title: Rozhodnutie Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (EÚ) 2019/155 z 23. januára 2019 o obnovení dočasného obmedzenia uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja finančných rozdielových zmlúv retailovým klientom

text:
                  31.1.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 27/36

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO ORGÁNU PRE CENNÉ PAPIERE A TRHY (EÚ) 2019/155
         z 23. januára 2019
         o obnovení dočasného obmedzenia uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja finančných rozdielových zmlúv retailovým klientom
         RADA ORGÁNOV DOHĽADU EURÓPSKEHO ORGÁNU PRE CENNÉ PAPIERE A TRHY,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 5, článok 43 ods. 2 a článok 44 ods. 1,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (2), a najmä na jeho článok 40,
         so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2017/567 z 18. mája 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014, pokiaľ ide o vymedzenia pojmov, transparentnosť, kompresiu portfólia a opatrenia dohľadu nad zasahovaním do produktov a pozíciami (3), a najmä na jeho článok 19,
         keďže:

                     (1)

                     Rozhodnutím (EÚ) 2018/796 (4) Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (orgán ESMA) s účinnosťou od 1. augusta 2018 obmedzil uvádzanie na trh, distribúciu alebo predaj finančných rozdielových zmlúv (CFD) retailovým klientom na obdobie troch mesiacov.

                     (2)

                     V súlade s článkom 40 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 orgán ESMA musí v primeraných intervaloch, minimálne však každé tri mesiace, preskúmať dočasné opatrenie týkajúce sa zasahovania do produktov.

                     (3)

                     Rozhodnutím (EÚ) 2018/1636 (5) orgán ESMA s účinnosťou od 1. novembra 2018 obnovil a zmenil dočasné obmedzenie uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja finančných rozdielových zmlúv (CFD) retailovým klientom na obdobie troch mesiacov.

                     (4)

                     Ďalšie preskúmanie orgánu ESMA týkajúce sa obmedzenia finančných rozdielových zmlúv (CFD) sa uskutočnilo, okrem iného, na základe informácií z prieskumu medzi príslušnými orgánmi (6) o praktickom uplatňovaní a vplyve opatrenia týkajúceho sa zasahovania do produktov, ako aj na základe ďalších informácií poskytnutých príslušnými orgánmi a zainteresovanými stranami.

                     (5)

                     Príslušné orgány zaznamenali len obmedzené príklady nedodržania opatrení orgánu ESMA týkajúcich sa zasahovania do produktov, ktoré sa týkali najmä upozornení na riziká.

                     (6)

                     Príslušné orgány hlásili, že došlo k celkovému zníženiu počtu účtov retailových klientov s CFD, obchodovaných objemov a celkového kapitálu retailových klientov, a to počas troch mesiacov od augusta do októbra 2018 (obdobie 2018) v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2017 (obdobie 2017). Na základe porovnania týchto období sa ukázalo, že podiel účtov retailových klientov, na ktorých sa zaznamenal zisk, zostal vo všeobecnosti stabilný. Priemerné náklady vzniknuté retailovým klientom pri obchodovaní s finančnými rozdielovými zmluvami (CFD), ktoré, ako sa zdá, sú menej závislé od podmienok na trhu ako celkové výsledky klientov, boli výrazne nižšie v období 2018 v porovnaní s obdobím 2017 (7). Priemerné náklady v súvislosti s aktívnymi účtami retailových klientov obsahujúcimi finančné rozdielové zmluvy (CFD) naviazané na kryptoaktíva klesali neúmerne v porovnaní s inými nákladmi, i keď s takýmito účtami boli spojené vyššie náklady ako s účtami bez expozície voči kryptoaktívam. Nakoniec, príslušné orgány hlásili stabilný pokles počtu automatických uzavretí pozícií, počtu prípadov, keď účty začali vykazovať záporné vlastné imanie a veľkosti negatívnych zostatkov na účtoch (8).

                     (7)

                     Príslušné orgány tiež hlásili, že v období 2018 sa v porovnaní s obdobím 2017 zvýšil počet klientov považovaných za profesionálnych klientov na vlastnú žiadosť. Orgán ESMA má informácie o tom, že niektorí poskytovatelia CFD prostredníctvom reklamy ponúkajú retailovým klientom možnosť stať sa profesionálnymi klientmi na vlastnú žiadosť. Avšak retailový klient môže požiadať, aby bol považovaný za profesionálneho klienta predovšetkým vtedy, ak tento klient predloží písomnú žiadosť v súlade so všetkými požiadavkami stanovenými v príslušných právnych predpisoch. Poskytovatelia majú zabezpečiť, aby tieto požiadavky vždy spĺňali (9). Orgán ESMA je informovaný aj o tom, že niektoré spoločnosti z tretích krajín aktívne oslovujú klientov v Únii alebo že niektorí poskytovatelia CFD v Únii uvádzajú na trh možnosť, aby si retailoví klienti presunuli svoje účty k subjektu v rámci skupiny v tretej krajine. Bez získania povolenia alebo registrácie v Únii však tieto spoločnosti z tretích krajín môžu ponúkať služby klientom, ktorí sú usadení alebo sa nachádzajú v Únii, iba z ich vlastného výlučného podnetu. A nakoniec, orgán ESMA je informovaný o tom, že spoločnosti začínajú poskytovať iné špekulatívne investičné produkty. Orgán ESMA bude pokračovať v monitorovaní ponuky týchto iných produktov s cieľom zistiť, či je vhodné prijať nejaké iné opatrenia Únie.

