosti so svojím CIS.
   Procesy súvisiace s týmito zodpovednosťami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   Článok 10
   Vlastníci údajov
   1.   Vlastník údajov sa zodpovedá za bezpečnosť informačných technológií v súvislosti s konkrétnym súborom údajov vedúcemu oddelenia Komisie a je zodpovedný za dôvernosť, integritu a dostupnosť súboru údajov.
   2.   V súvislosti s týmto súborom údajov musí vlastník:

               a)

               zaistiť, aby boli všetky súbory údajov v rámci jeho zodpovednosti príslušne klasifikované v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ, Euratom) 2015/443 a (EÚ, Euratom) 2015/444;

               b)

               určiť potreby informačnej bezpečnosti a informovať príslušných vlastníkov systémov o týchto potrebách,

               c)

               zúčastňovať sa na posudzovaní rizík CIS;

               d)

               podávať správy o všetkých neriešiteľných sporoch medzi vlastníkom údajov a vlastníkom systému vedúcemu oddelenia Komisie;

               e)

               oznamovať incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ako je uvedené v článku 15.

         3.   Vlastníci údajov môžu formálne delegovať niektoré alebo všetky svoje úlohy týkajúce sa bezpečnosti informačných technológií, svoje zodpovednosti si však zachovávajú, ako je uvedené v tomto článku.
   Procesy súvisiace s týmito zodpovednosťami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   Článok 11
   Miestni úradníci informačnej bezpečnosti (LISO)
   V súvislosti s bezpečnosťou informačných technológií musí miestny úradník informačnej bezpečnosti:

               a)

               aktívne identifikovať a oznamovať vlastníkom systému, vlastníkom údajov a ďalším pozíciám so zodpovednosťami v oblasti bezpečnosti informačných technológií v oddeleniach Komisie o politike v oblasti bezpečnosti informačných technológií;

               b)

               spolupracovať v otázkach bezpečnosti informačných technológií v oddeleniach Komisie s Generálnym riaditeľstvom pre informatiku ako súčasť siete miestnych úradníkov informačnej bezpečnosti;

               c)

               zúčastňovať sa na pravidelných stretnutiach miestnych úradníkov informačnej bezpečnosti;

               d)

               udržiavať si prehľad o procese riadenia bezpečnostných rizík v oblasti informácií a o vytváraní a zavádzaní plánov bezpečnosti informačných systémov;

               e)

               radiť vlastníkom údajov, vlastníkom systémov a vedúcim oddelení Komisie v otázkach bezpečnosti informačných technológií;

               f)

               spolupracovať s Generálnym riaditeľstvom pre informatiku v šírení osvedčených postupov týkajúcich sa bezpečnosti informačných technológií a navrhovať konkrétne informačné a vzdelávacie programy;

               g)

               podávať správy o bezpečnosti informačných technológií, identifikovať nedostatky a zlepšenia vedúcemu oddelenia (oddelení) Komisie.

         Procesy súvisiace s týmito zodpovednosťami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   Článok 12
   Používatelia
   1.   V súvislosti s bezpečnosťou informačných technológií musia používatelia:

               a)

               dodržiavať politiku v oblasti bezpečnosti informačných technológií a pokyny, ktoré vydal vlastník systému o používaní každého CIS;

               b)

               oznamovať incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ako je uvedené v článku 15.

         2.   Použitie CIS Komisie v rozpore s jej politikou v oblasti bezpečnosti informačných technológií alebo pokynmi, ktoré vydal vlastník systému, môže viesť k disciplinárnemu konaniu.
   Procesy súvisiace s týmito zodpovednosťami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   KAPITOLA 3

      BEZPEČNOSTNÉ POŽIADAVKY A POVINNOSTI

   Článok 13
   Vykonávanie tohto rozhodnutia
   1.   Prijatie vykonávacích predpisov podľa článku 6 a súvisiacich noriem a usmernení bude predmetom splnomocňujúceho rozhodnutia prijatého Komisiou v prospech člena Komisie zodpovedného za záležitosti bezpečnosti.
   2.   Prijatie všetkých ďalších vykonávacích predpisov v súvislosti s týmto rozhodnutím a súvisiacich bezpečnostných noriem a usmernení v oblasti informačných technológií bude predmetom splnomocňujúceho rozhodnutia, ktoré prijme Komisia v prospech člena Komisie zodpovedného za informatiku.
   3.   ISSB schváli vykonávacie predpisy, normy a usmernenia vo vyššie uvedených odsekoch 1 a 2 pred ich prijatím.
   Článok 14
   Povinnosť dodržiavať ustanovenia
   1.   Súlad s ustanoveniami uvedenými v politike a normách v oblasti bezpečnosti informačných technológií je povinný.
   2.   Nedodržiavanie politiky v oblasti bezpečnosti informačných technológií a bezpečnostných noriem v oblasti informačných technológií môže viesť k disciplinárnemu konaniu v súlade so zmluvami, služobným poriadkom a PZOZ, k zmluvným sankciám a/alebo súdnemu konaniu podľa vnútroštátnych zákonov a iných právnych predpisov.
   3.   Generálnemu riaditeľstvu pre informatiku sa oznámia všetky výnimky z politiky v oblasti bezpečnosti informačných technológií.
   4.   V prípade, že výbor ISSB rozhodne o tom, že pre CIS Komisie pretrváva neprijateľné riziko, Generálne riaditeľstvo pre informatiku v spolupráci s vlastníkom systému navrhne zmierňujúce opatrenia na schválenie ISSB. Tieto opatrenia môžu okrem iného zahŕňať posilnené monitorovanie a podávanie správ, obmedzenia služieb a odpojenie.
   5.   ISSB nariadi zavedenie schválených zmierňovacích opatrení, kedykoľvek to bude potrebné. ISSB môže tiež odporučiť generálnemu riaditeľovi Generálneho riaditeľstva pre ľudské zdroje a bezpečnosť, aby otvoril administratívne vyšetrovanie. Generálne riaditeľstvo pre informatiku predloží správu výboru ISSB o každej situácii pri nariadení zmierňovacích opatrení.
   Procesy súvisiace s týmito zodpovednosťami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   Článok 15
   Riešenie incidentov v oblasti bezpečnosti informačných technológií
   1.   Generálne riaditeľstvo pre informatiku je zodpovedné za zabezpečenie základnej operačnej spôsobilosti pre reakcie na incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií v rámci Európskej komisie.
   2.   Generálne riaditeľstvo pre ľudské zdroje a bezpečnosť ako zainteresovaná strana podieľajúca sa na reakcii na incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií musí:

               a)

               mať právo na prístup k súhrnným informáciám v prípade záznamov o všetkých incidentoch a k úplným záznamom na požiadanie;

               b)

               sa zapájať do skupín pre krízové riadenie v súvislosti s incidentmi v oblasti bezpečnosti informačných technológií a núdzových postupov pre bezpečnosť informačných technológií;

               c)

               mať na starosti vzťahy s orgánmi presadzovania práva a spravodajskými službami;

               d)

               vykonávať forenznú analýzu týkajúcu sa kybernetickej bezpečnosti v súlade s článkom 11 rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2015/443;

               e)

               rozhodovať o potrebe začať formálne vyšetrovanie;

               f)

               informovať Generálne riaditeľstvo pre informatiku o všetkých incidentoch v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ktoré môžu predstavovať riziko pre ostatné komunikačné a informačné systémy.