                     (8)

                     Od prijatia rozhodnutia (EÚ) 2018/796 orgán ESMA nezískal dôkazy, ktoré by boli v rozpore s jeho celkovým zistením závažnej obavy týkajúcej sa ochrany investorov, ako je to uvedené v rozhodnutí (EÚ) 2018/796 alebo rozhodnutí (EÚ) 2018/1636 (rozhodnutiach). Orgán ESMA dospel preto k záveru, že závažná obava týkajúca sa ochrany investorov, ako bola uvedená v rozhodnutiach, bude naďalej pretrvávať, pokiaľ sa dočasné obmedzenie uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja finančných rozdielových zmlúv (CFD) retailovým klientom neobnoví.

                     (9)

                     Okrem toho, uplatniteľné existujúce regulačné požiadavky podľa práva Únie sa nezmenili a naďalej sa v nich nerieši ohrozenie identifikované orgánom ESMA. Zároveň, príslušné orgány neprijali opatrenie na riešenie tohto ohrozenia alebo opatrenia, ktoré sa prijali, nie sú na riešenie tohto ohrozenia postačujúce. Predovšetkým, od prijatia rozhodnutia (EÚ) 2018/796, žiadny príslušný orgán neprijal vlastné vnútroštátne opatrenie týkajúce sa zasahovania do produktov podľa článku 42 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 (10).

                     (10)

                     Obnovenie obmedzenia nemá škodlivý vplyv na efektívnosť finančných trhov alebo investorov, ktorý by bol neúmerný prínosom opatrenia, a nevytvára riziko regulačnej arbitráže z rovnakých dôvodov stanovených v rozhodnutiach.

                     (11)

                     Ak sa dočasné obmedzenie neobnoví, podľa orgánu ESMA je pravdepodobné, že finančné rozdielové zmluvy budú znova ponúkané retailovým klientom bez primeraných opatrení dostatočne ochraňujúcich retailových klientov pred rizikami súvisiacimi s produktmi, ktoré zapríčinili poškodenie spotrebiteľa, ako je to uvedené v rozhodnutiach.

                     (12)

                     Vzhľadom na tieto dôvody a dôvody uvedené v rozhodnutiach sa orgán ESMA v záujme vyriešenia závažnej obavy týkajúcej sa ochrany investorov rozhodol obnoviť obmedzenie za rovnakých podmienok, aké sú uvedené v rozhodnutí (EÚ) 2018/1636, na ďalšie trojmesačné obdobie.

                     (13)

                     Keďže navrhované opatrenie sa môže v obmedzenej miere týkať derivátov poľnohospodárskych komodít, orgán ESMA viedol konzultácie s verejnými orgánmi zodpovednými za dohľad, správu a reguláciu fyzických poľnohospodárskych trhov podľa nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 (11). Ani jeden z týchto orgánov nevzniesol žiadne námietky k navrhovaným opatreniam týkajúcim sa obnovenia.

                     (14)

                     Orgán ESMA informoval príslušné orgány o tomto navrhovanom rozhodnutí,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Vymedzenie pojmov
            Na účely tohto rozhodnutia:

                        a)

                        „finančná rozdielová zmluva“ alebo „CFD“ je derivát iný ako opcia, future, swap alebo dohoda o forwardovej úrokovej miere, ktorého účelom je poskytnúť držiteľovi dlhú alebo krátku expozíciu voči fluktuáciám v cene, úrovni alebo hodnote podkladového aktíva bez ohľadu na to, či sa s ním obchoduje na obchodnom mieste, a ktorý sa musí vyrovnať v hotovosti alebo sa môže vyrovnať v hotovosti na základe voľby jednej zo zmluvných strán z iného dôvodu ako platobnej neschopnosti alebo inej udalosti, ktorá má za následok ukončenie zmluvy;

                        b)

                        „vylúčená nepeňažná výhoda“ je akákoľvek nepeňažná výhoda iná ako informácie a nástroje výskumu, pokiaľ sa vzťahujú na finančné rozdielové zmluvy,;

                        c)

                        „počiatočná marža“ je akákoľvek platba na účely uzatvorenia finančnej rozdielovej zmluvy s výnimkou provízie, transakčných poplatkov a iných súvisiacich nákladov;

                        d)

                        „ochranná počiatočná marža“ je počiatočná marža stanovená v prílohe I;

                        e)

                        „ochrana uzavretím pri určitej marži“ je uzavretie jednej alebo viacerých otvorených CFD retailového klienta za podmienok najpriaznivejších pre klienta v súlade s článkami 24 a 27 smernice 2014/65/EÚ, ak objem prostriedkov na účte na obchodovanie s CFD a nerealizovaných čistých ziskov všetkých otvorených finančných rozdielových zmlúv spojených s daným účtom klesne pod menej ako polovicu celkovej ochrannej počiatočnej marže za všetky takéto otvorené finančné rozdielové zmluvy;

                        f)

                        „ochrana pred záporným zostatkom“ je obmedzenie súhrnných záväzkov retailového klienta zo všetkých finančných rozdielových zmlúv spojených s účtom na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami u poskytovateľa CFD na prostriedky na danom účte na obchodovanie s finančnými rozdielovými zmluvami.

            Článok 2
            Dočasné obmedzenie finančných rozdielových zmlúv v súvislosti s retailovými klientmi
            Obmedzuje sa uvádzanie na trh, distribúcia alebo predaj CFD retailovým klientom na okolnosti, keď sú splnené aspoň všetky tieto podmienky:

                        a)

                        poskytovateľ CFD vyžaduje od retailového klienta, aby zaplatil ochrannú počiatočnú maržu;

                        b)

                        poskytovateľ CFD poskytuje retailovému klientovi ochranu uzavretím pri určitej marži;

                        c)

                        poskytovateľ CFD poskytuje retailovému klientovi ochranu pred záporným zostatkom;

                        d)

                        poskytovateľ CFD neposkytne priamo alebo nepriamo retailovému klientovi platbu, peňažnú alebo vylúčenú nepeňažnú výhodu v súvislosti s uvádzaním na trh, distribúciou alebo predajom finančných rozdielových zmlúv okrem dosiahnutých ziskov z ktorejkoľvek poskytnutej finančnej rozdielovej zmluvy; a

                        e)

                        poskytovateľ CFD nekomunikuje priamo alebo nepriamo informácie retailovému klientovi alebo nezverejňuje informácie, ku ktorým má retailový klient prístup, týkajúce sa uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja CFD, ak neobsahujú príslušné upozornenie na riziko stanovené v prílohe II, ktoré je v súlade s podmienkami stanovenými v prílohe II.

            Článok 3
            Zákaz účasti na aktivitách obchádzania
            Zakazuje sa zapájať sa vedome a úmyselne do činností, ktorých predmetom alebo účinkom je obchádzanie požiadaviek stanovených v článku 2 vrátane pôsobenia ako zástupca poskytovateľa finančnej rozdielovej zmluvy.

            Článok 4
            Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

               1.   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2.   Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. februára 2019 počas obdobia troch mesiacov.

            V Paríži 23. januára 2019

                  Za Radu orgánov dohľadu

               Steven MAIJOOR

                  predseda

            (1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.

            (2)  Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 84.

            (3)  Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2017, s. 90.

            (4)  Rozhodnutie Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (EÚ) 2018/796 z 22. mája 2018 o dočasnom obmedzení finančných rozdielových zmlúv v Únii v súlade s článkom 40 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 (Ú. v. EÚ L 136, 1.6.2018, s. 50).

            (5)  Rozhodnutie Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (EÚ) 2018/1636 z 23. októbra 2018 o obnovení a zmene dočasného obmedzenia uvádzania na trh, distribúcie alebo predaja finančných rozdielových zmlúv retailovým klientom uvedeného v rozhodnutí (EÚ) 2018/796 (Ú. v. EÚ L 272, 31.10.2018, s. 62).

            (6)  Odpoveď poskytlo týchto 26 príslušných orgánov: Financial Market Authority (AT – FMA), Cyprus Securities and Exchange Commission (CY-CySEC), Česká národní banka (CZ – CNB), Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (DE – BaFin), Finanstilsynet (DK-Finanstilsynet), Hellenic Capital Markets Commission (EL-HCMC), Comisión Nacional del Mercado de Valores (ES – CNMV), Finnish Financial Supervisory Authority (FI – FSA), Autorité des Marchés Financiers (FR – AMF), Magyar Nemzeti Bank (HU – MNB), Central Bank of Ireland (IE – CBI), Financial Supervisory Authority (IS – FME), Lietuvos Bankas (LT- LB), Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (IT – Consob), Commission de Surveillance du Secteur Financier (LU – CSSF), Finanšu un kapitāla tirgus komisija (LV-FKTK), Malta Financial Services Authority (MT – MFSA), Autoriteit Financiële Markten (NL-AFM), Finanstilsynet (Finanstilsynet-NO), Komisja Nadzoru Finansowego (PL-KNF), Comissão do Mercado de Valores Mobiliários (PT – CMVM), Romanian Financial Supervisory Authority (RO – FSA), Finansinspektionen (SE-Finansinspektionen), Agencija za trg vrednostnih papirjev (ATVP-SI), Národná banka Slovenska (NBS-SK), Financial Conduct Authority (UK- FCA).

            (7)  To je v súlade s pozorovanými poklesmi celkových obchodovaných objemov, na základe ktorých sa zvyčajne vypočítavajú rozpätia a poplatky. Medzi aktívnymi účtami retailových klientov došlo k miernemu zvýšeniu priemerného kapitálu klientov, aj keď v percentuálnom vyjadrení išlo o významne menšiu zmenu ako bol pokles celkových obchodovaných objemov a celkovej expozície týchto účtov.

            (8)  V období od augusta do októbra 2018 sa uplatňovala ochrana pred záporným zostatkom. Tržný gapping však môže viesť k tomu, že je pozícia klienta najprv uzavretá na cene, ktorej výsledkom je záporné vlastné imanie, pričom poskytovateľ potom v záujme splnenia novej požiadavky týkajúcej sa ochrany pred záporným zostatkom príslušný účet dorovná na nulové vlastné imanie. Bolo tomu tak aj v prípade poskytovateľov, ktorí v rovnakom období v roku 2017 ponúkali ochranu pred záporným zostatkom.