         3.   Medzi Generálnym riaditeľstvom pre informatiku a Generálnym riaditeľstvom pre ľudské zdroje a bezpečnosť sa uskutočňuje pravidelná komunikácia s cieľom vymieňať si informácie a koordinovať riešenie bezpečnostných incidentov, najmä akýchkoľvek incidentov v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ktoré si môžu vyžadovať formálne vyšetrovanie.
   4.   Útvary koordinácie incidentov v rámci tímu reakcie na núdzové počítačové situácie v európskych inštitúciách, orgánoch a agentúrach („CERT-EU“) možno využiť na podporu procesu riešenia incidentov, keď je to vhodné, a na spoločné využívanie vedomostí s ostatnými inštitúciami a agentúrami EÚ, ktorých sa to môže dotýkať.
   5.   Vlastníci systémov zapojení do incidentu v oblasti bezpečnosti informačných technológií musia:

               a)

               bezodkladne oznámiť vedúcemu oddelenia Komisie, Generálnemu riaditeľstvu pre informatiku, Generálnemu riaditeľstvu pre ľudské zdroje, miestnemu úradníkovi informačnej bezpečnosti a v prípade potreby vlastníkovi údajov akýkoľvek významný incident v oblasti bezpečnosti informačných technológií, najmä tie, ktoré sa týkajú porušenia dôvernosti údajov;

               b)

               spolupracovať a postupovať podľa pokynov príslušných orgánov Komisie o oznamovaní, reakcii a náprave incidentov.

         6.   Používatelia včasne nahlasujú všetky skutočné alebo domnelé incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií príslušnému asistenčnému pracovisku IT (helpdesku).
   7.   Vlastníci údajov včasne nahlasujú všetky skutočné alebo domnelé incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií príslušnému tímu reakcie na incidenty v oblasti bezpečnosti informačných technológií.
   8.   Generálne riaditeľstvo pre informatiku s podporou zo strany ostatných podieľajúcich sa zainteresovaných strán je zodpovedné za riešenie všetkých incidentov v oblasti bezpečnosti informačných technológií zistených v súvislosti s komunikačnými a informačnými systémami Komisie, ktoré nie sú externé systémy.
   9.   Generálne riaditeľstvo pre informatiku informuje dotknuté oddelenia Komisie o incidentoch v oblasti bezpečnosti informačných technológií, miestnych úradníkov informačnej bezpečnosti a prípadne CERT-EÚ na základe opodstatnenej potreby.
   10.   Generálne riaditeľstvo pre informatiku pravidelne podáva správy výboru ISSB o významných incidentoch v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ktoré majú dosah na komunikačné a informačné systémy Komisie.
   11.   Príslušný miestny úradník informačnej bezpečnosti má na požiadanie prístup k záznamom o incidentoch v oblasti bezpečnosti informačných technológií, ktoré sa týkajú CIS oddelenia Komisie.
   12.   V prípade významného incidentu v oblasti bezpečnosti informačných technológií je Generálne riaditeľstvo pre informatiku kontaktným miestom pre riadenie krízových situácií prostredníctvom koordinovania skupín pre riadenie kríz v súvislosti s incidentmi v oblasti bezpečnosti informačných technológií.
   13.   V prípade núdzovej situácie môže generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva pre informatiku rozhodnúť o začatí núdzového postupu pre bezpečnosť informačných technológií. Generálne riaditeľstvo pre informatiku vypracuje núdzové postupy, ktoré má schváliť výbor ISSB.
   14.   Generálne riaditeľstvo pre informatiku predloží správu o vykonaní núdzových postupov výboru ISSB a vedúcim dotknutých oddelení Komisie.
   Procesy súvisiace s týmito zodpovednosťami a činnosťami sa podrobnejšie uvedú vo vykonávacích predpisoch.
   KAPITOLA 4

      ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

   Článok 16
   Transparentnosť
   Na toto rozhodnutie budú upozornení zamestnanci Komisie a všetky osoby, ktorých sa týka a uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 17
   Vzťah k iným aktom
   Ustanoveniami tohto rozhodnutia je dotknuté rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2015/443, rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2015/444, nariadenie (ES) č. 45/2001, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (7), rozhodnutie Komisie 2002/47/ ES, ESUO, Euratom (8), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (9), rozhodnutie 1999/352/ES, ESUO, Euratom.
   Článok 18
   Zrušenie a prechodné opatrenia
   Rozhodnutie K(2006) 3602 zo 16. augusta 2006 sa zrušuje.
   Vykonávacie predpisy a normy v oblasti bezpečnosti informačných technológií prijaté podľa článku 10 rozhodnutia Komisie K(2006) 3602 zostávajú v platnosti, pokiaľ nie sú v rozpore s týmto rozhodnutím, až kým sa nenahradia vykonávacími predpismi a normami, ktoré sa majú prijať na základe článku 13 tohto rozhodnutia. Akýkoľvek odkaz na článok 10 rozhodnutia Komisie K(2006)3602 sa považuje za odkaz na článok 13 tohto rozhodnutia.
   Článok 19
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 10. januára 2017

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (2)  Rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2015/443 z 13. marca 2015 o bezpečnosti v Komisii (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2015, s. 41).

      (3)  Rozhodnutie Komisie (EÚ, Euratom) 2015/444 z 13. marca 2015 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2015, s. 53).

      (4)  Stanovené v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev a osobitné pravidlá, ktoré sa dočasne uplatňujú na úradníkov Komisie (podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov) (Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1).

      (5)  Rozhodnutie Komisie z 12. novembra 2008 o pravidlách uplatniteľných na vyslaných národných expertov a národných expertov, účastníkov odborných stáží, v útvaroch Komisie [K(2008) 6866 v konečnom znení].

      (6)  Rozhodnutie Komisie 1999/352/ES, ESUO, Euratom z z 28. apríla 1999, ktorým sa zriaďuje Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) (Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 20).

      (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43).

      (8)  Rozhodnutie Komisie 2002/47/ES, ESUO, Euratom z 23. januára 2002, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok (Ú. v. ES L 21, 24.1.2002, s. 23).