            (9)  Príloha II oddiel II smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349). Pozri tiež oddiel 11 dokumentu Questions and Answers on MiFID II and MiFIR investor protection and intermediaries topics (Otázky a odpovede orgánu ESMA o otázkach ochrany investorov podľa smernice MiFID II a nariadenia MiFIR a o sprostredkovateľoch (ESMA35-43-349)), v ktorom orgán ESMA identifikoval formy postupov, ktoré by investičné spoločnosti pri uplatňovaní právnych požiadaviek týkajúcich sa kategorizácie klientov ako profesionálnych klientov na vlastnú žiadosť nemali používať. Oddiel 11 bol naposledy aktualizovaný 25. mája 2018.

            (10)  Orgán ESMA zohľadnil, že: A) príslušný orgán štátu EZVO, ktorý je členom EHP, NO-Finanstilsynet, 4. júna 2018 prijal vnútroštátne opatrenia týkajúce sa zasahovania do produktov s rovnakými podmienkami a dátumami uplatňovania, ako majú opatrenia orgánu ESMA; b) v Rumunsku sa 6. júla 2018 začal uplatňovať zákon s podobnými podmienkami, ako majú opatrenia orgánu ESMA.

            (11)  Nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1).

            PRÍLOHA I

               PERCENTUÁLNE PODIELY POČIATOČNEJ MARŽE PODĽA DRUHU PODKLADOVÉHO AKTÍVA

                        a)

                        3,33 % pomyselnej hodnoty (notional value) CFD, ak podkladovým aktívom je menový pár, ktorý tvoria ktorékoľvek dve z týchto mien: americký dolár, euro, japonský jen, britská libra, kanadský dolár alebo švajčiarsky frank;

                        b)

                        5 % pomyselnej hodnoty CFD, ak je podkladovým aktívom nasledovný index, menový pár alebo komodita:

                                    i)

                                    ktorýkoľvek z týchto akciových indexov: Financial Times Stock Exchange 100 (FTSE 100), Cotation Assistée en Continu 40 (CAC 40), Deutsche Bourse AG German Stock Index 30 (DAX30), Dow Jones Industrial Average (DJIA), Standard & Poors 500 (S&P 500), NASDAQ Composite Index (NASDAQ), NASDAQ 100 Index (NASDAQ 100), Nikkei Index (Nikkei 225), Standard & Poors/Australian Securities Exchange 200 (ASX 200), EURO STOXX 50 Index (EURO STOXX 50);

                                    ii)

                                    menový pár zložený aspoň z jednej meny, ktorá nie je uvedená v bode a); alebo

                                    iii)

                                    zlato;

                        c)

                        10 % pomyselnej hodnoty CFD, ak je podkladovým aktívom komodita alebo akciový index, pričom táto komodita alebo akciový index sú iné ako tie, ktoré sú uvedené v bode b);

                        d)

                        50 % pomyselnej hodnoty CFD, ak je podkladovým aktívom kryptomena; alebo

                        e)

                        20 % pomyselnej hodnoty CFD, ak je podkladovým aktívom:

                                    i)

                                    akcia alebo

                                    ii)

                                    aktívum, ktoré nie je uvedené inde v tejto prílohe.

            PRÍLOHA II

               UPOZORNENIA NA RIZIKO

            ODDIEL A

               Podmienky upozorňovania na riziko

                        1.

                        Upozornenie na riziko musí mať úpravu, ktorou sa zaručí vyjadrenie jeho dôležitosti, pričom sa v ňom musí používať veľkosť písma minimálne vo veľkosti prevažujúcej veľkosti písma a musí byť v tom istom jazyku, ktorý sa používa v komunikácii alebo pri zverejňovaní informácií.

                        2.

                        Ak sa komunikácia alebo zverejnené informácie nachádzajú na trvanlivom médiu alebo webovej stránke, upozornenie na riziko musí mať formát stanovený v oddiele B.

                        3.

                        Ak sa komunikácia alebo zverejnené informácie nachádzajú na inom ako trvanlivom médiu alebo webovej stránke, upozornenie na riziko musí mať formát stanovený v oddiele C.

                        4.

                        Odchylne od odsekov 2 a 3, ak počet znakov nachádzajúcich sa v upozornení na riziko vo formáte stanovenom v oddiele B alebo oddiele C prevyšuje obmedzenie počtu znakov povolené v štandardných podmienkach tretej strany, ktorá je poskytovateľom uvádzajúcim produkty na trh, upozornenie na riziko môže byť namiesto toho uvedené vo formáte stanovenom v oddiele D.

                        5.

                        Ak sa použije upozornenie na riziko vo formáte stanovenom v oddiele D, komunikácia alebo uverejnené informácie musia obsahovať aj priame prepojenie na webovú stránku poskytovateľa CFD, na ktorej je zobrazené upozornenie na riziko vo formáte stanovenom v oddiele B.

                        6.

                        Upozornenie na riziko musí obsahovať aktuálny percentuálny podiel strát u konkrétneho poskytovateľa založený na výpočte percentuálneho podielu účtov na obchodovanie s CFD, ktoré poskytovateľ finančných rozdielových zmlúv poskytol retailovým klientom a na ktorých došlo k finančným stratám. Výpočet sa musí vykonávať každé tri mesiace a musí zahŕňať obdobie 12 mesiacov bezprostredne pred dátumom, kedy sa vykonáva (tzv. 12-mesačné výpočtové obdobie). Na účely výpočtu:

                                    a.

                                    sa za účet na obchodovanie s CFD individuálneho retailového klienta, na ktorom došlo k finančnej strate, považuje účet, na ktorom je súčet realizovaných a nerealizovaných čistých ziskov z CFD spojených s daným účtom na obchodovanie s CFD počas 12-mesačného výpočtového obdobia záporný;

                                    b.

                                    do výpočtu sa zahrnú všetky náklady súvisiace s CFD spojenými s účtom na obchodovanie s CFD vrátane všetkých poplatkov a provízií;

                                    c.

                                    do výpočtu sa nezahrnú tieto skutočnosti:

                                                i.

                                                akýkoľvek účet na obchodovanie s CFD, na ktorom neboli otvorené finančné rozdielové zmluvy spojené s týmto účtom v rámci výpočtového obdobia;

                                                ii.

                                                akékoľvek zisky alebo straty z produktov iných ako CFD spojených s účtom na obchodovanie s CFD;

                                                iii.

                                                akékoľvek vklady alebo výbery prostriedkov z účtu na obchodovanie s CFD.

                        7.

                        Odchylne od odsekov 2 až 6, ak v priebehu posledného 12-mesačného výpočtového obdobia poskytovateľ CFD neposkytol retailovému klientovi otvorenú CFD spojenú s účtom retailového klienta na obchodovanie s CFD, tento poskytovateľ CFD musí použiť štandardné upozornenie na riziko vo formáte stanovenom v oddieloch E až G, podľa potreby.

                  ODDIEL B

               Upozornenie na riziko týkajúce sa konkrétneho poskytovateľa na trvanlivom médiu alebo webovej stránke

                        Finančné rozdielové zmluvy sú zložité nástroje a sú spojené s vysokým rizikom rýchlych finančných strát v dôsledku pákového efektu.

                           Na [vložiť percentuálny podiel vzťahujúci sa na poskytovateľa] % účtov retailových investorov dochádza k finančným stratám pri obchodovaní s finančnými rozdielovými zmluvami u tohto poskytovateľa.

                        Mali by ste zvážiť, či chápete, ako finančné rozdielové zmluvy fungujú, a či si môžete dovoliť podstúpiť vysoké riziko, že utrpíte finančné straty.

                  ODDIEL C

               Skrátené upozornenie na riziko týkajúce sa konkrétneho poskytovateľa

                           Na [vložiť percentuálny podiel vzťahujúci sa na poskytovateľa] % účtov retailových investorov dochádza k finančným stratám pri obchodovaní s finančnými rozdielovými zmluvami u tohto poskytovateľa.

                        Mali by ste zvážiť, či si môžete dovoliť podstúpiť vysoké riziko, že utrpíte finančné straty.

                  ODDIEL D

               Upozornenie na riziko so zníženým počtom znakov týkajúce sa konkrétneho poskytovateľa

                           Na [vložiť percentuálny podiel vzťahujúci sa na poskytovateľa] % retailových účtov CFD dochádza k finančným stratám.

                  ODDIEL E

               Štandardné upozornenie na riziko na trvanlivom médiu alebo webovej stránke

                        Finančné rozdielové zmluvy sú zložité nástroje a sú spojené s vysokým rizikom rýchlych finančných strát v dôsledku pákového efektu.

                           Pri obchodovaní s finančnými rozdielovými zmluvami dochádza k finančným stratám na 74 % až 89 % účtov retailových investorov.

                        Mali by ste zvážiť, či chápete, ako finančné rozdielové zmluvy fungujú, a či si môžete dovoliť podstúpiť vysoké riziko, že utrpíte finančné straty.

                  ODDIEL F

               Skrátené štandardné upozornenie na riziko

                           Pri obchodovaní s finančnými rozdielovými zmluvami dochádza k finančným stratám na 74 % až 89 % účtov retailových investorov.

                        Mali by ste zvážiť, či si môžete dovoliť podstúpiť vysoké riziko, že utrpíte finančné straty.

                  ODDIEL G

               Štandardné upozornenie na riziko so zníženým počtom znakov

                           Na 74 – 89 % retailových účtov CFD dochádza k finančným stratám.


title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 83/18/COL z 26. septembra 2018 o štátnych zárukách na zmluvy o derivátoch poskytnutých spoločnosti Landsvirkjun (Island) [2019/156]

text:
                  31.1.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 27/42

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
         č. 83/18/COL
         z 26. septembra 2018
         o štátnych zárukách na zmluvy o derivátoch poskytnutých spoločnosti Landsvirkjun (Island) [2019/156]
         DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),
         so zreteľom na:
         Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 61,
         protokol 26 k Dohode o EHP,
         Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,
         Protokol 3 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), a najmä na jeho časť II článok 7 ods. 2,
         po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky (1), a so zreteľom na ich pripomienky,
         keďže:
         1   POSTUP

                     (1)

                     Dozorný úrad začal 3. mája 2017 formálne vyšetrovacie konanie vo veci možnej štátnej pomoci poskytnutej spoločnosti Landsvirkjun vo forme štátnych záruk na zmluvy o derivátoch (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (2).