      (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).


title: 2014/46/EÚ: Rozhodnutie Rady z  28. januára 2014 , ktorým sa vymenúvajú traja náhradníci Výboru regiónov za Spojené kráľovstvo

text:
               30.1.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 27/59

         ROZHODNUTIE RADY
   z 28. januára 2014,
   ktorým sa vymenúvajú traja náhradníci Výboru regiónov za Spojené kráľovstvo
   (2014/46/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
   so zreteľom na návrh vlády Spojeného kráľovstva,
   keďže:

               (1)

               Rada 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 prijala rozhodnutia 2009/1014/EÚ (1) a 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015.

               (2)

               V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Kathy POLLARDOVEJ, pani Mary ROBINSONOVEJ a pani SHARON TAYLOROVEJ sa uvoľnili tri miesta náhradníkov Výboru regiónov,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2015, sa za náhradníkov Výboru regiónov vymenúvajú:

               —

               pani Sherma BATSONOVÁ, Councillor, Stevenage Borough Council,

               —

               pani Gillian FORDOVÁ, Councillor, London Borough of Havering,

               —

               pani Kathy POLLARDOVÁ, Councillor, Babergh District Council.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 28. januára 2014

            Za Radu

            predseda

         G. STOURNARAS

      (1)  Ú. v. EÚ L 348, 29.12.2009, s. 22.

      (2)  Ú. v. EÚ L 12, 19.1.2010, s. 11.


title: Rozhodnutie Rady 2008/666/SZBP z  24. júla 2008 o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o účasti Švajčiarskej konfederácie na misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO

text:
               13.8.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 217/23

         ROZHODNUTIE RADY 2008/666/SZBP
   z 24. júla 2008
   o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o účasti Švajčiarskej konfederácie na misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 24,
   so zreteľom na odporúčanie predsedníctva,
   keďže:

               (1)

               Dňa 4. februára 2008 Rada prijala jednotnú akciu 2008/124/SZBP o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX KOSOVO) (1).

               (2)

               V článku 13 ods. 4 tejto jednotnej akcie sa ustanovuje, že podrobnosti týkajúce sa účasti tretích štátov sa stanovia v dohode, ktorá sa uzavrie v súlade s článkom 24 Zmluvy o Európskej únii.

               (3)

               Dňa 13. decembra 2004 Rada poverila predsedníctvo, aby v prípade potreby s pomocou generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa pri budúcich operáciách civilného krízového riadenia EÚ začalo rokovania s tretími štátmi s cieľom uzatvoriť dohodu na základe vzorovej dohody medzi Európskou úniou a tretím štátom o účasti tretieho štátu na operácii civilného krízového riadenia Európskej únie. Na tomto základe predsedníctvo dojednalo dohodu so Švajčiarskou konfederáciou o účasti Švajčiarskej konfederácie na misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO.

               (4)

               Táto dohoda by sa mala schváliť,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o účasti Švajčiarskej konfederácie na misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO, sa týmto schvaľuje v mene Európskej únie.
   Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu s cieľom zaviazať Európsku úniu.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 24. júla 2008

            Za Radu

            predseda

         B. HORTEFEUX

      (1)  Ú. v. EÚ L 42, 16.2.2008, s. 92.
    ---documentbreak---

               13.8.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 217/24

         DOHODA
   medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o účasti Švajčiarskej konfederácie na misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO
   EURÓPSKA ÚNIA (EÚ)
   na jednej strane a
   ŠVAJČIARSKA KONFEDERÁCIA
   na strane druhej,
   ďalej len „strany“,
   BERÚC DO ÚVAHY:
   prijatie jednotnej akcie Rady Európskej únie 2008/124/SZBP zo 4. februára 2008 o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO,
   pozvanie Švajčiarskej konfederácie na účasť na misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO,
   úspešné ukončenie procesu vytvorenia ozbrojených síl a odporúčanie veliteľa civilnej operácie a Výboru pre civilné aspekty riešenia krízových situácií schváliť účasť Švajčiarskej konfederácie na operácii vedenej EÚ,
   rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru EULEX/2/2008 z 22. apríla 2008 o prijatí príspevku Švajčiarskej konfederácie k misii EÚ na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO,
   SA DOHODLI TAKTO:
   Článok 1
   Účasť na operácii
   1.   Švajčiarska konfederácia sa pripája k jednotnej akcii 2008/124/SZBP zo 4. februára 2008 o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO (ďalej len „EULEX KOSOVO“) a ku každej jednotnej akcii alebo rozhodnutiu, ktorými Rada Európskej únie rozhodne o predĺžení misie EULEX KOSOVO v súlade s ustanoveniami tejto dohody a akýmikoľvek požadovanými vykonávacími predpismi.
   2.   Príspevok Švajčiarskej konfederácie k misii EULEX KOSOVO sa nedotýka autonómie rozhodovania Európskej únie.
   3.   Švajčiarska konfederácia zabezpečí, aby jej personál vyslaný v rámci misie EULEX KOSOVO vykonával svoju misiu v súlade s:

               —

               jednotnou akciou 2008/124/SZBP o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO, a prípadnými následnými zmenami a doplneniami,

               —

               operačným plánom,

               —

               vykonávacími opatreniami.

         4.   Personál vyslaný Švajčiarskou konfederáciou na misiu EULEX KOSOVO má pri výkone svojich povinností a konaní na zreteli výhradne záujmy tejto misie.
   5.   Švajčiarska konfederácia včas oznámi veliteľovi civilnej operácie a vedúcemu misie EULEX KOSOVO (ďalej len „vedúci misie“) akúkoľvek zmenu týkajúcu sa jej príspevku k misii EULEX KOSOVO.
   6.   Členovia personálu vyslaného na misiu EULEX KOSOVO sa podrobia lekárskej prehliadke, očkovaniu a disponujú lekárskym potvrdením od príslušného orgánu Švajčiarskej konfederácie, že sú schopní vykonávať svoje služobné povinnosti. Členovia personálu dočasne vyslaní na misiu EULEX KOSOVO predložia kópiu uvedeného potvrdenia.
   Článok 2
   Postavenie personálu
   1.   Postavenie personálu, ktorý Švajčiarska konfederácia vyslala na misiu EULEX KOSOVO, sa riadi ustanoveniami o štatúte misie podľa článku 10 ods. 1 jednotnej akcie 2008/124/SZBP zo 4. februára o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO.
   2.   Postavenie personálu vyslaného na veliteľstvo alebo k veliteľským zložkám umiestneným mimo Kosova sa riadi dojednaniami medzi veliteľstvom a dotknutými veliteľskými zložkami a Švajčiarskou konfederáciou.
   3.   Bez toho, aby bola dotknutá dohoda o štatúte misie uvedená v odseku 1 tohto článku, ak existuje, Švajčiarska konfederácia uplatňuje právomoc nad svojím personálom, ktorý sa zúčastňuje na misii EULEX KOSOVO.
   4.   Švajčiarska konfederácia zodpovedá za prerokovanie každej sťažnosti, ktorú podá ktorýkoľvek člen jej personálu alebo ktorá sa takéhoto člena týka, súvisiacej s účasťou na misii EULEX KOSOVO. Švajčiarska konfederácia zodpovedá za začatie akéhokoľvek, najmä súdneho alebo disciplinárneho konania voči svojmu personálu v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi.
   5.   Švajčiarska konfederácia sa zaväzuje vydať vyhlásenie o zrieknutí sa nárokov na náhradu voči všetkým štátom, ktoré sa zúčastňujú na misii EULEX KOSOVO, a zaväzuje sa tak urobiť pri podpisovaní tejto dohody. Vzor uvedeného vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.
   6.   Členské štáty Európskej únie sa zaväzujú vydať vyhlásenie o zrieknutí sa nárokov na náhradu v súvislosti s účasťou Švajčiarskej konfederácie na misii EULEX KOSOVO a zaväzujú sa tak urobiť pri podpisovaní tejto dohody. Vzor uvedeného vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.
   Článok 3
   Utajované skutočnosti
   1.   Švajčiarska konfederácia prijme primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby utajované skutočnosti EÚ boli chránené v súlade s bezpečnostnými nariadeniami Rady Európskej únie uvedenými v rozhodnutí Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 a v súlade s ďalšími usmerneniami vydanými príslušnými orgánmi vrátane vedúceho misie.
   2.   Ak EÚ a Švajčiarska konfederácia uzavreli Dohodu o bezpečnostných postupoch pri výmene utajovaných skutočností, ustanovenia takejto dohody sa uplatňujú v kontexte misie EULEX KOSOVO.
   Článok 4
   Velenie
   1.   Všetci členovia personálu, ktorí sa zúčastňujú na misii EULEX KOSOVO, ostávajú v plnom rozsahu pod velením svojich vnútroštátnych orgánov.
   2.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operačnú kontrolu veliteľovi civilných operácií, ktorý vykonáva velenie a riadenie na strategickej úrovni.
   3.   Vedúci misie preberá zodpovednosť a vykonáva velenie a riadenie misie EULEX KOSOVO na mieste operácie.
   4.   Vedúci misie vykonáva velenie a riadenie personálu, tímov a jednotiek prispievajúcich štátov, ako ich pridelil veliteľ civilnej operácie, pričom nesie aj administratívnu a logistickú zodpovednosť za prostriedky, zdroje a informácie, ktoré sa misii EULEX KOSOVO poskytli.
   5.   Švajčiarska konfederácia má v súlade s právnymi nástrojmi uvedenými v článku 1 ods. 1 tejto dohody rovnaké práva a povinnosti v súvislosti s každodenným riadením operácie ako členské štáty Európskej únie, ktoré sa na operácii zúčastňujú.
   6.   Vedúci misie zodpovedá za disciplinárnu kontrolu nad personálom misie EULEX KOSOVO. V prípade nutnosti začne príslušný vnútroštátny orgán disciplinárne konanie.
   7.   Švajčiarska konfederácia vymenuje veliteľa národného kontingentu (National Contingent Leader – NCL), aby zastupoval jeho národný kontingent v misii EULEX KOSOVO. NCL podáva vedúcemu misie správy o vnútroštátnych záležitostiach a zodpovedá za každodennú disciplínu kontingentu.
   8.   Rozhodnutie ukončiť operáciu prijíma Európska únia po porade so Švajčiarskou konfederáciou pod podmienkou, že Švajčiarska konfederácia v deň ukončenia operácie na misiu EULEX KOSOVO stále prispieva.
   Článok 5
   Finančné aspekty
   1.   Švajčiarska konfederácia znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii okrem nákladov, ktoré podliehajú spoločnému financovaniu, ako sa ustanovuje v operačnom rozpočte operácie.
   2.   V prípade úmrtia, úrazu, straty alebo škody spôsobenej miestnemu obyvateľstvu alebo právnickým osobám v mieste prebiehajúcej operácie Švajčiarska konfederácia po preukázaní svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v prípadnej dohode o štatúte misie, ktorá sa uvádza v článku 2 ods. 1 tejto dohody.
   Článok 6
   Predpisy na vykonávanie tejto dohody
   Generálny tajomník Rady Európskej únie/vysoký predstaviteľ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a príslušné orgány Švajčiarskej konfederácie sa dohodnú na všetkých potrebných technických a správnych predpisoch súvisiacich s vykonávaním tejto dohody.
   Článok 7
   Nedodržanie dohody
   Ak si jedna zo strán neplní svoje záväzky ustanovené v predchádzajúcich článkoch, druhá strana má právo túto dohodu vypovedať formou oznámenia s jednomesačnou výpovednou lehotou.
   Článok 8
   Riešenie sporov
   Spory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa medzi stranami riešia diplomatickou cestou.
   Článok 9
   Nadobudnutie platnosti
   1.   Táto dohoda nadobúda platnosť prvým dňom prvého mesiaca po tom, ako si strany vzájomne oznámili ukončenie vnútorných postupov potrebných na tento účel.
   2.   Táto dohoda sa predbežne vykonáva od dátumu podpisu.
   3.   Táto dohoda ostáva v platnosti, kým Švajčiarska konfederácia prispieva na operáciu.