                     (2)

                     Listom z 15. septembra 2017 (3) spoločnosť Landsvirkjun predložila svoje pripomienky (4). Dozorný úrad následne predložil pripomienky Islandu (5). Dozorný úrad nedostal pripomienky od žiadnej inej zainteresovanej strany.

                     (3)

                     Islandské orgány predložili svoje pripomienky listom z 25. septembra 2017 (6).

                     (4)

                     Dozorný úrad sa 23. marca 2018 stretol so zástupcami spoločnosti Landsvirkjun a islandských orgánov. V nadväznosti na toto stretnutie a otázky dozorného úradu z 27. marca 2018 (7) predložila spoločnosť Landsvirkjun 11. apríla 2018 doplňujúce informácie (8). Islandské orgány informovali 12. apríla 2018 dozorný úrad, že podporujú argumenty spoločnosti Landsvirkjun a nevidia potrebu predložiť dodatočné pripomienky (9).

                     (5)

                     Dozorný úrad ďalej diskutoval o tejto otázke na stretnutí s islandskými orgánmi a spoločnosťou Landsvirkjun, ktoré sa konalo 6. júna 2018. Spoločnosť Landsvirkjun zaslala dozornému úradu 7. júna 2018 doplňujúce informácie (10). V nadväznosti na uvedené stretnutie a doplňujúce informácie od spoločnosti Landsvirkjun dozorný úrad požiadal islandské orgány o dodatočné vysvetlenia (11). Islandské orgány zaslali požadované informácie listom z 29. júna 2018 (12).

               2   OPIS OPATRENIA

         2.1   Príjemca: Landsvirkjun

                     (6)

                     Landsvirkjun je verejná partnerská spoločnosť, na ktorú sa vzťahuje zákon o spoločnosti Landsvirkjun (13). Štátna pokladnica prevzala k 1. januáru 2007 úplné vlastníctvo spoločnosti. Spoločnosť Landsvirkjun vlastní štát priamo prostredníctvom štátnej pokladnice (99,9 %) a nepriamo prostredníctvom Eignarhlutir ehf (0,1 %), spoločnosti s ručením obmedzeným, ktorú celú vlastní štátna pokladnica.

               2.2   Zmluvy o derivátoch uzavreté spoločnosťou Landsvirkjun a štátne záruky

                     (7)

                     Podľa islandských orgánov je spoločnosť (14) Landsvirkjun vystavená devízovým (FX) a úrokovým rizikám na svojom dlhovom portfóliu. Spoločnosť Landsvirkjun používa na kontrolu a riadenie týchto rizík rôzne zmluvy o derivátoch.

                     (8)

                     Ako je vysvetlené v rozhodnutí o začatí konania, dozorný úrad preskúmal tieto druhy zmlúv o derivátoch uzavreté spoločnosťou Landsvirkjun: devízové swapy, devízové opcie a úrokové swapy (15). Dozorný úrad poskytol v rozhodnutí o začatí konania opis týchto zmlúv o derivátoch založený na vysvetleniach islandských orgánov (16).

               2.3   Existujúci postup pomoci, pokiaľ ide o štátnu pomoc poskytnutú prostredníctvom neobmedzených štátnych záruk

                     (9)

                     Dozorný úrad začal listom z 26. septembra 2006 (17) postup týkajúci sa existujúcich opatrení pomoci stanovený v článku 17 ods. 2 časti II protokolu 3, pokiaľ ide o určité opatrenia v prospech elektrárenských zariadení na Islande vrátane neobmedzených štátnych záruk pre spoločnosť Landsvirkjun. V tomto liste dozorný úrad informoval islandské orgány o svojom predbežnom stanovisku, že tieto opatrenia zahŕňali existujúcu štátnu pomoc, ktorá nie je v súlade s fungovaním Dohody o EHP.

                     (10)

                     Dozorný úrad dospel vo svojom rozhodnutí č. 302/09/COL k záveru (18), že neobmedzená štátna záruka pre spoločnosť Landsvirkjun predstavuje existujúcu štátnu pomoc. V uvedenom rozhodnutí dozorný úrad navrhol, aby islandské orgány prijali legislatívne, administratívne a iné opatrenia potrebné na odstránenie akejkoľvek nezlučiteľnej pomoci vyplývajúcej z neobmedzenej štátnej záruky poskytnutej spoločnosti Landsvirkjun.

                     (11)

                     Islandské orgány listom z 8. augusta 2009 (19) akceptovali navrhované opatrenia a zaviazali sa, že informujú dozorný úrad o opatreniach, ktoré by prijali s cieľom vykonať rozhodnutie č. 302/09/COL. Po ďalších výmenách s islandskými orgánmi dozorný úrad zaznamenal vo svojom rozhodnutí č. 159/13/COL (20) skutočnosť, že Island akceptoval prijatie primeraných opatrení v súvislosti s existujúcou schémou pomoci a uzavrel prípad.

               3   DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

                     (12)

                     V rozhodnutí o začatí konania dozorný úrad predložil svoje predbežné stanovisko k existujúcemu ohrozeniu pomoci vo forme záruk a ich možnej nezlučiteľnosti s fungovaním Dohody o EHP.

                     (13)

                     Podľa predbežného stanoviska dozorného úradu sa predmetné štátne záruky na zmluvy o derivátoch poskytovali spoločnosti Landsvirkjun prinajmenšom od roku 2013. Dozorný úrad vysvetlil v rozhodnutí o začatí konania, že viaceré aspekty potrebné na posúdenie štátnej pomoci vo forme záruk na zmluvy o derivátoch poskytnutých spoločnosti Landsvirkjun ostali nejasné (21).