      V Bruseli 29. júla 2008

            Za Európsku úniu

            Za Švajčiarsku konfederáciu

   PRÍLOHA
   VYHLÁSENIA
   Vyhlásenie členských štátov EÚ
   Členské štáty EÚ, ktoré uplatňujú jednotnú akciu EÚ 2008/124/SZBP o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO, sa budú usilovať v miere, v akej to ich vnútroštátny právny systém dovoľuje, zrieknuť sa podľa možnosti nárokov na náhradu voči Švajčiarskej konfederácii v prípade úrazu alebo úmrtia členov svojho personálu, alebo škody na akomkoľvek majetku, alebo straty akéhokoľvek majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa v rámci misie EULEX KOSOVO, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu zapríčinili členovia personálu zo Švajčiarskej konfederácie pri výkone svojich služobných povinností súvisiacich s misiou EULEX KOSOVO, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia, alebo takýto úraz, úmrtie, škoda alebo strata vznikli pri používaní akéhokoľvek majetku vo vlastníctve Švajčiarskej konfederácie pod podmienkou, že uvedený majetok sa používal v súvislosti s operáciou, a s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia členov personálu misie EULEX KOSOVO zo Švajčiarskej konfederácie, ktorí tento majetok používali.
   Vyhlásenie Švajčiarskej konfederácie
   Švajčiarska konfederácia ako účastník misie Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO, zriadenej jednotnou akciou EÚ 2008/124/SZBP, sa bude usilovať do tej miery, do akej to jej vnútroštátny právny systém dovoľuje, zrieknuť sa podľa možnosti nárokov na náhradu voči každému inému štátu zúčastňujúcemu sa na misii EULEX KOSOVO v prípade úrazu alebo úmrtia členov svojho personálu, alebo škody na akomkoľvek majetku, alebo straty akéhokoľvek majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri misii EULEX KOSOVO, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu zapríčinili členovia personálu pri výkone svojich služobných povinností súvisiacich s misiou EULEX KOSOVO, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia, alebo takýto úraz, úmrtie, škoda alebo strata vznikli pri používaní akéhokoľvek majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa na misii EULEX KOSOVO pod podmienkou, že uvedený majetok sa používal v súvislosti s operáciou, a s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zavinenia členmi personálu misie EULEX KOSOVO, ktorí tento majetok používali.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/904 zo 17. decembra 2014 o podpise v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej o rámcovej dohode medzi Európskou úniou a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou o všeobecných zásadách účasti Alžírskej demokratickej ľudovej republiky na programoch Únie

text:
               13.6.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 148/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/904
   zo 17. decembra 2014
   o podpise v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej o rámcovej dohode medzi Európskou úniou a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou o všeobecných zásadách účasti Alžírskej demokratickej ľudovej republiky na programoch Únie
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212 v spojení s článkom 218 ods. 5 a 7,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada 18. júna 2007 poverila Komisiu, aby rokovala o protokole k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej (1) o rámcovej dohode medzi Európskou úniou a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou o všeobecných zásadách účasti Alžírskej demokratickej ľudovej republiky na programoch Únie (ďalej len „protokol“).

               (2)

               Tieto rokovania sa uzavreli.

               (3)

               Cieľom protokolu je stanoviť finančné a technické pravidlá, ktoré umožnia Alžírskej demokratickej ľudovej republike zúčastniť sa na určitých programoch Únie. Horizontálny rámec, ktorý sa ustanovuje protokolom, predstavuje opatrenie zamerané na hospodársku, finančnú a technickú spoluprácu, ktoré umožňuje prístup k pomoci poskytovanej Úniou na základe programov Únie, a to predovšetkým finančnej pomoci. Tento rámec sa vzťahuje len na tie programy Únie, v súvislosti s ktorými príslušné základné právne akty stanovujú možnosť Alžírskej demokratickej ľudovej republike zúčastniť sa. Podpis a predbežné vykonávanie protokolu preto neznamená vykonávanie právomocí v rámci rôznych sektorálnych politík, ktoré sa sledujú týmito programami; tieto právomoci sa vykonávajú pri zriaďovaní programov.

               (4)

               Protokol by sa mal v mene Únie podpísať a predbežne vykonávať do ukončenia postupov potrebných na jeho uzavretie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje podpis Protokolu k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou na strane druhej o rámcovej dohode medzi Európskou úniou a Alžírskou demokratickou ľudovou republikou o všeobecných zásadách účasti Alžírskej demokratickej ľudovej republiky na programoch Únie (ďalej len „protokol“) s výhradou uzavretia uvedeného protokolu.
   Znenie protokolu je pripojené k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Predseda Rady sa poveruje určiť osobu(-y) oprávnenú(-é) podpísať protokol v mene Únie.
   Článok 3
   Protokol sa vykonáva predbežne odo dňa jeho podpisu (2) do skončenia postupov potrebných na jeho uzavretie.
   Článok 4
   Komisia je oprávnená stanoviť v mene Únie spôsob a podmienky účasti Alžírskej demokratickej ľudovej republiky na konkrétnom programe Únie, vrátane výšky finančného príspevku, ktorý sa má vyplatiť. Komisia bude informovať príslušnú pracovnú skupinu Rady.
   Článok 5
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 17. decembra 2014

            Za Radu

            predseda

         G. L. GALLETTI

      (1)  Ú. v. EÚ L 265, 10.10.2005, s. 2.

      (2)  Dátum podpisu protokolu uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.


               31.3.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 88/262

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 22. apríla 2008
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS za rozpočtový rok 2006
   (2009/237/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS za rozpočtový rok 2006 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami úradu (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. februára 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1321/2004 z 12. júla 2004 o štruktúrach riadenia európskych programov satelitnej rádiovej navigácie (4) a najmä na jeho článok 12,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A6-0127/2008),

               1.

               udeľuje výkonnému riaditeľovi Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS absolutórium za plnenie rozpočtu úradu za rozpočtový rok 2006;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, postúpil výkonnému riaditeľovi Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generálny tajomník

         Harald RØMER

      (1)  Ú. v. EÚ C 261, 31.10.2007, s. 38.

      (2)  Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 72.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 88/263

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 22. apríla 2008
   s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS za rozpočtový rok 2006
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS za rozpočtový rok 2006 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskeho úradu pre dohľad nad GNSS za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami úradu (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. februára 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1321/2004 z 12. júla 2004 o štruktúrach riadenia európskych programov satelitnej rádiovej navigácie (4), a najmä na jeho článok 12,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A6-0127/2008),

               A.

               keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal dostatočné záruky o tom, že ročná účtovná závierka za rozpočtový rok 2006 poskytuje spoľahlivé informácie a že príslušné transakcie sú zákonné a správne;

               B.

               keďže úrad začal pôsobiť v roku 2006 a po zavedení potrebných finančných systémov prevzal v septembri 2006 od Komisie zodpovednosť za svoje finančné operácie;

         Všeobecné body, ktoré sa týkajú horizontálnych otázok agentúr EÚ a majú tak význam aj pre udeľovanie absolutória každej jednotlivej agentúre

               1.

               konštatuje, že rozpočty 24 agentúr a ostatných orgánov, ktorých audit vykonal Dvor audítorov, predstavovali spolu 1 080,5 milióna EUR v roku 2006 [pričom najvyšší rozpočet mala Európska agentúra pre obnovu, a to 271 miliónov EUR, a najmenší vo výške 5 miliónov EUR mala Európska policajná akadémia (CEPOL)];

               2.

               poukazuje na to, že zoznam vonkajších orgánov EÚ, ktoré podliehajú auditu a udeľovaniu absolutória, obsahuje nielen tradičné regulačné agentúry, ale aj výkonné agentúry zriadené na vykonávanie konkrétnych programov, a v blízkej budúcnosti sa rozšíri o spoločné podniky založené v rámci verejno-súkromných partnerstiev (spoločné technologické iniciatívy);

               3.

               v súvislosti s postupom v Európskom parlamente poznamenáva, že počet agentúr podliehajúcich udeľovaniu absolutória sa vyvíjal takto: rozpočtový rok 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 regulačných agentúr a 2 výkonné agentúry (okrem 2 agentúr, v ktorých vykonáva audit Dvor audítorov, ale podliehajú vnútornému postupu udeľovania absolutória);

               4.

               preto uzatvára, že audit/postup udeľovania absolutória sa stal ťažkopádny a neúmerný v porovnaní s pomernou veľkosťou rozpočtov agentúr/ostatných orgánov; poveruje príslušný výbor, aby dôkladne prehodnotil postup udeľovania absolutória v súvislosti s agentúrami a ostatnými orgánmi s cieľom navrhnúť jednoduchší a racionálnejší prístup vzhľadom na rastúci počet orgánov, z ktorých každý bude v nasledujúcich rokoch potrebovať osobitnú správu pre udelenie absolutória;

         Zásadné pripomienky

               5.

               požaduje, aby Komisia pred zriadením novej agentúry alebo reformou existujúcej agentúry poskytla jasné vysvetlenia v súvislosti s týmito otázkami: druh agentúry, ciele agentúry, vnútorná riadiaca štruktúra, produkty, služby, kľúčové operácie, cieľová skupina, zákazníci a zainteresované strany agentúry, formálny vzťah s vonkajšími aktérmi, rozpočtová zodpovednosť, finančné plánovanie, zamestnanci a personálna politika;

               6.

               požaduje, aby sa každá agentúra riadila ročnou výkonnostnou dohodou, ktorú vypracuje agentúra a príslušné generálne riaditeľstvo a ktorá by mala obsahovať hlavné ciele na nasledujúci rok, finančný rámec a jasné ukazovatele na meranie výkonnosti;

               7.

               požaduje, aby Dvor audítorov alebo iný nezávislý audítor pravidelne (a na základe ad hoc) kontroloval výkonnosť agentúr; domnieva sa, že kontrola by sa nemala obmedzovať iba na tradičné prvky finančného hospodárenia a riadneho využívania verejných financií, ale mala by sa zameriavať aj na účinnosť a efektivitu administratívy a mala by obsahovať hodnotenie finančného hospodárenia každej agentúry;

               8.

               zastáva názor, že v prípade agentúr, ktoré sústavne nadhodnocujú svoje rozpočtové potreby, by sa malo uskutočniť technické zníženie na základe voľných pracovných miest; domnieva sa, že v dlhodobom horizonte to povedie k nižším pripísaným príjmom pre agentúry, a tým aj k nižším administratívnym nákladom;

               9.

               konštatuje, že vážnym problémom je skutočnosť, že viacero agentúr je kritizovaných za nedodržiavanie pravidiel o verejnom obstarávaní, nariadenia o rozpočtových pravidlách, služobného poriadku a pod.; domnieva sa, že hlavným dôvodom je skutočnosť, že väčšina nariadení, aj nariadenie o rozpočtových pravidlách, je vypracovaných pre väčšie inštitúcie a že väčšina malých agentúr nemá kritickú veľkosť na to, aby sa vedela vyrovnať s týmito regulačnými požiadavkami; preto žiada Komisiu, aby hľadala urýchlené riešenie zvýšenia efektívnosti zoskupením administratívnych funkcií rôznych agentúr dohromady s cieľom dosiahnuť túto kritickú veľkosť (s prihliadnutím na nutné zmeny v základných právnych predpisoch upravujúcich činnosť agentúr a ich rozpočtovú nezávislosť) alebo rýchlo vypracovala osobitné pravidlá pre agentúry (najmä vykonávacie pravidlá pre agentúry), ktoré im umožnia dosiahnuť úplný súlad s požiadavkami;

               10.

               nalieha na Komisiu, aby pri zostavovaní predbežného návrhu rozpočtu prihliadala na výsledky plnenia rozpočtu jednotlivých agentúr v predchádzajúcich rokoch, a to najmä v roku n – 1, a v súlade s tým upravila rozpočet, ktorý príslušná agentúra žiada; vyzýva príslušný výbor, aby rešpektoval túto úpravu, a v prípade, že to neurobí Komisia, sám upravil príslušný rozpočet na realistickú úroveň zladením absorpčnej a implementačnej schopnosti príslušnej agentúry;

               11.

               pripomína svoje rozhodnutie o udelení absolutória za rozpočtový rok 2005, v ktorom vyzval Komisiu na predkladanie štúdie o pridanej hodnote každej jestvujúcej agentúry každých päť rokov; vyzýva všetky dotknuté inštitúcie, aby v prípade negatívneho hodnotenia prínosu určitej agentúry prijali potrebné kroky a upravili pôsobnosť tejto agentúry alebo ju zrušili; konštatuje, že v roku 2007 Komisia nevykonala ani jedno hodnotenie; trvá na tom, že Komisia by mala predložiť najmenej päť takýchto hodnotení pred rozhodnutím o udelení absolutória za rozpočtový rok 2007 a začať s najstaršími agentúrami;

               12.

               domnieva sa, že odporúčania Dvora audítorov by sa mali vykonávať čo najskôr a že objem dotácií vyplácaných agentúram by sa mal zladiť s ich skutočnými finančnými potrebami; ďalej sa domnieva, že zmeny a doplnenia všeobecného nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa mali začleniť do rámcového nariadenia o rozpočtových pravidlách agentúr a do ich rôznych špecifických nariadení o rozpočtových pravidlách;

         Prezentácia oznamovaných údajov

               13.

               konštatuje, že neexistuje štandardný prístup agentúr týkajúci sa prezentácie ich činností v príslušnom rozpočtovom roku a ich účtovných závierok a správ o rozpočtovom a finančnom hospodárení a otázky, či by vyhlásenie o vierohodnosti mal vypracovať riaditeľ agentúry; poznamenáva, že nie všetky agentúry jasne rozlišujú medzi: a) prezentáciou činnosti agentúry verejnosti a b) technickým informovaním o rozpočtovom a finančnom hospodárení;

               14.

               konštatuje, že hoci v obvyklých pokynoch Komisie týkajúcich sa prípravy správ o činnosti sa výslovne nevyžaduje, aby agentúra vypracovala vyhlásenie o vierohodnosti, mnohí riaditelia jednako vypracovali takéto vyhlásenie za rok 2006, v jednom prípade vrátane dôležitej výhrady;

               15.

               pripomína svoje uznesenie z 12. apríla 2005 (6) obsahujúce výzvu riaditeľom agentúr, aby odteraz k výročným správam o činnosti, ktoré sa predkladajú spolu s finančnými údajmi a údajmi o hospodárení, pripájali vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a správnosti transakcií, podobné vyhláseniam, ktoré podpisujú generálni riaditelia Komisie;

               16.