                     (14)

                     Dozorný úrad nemohol vylúčiť existenciu štátnej pomoci v súvislosti so zárukami. Pokiaľ ide o ekonomickú výhodu, dozorný úrad dospel k predbežnému stanovisku, že predmetné záruky nespĺňajú podmienky stanovené v písmenách b), c) a d) bode 3.2 usmernení o štátnej pomoci týkajúcich sa štátnych záruk (ďalej len „usmernenia o zárukách“) (22) a predstavujú výhodu v zmysle pravidiel štátnej pomoci. Dozorný úrad vyjadril pochybnosti o tom, či záruky možno vyhlásiť za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP.

                     (15)

                     Island a spoločnosť Landsvirkjun predložili pripomienky týkajúce sa zmlúv o derivátoch, ktoré uzavrela spoločnosť Landsvirkjun, a štátnych záruk. Časti pripomienok relevantné pre rozhodnutie sú zhrnuté v oddieloch 4 a 5.

               4   PRIPOMIENKY ISLANDU

         4.1   Všeobecné pripomienky k zmluvám o derivátoch a štátnym zárukám

                     (16)

                     Odkazujúc na odsek 20 rozhodnutia o začatí konania (23) Island tvrdí, že na rozdiel od znenia nadväzujúceho listu dozorného úradu z 27. júna 2016 spoločnosť Landsvirkjun mohla uzavrieť zmluvy o hedžingových derivátoch bez štátnych záruk. Protikladné vyhlásenie uvedené v nadväzujúcom liste je chybou, ktorú v tom čase Island neidentifikoval. Okrem toho príslušný právny rámec nezaväzuje spoločnosť Landsvirkjun k získaniu štátnej záruky v záujme uzatvorenia zmluvy o derivátoch. Spoločnosť Landsvirkjun môže každý rok požiadať o záruku na hedžingové deriváty do určitej kumulatívnej nominálnej hodnoty.

                     (17)

                     Odkazujúc na odseky 20, 24, 33 a 39 rozhodnutia o začatí konania (24) Island vysvetľuje, že záruky poskytlo skôr Ministerstvo financií a hospodárstva než Správa štátneho dlhu (ďalej len „GDM“), ktorá je oddelením centrálnej banky fungujúcim v rámci pokladničných a trhových operácií. GDM je poverené určitými úlohami spojenými so štátnymi zárukami, čo však neznamená, že je poverené ich poskytovaním (25).

               4.2   Existencia štátnej pomoci

                     (18)

                     Island nepopiera skutočnosť, že predmetné štátne záruky sú pripísateľné štátu, ani to, že ak sa zistí existencia selektívnej výhody, môžu narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP.

                     (19)

                     Island však spochybňuje predbežné zistenie dozorného úradu (26), že dané záruky by mohli predstavovať výhodu pre spoločnosť Landsvirkjun.

                     (20)

                     Podľa Islandu sú dané záruky zárukami na inkaso, ktoré nemajú osobitnú hodnotu pre spoločnosť Landsvirkjun. Existuje iba teoretická možnosť inkasa na štát. Island tvrdí, že spoločnosť Landsvirkjun uzatvára zmluvy o derivátoch výlučne na účely hedžingu, t. j. s cieľom znížiť finančné riziko pre spoločnosť Landsvirkjun vyplývajúce z finančných transakcií. To si vyžaduje štát ako vlastník, ako aj politika riadenia rizík, ktorú stanovila správna rada spoločnosti Landsvirkjun. Island tiež tvrdí, že spoločnosť Landsvirkjun uzatvára zmluvy o derivátoch bez štátnej záruky za rovnakých podmienok ako zmluvy o derivátoch, na ktoré je poskytnutá záruka.

               4.3   Uplatniteľnosť islandského právneho rámca pre štátne záruky

                     (21)

                     Odkazujúc na odsek 65 rozhodnutia o začatí konania (27) Island tvrdí, že dané záruky spadajú pod právny rámec, ktorý bol predmetom rozhodnutia dozorného úradu č. 302/09/COL, a to pred zmenou aj po zmene rozhodnutia. Island sa odvoláva na korešpondenciu medzi islandskými orgánmi a dozorným úradom potvrdzujúcu toto vysvetlenie.

               5   PRIPOMIENKY SPOLOČNOSTI LANDSVIRKJUN (28)

         5.1   Uplatniteľnosť islandského právneho rámca pre štátne záruky na spoločnosť Landsvirkjun

                     (22)

                     Právny rámec, na základe ktorého sa spoločnosti Landsvirkjun udeľujú štátne záruky, tvorí zákon o štátnych zárukách (29) a zákon o spoločnosti Landsvirkjun. Spoločnosť Landsvirkjun bola zriadená ako partnerská spoločnosť už na základe predchádzajúceho zákona o spoločnosti Landsvirkjun (30).

                     (23)

                     Podľa článku 1 zákona o štátnych zárukách štát nemôže nikdy poskytnúť záruku bez právneho základu (31). V prípade spoločnosti Landsvirkjun je právnym základom na poskytnutie štátnych záruk zákon o spoločnosti Landsvirkjun. Podľa zákona o spoločnosti Landsvirkjun je pred uplatnením existujúceho postupu pomoci a po ňom záruka vlastníkov zárukou na inkaso. Okrem toho záruky poskytuje skôr Ministerstvo financií a hospodárstva než GDM.