               žiada Komisiu, aby podľa toho zmenila svoje obvyklé pokyny agentúram;

               17.

               ďalej navrhuje, aby Komisia spolupracovala s agentúrami na vytvorení harmonizovaného modelu, ktorý sa bude vzťahovať na všetky agentúry a iné orgány a ktorý bude jasne rozlišovať:

                           —

                           výročnú správu určenú pre široké publikum, ktorá sa týka operácií, činnosti a dosiahnutých výsledkov orgánu,

                           —

                           účtovné závierky a správu o plnení rozpočtu,

                           —

                           správu o činnosti, ktorá vychádza zo správ o činnosti predkladaných generálnymi riaditeľmi Komisie,

                           —

                           vyhlásenie o vierohodnosti podpísané riaditeľom orgánu spolu so všetkými výhradami alebo pripomienkami, v prípade ktorých sa domnieva, že je vhodné na ne upozorniť orgán, ktorý udeľuje absolutórium;

         Všeobecné zistenia Dvora audítorov

               18.

               berie na vedomie zistenie Dvora audítorov [výročná správa, odsek 10.29 (7)], že Komisia vypláca dotácie agentúram z rozpočtu Spoločenstva na základe odhadu potreby finančných prostriedkov, ktorý nie je dostatočne odôvodnený, a že to spolu s objemom prenesených rozpočtových prostriedkov vedie k tomu, že agentúry majú značne vysoké hotovostné zostatky; ďalej berie na vedomie odporúčanie Dvora audítorov, aby sa dotácie vyplácali agentúram v takej výške, ktorá je v súlade s ich skutočnou potrebou finančných prostriedkov;

               19.

               konštatuje, že na konci roka 2006 nebol účtovný systém ABAC zavedený v 14 agentúrach (výročná správa, poznámka pod čiarou k odseku 10.31);

               20.

               berie na vedomie poznámku Dvora audítorov (výročná správa, odsek 1.25) týkajúcu sa nákladov budúcich období na nevyčerpanú riadnu dovolenku, ktoré účtujú niektoré agentúry; zdôrazňuje, že Dvor audítorov vyslovil svoje vyhlásenie o vierohodnosti s výhradou v prípade troch agentúr [Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop), CEPOL a Európska železničná agentúra] za rozpočtový rok 2006 (2005: Cedefop, Európsky úrad pre bezpečnosť potravín, Európska agentúra pre obnovu);

         Vnútorný audit

               21.

               pripomína, že v súlade s článkom 185 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách vnútorný audítor Komisie je aj vnútorným audítorom regulačných agentúr, ktoré dostávajú dotácie z rozpočtu EÚ; poukazuje na to, že vnútorný audítor predkladá správy správnej rade a riaditeľovi každej agentúry;

               22.

               upriamuje pozornosť na výhradu uvedenú vo výročnej správe o činnosti vnútorného audítora za rok 2006:
               „Vnútorný audítor Komisie nedokázal riadne plniť svoje povinnosti udelené článkom 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách ako vnútorný audítor orgánov Spoločenstva z dôvodu nedostatočných personálnych zdrojov.“;

               23.

               berie však na vedomie pripomienku vnútorného audítora v jeho správe o činnosti za rok 2006, že od roku 2007 bude Komisia prideľovať dodatočné personálne zdroje útvaru vnútorného auditu (IAS) a všetky činné regulačné agentúry budú každoročne podliehať vnútornému auditu;

               24.

               berie na vedomie rastúci počet regulačných a výkonných agentúr a spoločných podnikov, v ktorých IAS musí vykonávať audit podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách; žiada Komisiu, aby informovala príslušný výbor Európskeho parlamentu, či personálne zdroje, ktoré bude mať IAS k dispozícii, budú v nasledujúcich rokoch stačiť na vykonávanie každoročného auditu všetkých týchto orgánov;

               25.

               poznamenáva, že v článku 72 ods. 5 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002 sa vyžaduje, aby každá agentúra každoročne predkladala orgánu, ktorý udeľuje absolutórium, a Komisii správu vypracovanú jej riaditeľom, v ktorej zhrnie počet a typ vnútorných auditov vykonaných vnútorným audítorom, navrhované odporúčania a opatrenia prijaté na základe týchto odporúčaní; žiada agentúry, aby uvádzali, či sa tak stalo, a ak áno, ako;

               26.

               s ohľadom na schopnosti vnútorného auditu, najmä vo vzťahu k malým agentúram, berie na vedomie návrh vnútorného audítora predložený príslušnému výboru Európskeho parlamentu 14. septembra 2006, podľa ktorého by malé agentúry mali mať povolenie na nákup služieb vnútorného auditu v súkromnom sektore;

         Hodnotenie agentúr

               27.

               pripomína spoločné stanovisko Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (8) prerokované počas zmierovacieho konania pred Radou ECOFIN o rozpočte z 13. júla 2007, požadujúce: i) zoznam agentúr, ktoré Komisia mieni vyhodnotiť, a ii) zoznam už vyhodnotených agentúr spolu so súhrnom hlavných zistení;

         Disciplinárne konanie

               28.

               konštatuje, že jednotlivé agentúry majú pre svoju veľkosť ťažkosti s vytvorením disciplinárnych rád ad hoc zložených zo zamestnancov v primeranom pracovnom zaradení a že vyšetrovací a disciplinárny úrad Komisie (IDOC) nezodpovedá za agentúry; vyzýva agentúry, aby posúdili vytvorenie medziagentúrnej disciplinárnej rady;

         Návrh medziinštitucionálnej dohody

               29.

               pripomína návrh medziinštitucionálnej dohody o operačnom rámci pre európske regulačné agentúry, ktorý predložila Komisia [KOM(2005) 59], na základe ktorej by sa mohol vypracovať horizontálny rámec na vytváranie, štruktúru, fungovanie, hodnotenie a kontrolu európskych regulačných agentúr; konštatuje, že návrh predstavuje užitočnú iniciatívu v úsilí o racionalizáciu zriaďovania a prevádzky agentúr; berie na vedomie stanovisko Komisie v jej súhrnnej správe za rok 2006 [odsek 3.1, KOM(2007) 274], že hoci sa rokovania prerušili po uverejnení uvedeného návrhu, diskusie o podstate sa v Rade obnovili koncom roka 2006; vyjadruje poľutovanie nad tým, že nebolo možné dosiahnuť ďalší pokrok smerom k prijatiu;

               30.

               víta preto záväzok Komisie na predloženie oznámenia počas roka 2008 o budúcnosti regulačných agentúr;

         Samofinancované agentúry

               31.

               pripomína, že v prípade oboch agentúr, ktoré sa samofinancujú, udeľuje riaditeľovi absolutórium správna rada; konštatuje, že obe majú významné akumulované prebytky z príjmov z poplatkov prenesených z predchádzajúcich rokov:

                           —

                           prostriedky v hotovosti Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu a ich ekvivalenty: 281 miliónov EUR (9),

                           —

                           prostriedky v hotovosti Úradu Spoločenstva pre odrody rastlín a ich ekvivalenty: 18 miliónov EUR (10);

         Osobitné body

               32.

               berie na vedomie pripomienky Dvora audítorov v jeho správe za rok 2006 o tom, že preverením reprezentatívnej vzorky 80 transakcií, ktoré vykonal, sa odhalili nedostatky vo fungovaní riadiacich a kontrolných systémov, ku ktorým patrí začatie transakcií bez potrebnej právomoci a prijatie právneho záväzku bez predchádzajúceho rozpočtového záväzku, čo je v rozpore s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách;

               33.

               berie na vedomie, že od 1. januára 2007 bol úrad vlastníkom všetkých hmotných a nehmotných aktív, ktoré boli vytvorené v etape vývoja programu Galileo;

               34.

               pripomína, že odovzdávanie činností zo spoločného podniku Galileo úradu sa začalo v decembri 2006 prevodom sumy vo výške 70 miliónov EUR a práv a povinností súvisiacich so šiestym rámcovým programom, MEDA, EGNOS a ostatnými zmluvami; preto i napriek tomu, že subvencia Spoločenstva a iné príjmy úradu v roku 2006 boli o niečo viac ako 7 miliónov EUR, celkové aktíva úradu na konci roka 2006 predstavovali 76,6 milióna EUR;

               35.

               navyše poukazuje na to, že z odpovedí úradu vyplýva, že počas roka 2007 úrad prijal 97 % z ďalšej sumy vo výške 65 miliónov EUR na základe dohody medzi GNSS a tromi členmi spoločného podniku (Európskou vesmírnou agentúrou, čínskym Národným centrom pre diaľkový prieskum a MATIMOP-om – izraelským priemyselným centrom pre výskum a vývoj); berie na vedomie pripomienky Dvora audítorov, že táto suma nezahŕňa zostatok finančných prostriedkov spojený so zrušením spoločného podniku Galileo, ktorá sa prevedie úradu až na konci procesu zrušenia tohto podniku;

               36.

               zo záverov Rady prijatých na jej schôdzi 3. decembra 2007 vyrozumel, že odhadované náklady na programy GNSS na obdobie rokov 2007 – 2013 predstavujú 3,4 miliardy EUR a že projekt sa bude financovať z verejných prostriedkov;

               37.

               preto dospel k záveru, že i keď je úrad agentúrou EÚ, ako vlastník všetkých aktív spoločného podniku Galileo bude vykonávať úlohu, ktorá sa dosť výrazne líši od úlohy akejkoľvek inej regulačnej agentúry, a že na základe značných súm v jeho súvahe bude v budúcnosti vyžadovať osobitne dôkladnú kontrolu orgánmi, ktorých úlohou je monitorovať výdavky EÚ;

               38.

               berie na vedomie, že ukončenie existencie spoločného podniku Galileo bude predmetom osobitnej správy Dvora audítorov v roku 2008.

      (1)  Ú. v. EÚ C 261, 31.10.2007, s. 38.

      (2)  Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 72.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Všetky uznesenia týkajúce sa agentúr boli uverejnené v Ú. v. EÚ L 196, 27.7.2005.

      (7)  Ú. v. EÚ C 273, 15.11.2007, s. 1.

      (8)  Dokument Rady DS 605/1/07 Rev1.

      (9)  Zdroj: Správa o overení ročnej účtovnej závierky Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami úradu (Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 141).

      (10)  Zdroj: Správa o overení ročnej účtovnej závierky Úradu Spoločenstva pre odrody rastlín za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami úradu (Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 135).


title: Rozhodnutie Rady zo 7. novembra 2000 týkajúce sa uzavretia Dohovoru o ochrane Rýna

text:
11/zv. 34            SK                                Úradný vestník Európskej únie                                              223

32000D0706

L 289/30                                   ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV                                         16.11.2000

                                                       ROZHODNUTIE RADY
                                                         zo 7. novembra 2000
                                           týkajúce sa uzavretia Dohovoru o ochrane Rýna

                                                               (2000/706/ES)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,                                                           Rýna podľa následných záverov, a je oprávnená podpísať
                                                                               tento dohovor v mene spoločenstva. Nový dohovor
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,                      o ochrane Rýna bol podpísaný v Berne (Švajčiarsko)
a najmä na článok 175 ods. 1 a prvú vetu prvého pododseku                      12. apríla 1999,
článku 300 ods. 2 a prvého pododseku článku 300 ods. 3,
so zreteľom na návrh Komisie,
                                                                        ROZHODLA TAKTO:
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

keďže:                                                                                Článok 1
(1)      rozhodnutím 77/586/EHS ( ) spoločenstvo uzavrelo
                                      2                                 Dohovor o ochrane Rýna sa týmto schvaľuje v mene spoločenstva.
         Dohovor o ochrane Rýna pred chemickým znečistením
         a dodatkovú dohodu podpísanú v Berne 29. apríla 1963           Text dohovoru je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
         týkajúca sa Medzinárodnej komisie na ochranu Rýna pred
         znečistením;
                                                                                Článok 2
(2)      na 25. zasadnutí koordinačnej skupiny Medzinárodnej
         komisie na ochranu Rýna pobrežné štáty považovali za           Predseda Rady týmto oprávňuje určiť osobu alebo osoby
         potrebné ustanoviť nový dohovor o ochrane Rýna a viesť         splnomocnené uložiť dokument o schválení s vládou Švajčiarskej
         rokovania až do konca;                                         konfederácie v súlade v článkom 17 dohovoru.

(3)      Európska Komisia konajúc v mene spoločenstva, sa zúčast-
         nila týchto rokovaní v súlade s rokovacími smernicami          V Bruseli 7. novembra 2000
         ustanovenými Radou a tieto rokovania sa ukončili v janu-
         ári 1998;                                                                                Za Radu
                                                                                predseda
(4)      na základe výsledku rokovaní Rada v marci 1999 roz-
         hodla, že spoločenstvo podpíše Dohovor o ochrane                                                D. VOYNET

(1) Stanovisko predložené 17. mája 2000 (zatiaľ neuverejnené v úrad-
    nom vestníku).
(2) Ú. v. ES L 240, 19.9.1977, s. 35.