                     (24)

                     Záruka na inkaso sa líši od bežne uplatniteľných pravidiel týkajúcich sa zodpovednosti vlastníkov partnerských spoločností. Podľa zákona o partnerských spoločnostiach č. 50/2007 vlastníci ručia za záväzky partnerskej spoločnosti na základe priamej, neobmedzenej a bezpodmienečnej záruky, a to bez obmedzenia všetkých povinností spoločnosti.

                     (25)

                     V prípade záruky na inkaso musí veriteľ pred začatím konania proti štátu vyčerpať všetky opravné prostriedky proti spoločnosti Landsvirkjun. V praxi to znamená, že veriteľ musí dokázať, že dlžník je v súlade so všeobecnými zásadami islandského práva platobne neschopný. Preto by musel byť veriteľ predtým, než sa opäť obráti na ručiteľa, predmetom neúspešnej exekúcie, prípadne formálne začať postupy stanovené v zákone o konkurze (alebo byť súčasťou týchto postupov spolu s inými osobami) (32). Z dôvodu veľmi zaťažujúceho a zdĺhavého postupu a požiadavky, aby sa pred obrátením sa na ručiteľa vyčerpali všetky prostriedky spoločnosti, má záruka na inkaso pre veriteľov nižšiu hodnotu. Spoločnosť Landsvirkjun sa tiež odvoláva na predchádzajúcu prax dozorného úradu v tejto súvislosti (33).

               5.2   Využívanie zmlúv na deriváty spoločnosťou Landsvirkjun

                     (26)

                     Pokiaľ ide o dané zmluvy o derivátoch, ktoré boli kryté štátnou zárukou, tieto zmluvy o derivátoch sa vzťahovali na podkladové finančné záväzky (úvery alebo dlhopisy), ktoré boli uzatvorené pred vykonaním primeraného opatrenia v rámci existujúceho postupu pomoci (34).

                     (27)

                     Spoločnosť Landsvirkjun uvádza, že štruktúra jeho financovania je plne v súlade so štandardnou praxou používanou vo veľkých podnikoch vo všetkých krajinách OECD a že zmluvy o derivátoch sú neoddeliteľnou súčasťou riadenia rizík. Spoločnosť Landsvirkjun uzatvára s protistranami rámcové dohody Medzinárodnej asociácie pre swapy a deriváty (ISDA) (35), v ktorých sú stanovené štandardné podmienky uplatňované na všetky derivátové transakcie uzavreté medzi týmito stranami (36).

                     (28)

                     Spoločnosť Landsvirkjun má finančné záväzky denominované v USD a iných menách, pričom používa pohyblivé i pevné úrokové sadzby (37). Preto je vystavená devízovým aj úrokovým rizikám. Spoločnosť Landsvirkjun zabezpečuje tieto riziká prostredníctvom zmlúv o derivátoch, ktoré používa na konverziu finančných záväzkov denominovaných v inej mene ako USD (jej funkčná mena od roku 2008) na záväzky denominované v USD, ako aj finančných záväzkov s pohyblivými úrokovými sadzbami na záväzky s pevnými úrokovými sadzbami.

                     (29)

                     Landsvirkjun používa zmluvy o derivátoch iba na účely hedžingu (38). Landsvirkjun nevyužíva zmluvy o derivátoch na špekulatívne účely ani účely arbitráže (39). Obmedzenie používania zmlúv o derivátoch na účely hedžingu nariadil spoločnosti Landsvirkjun aj jej vlastník, čiže štát. Landsvirkjun predložila interné dokumenty a listy od svojho vlastníka na dosvedčenie týchto tvrdení (40).

                     (30)

                     Landsvirkjun tiež vysvetľuje, že jej politikou je nepoužívať žiadne záruky v súvislosti s verejnými alebo súkromnými transakciami. V nadväznosti na zmeny systému štátnych záruk začala spoločnosť Landsvirkjun rokovať o obnove zaručených zmlúv o derivátoch, pričom posledná štátna záruka bola zrušená v júli 2017 (41). Spoločnosť Landsvirkjun je schopná uzatvárať a uzatvára zmluvy o derivátoch bez štátnych záruk. Spoločnosť Landsvirkjun poskytla aj dôkazy o tom, že zrušenie štátnych záruk nespôsobilo zmeny hospodárskych podmienok zmlúv o derivátoch (42).

               5.3   Žiadna výhoda

                     (31)

                     Spoločnosť Landsvirkjun sa domnieva, že prostredníctvom štátnych záruk na predmetné zmluvy o derivátoch sa neposkytla žiadna výhoda.

                     (32)

                     Hedžingový derivát spravidla zníži riziko vystavenia, čo by malo viesť k zníženiu prémie vyplatenej za záruku spojenú s príslušnou transakciou. Spoločnosť Landsvirkjun opätovne zdôrazňuje, že zmena neplatných zmlúv o derivátoch zameraná na odstránenie štátnej záruky si nevyžiadala žiadne dodatočné náklady spoločnosti. Medzi podmienkami a požiadavkami týkajúcimi sa financovania spoločnosti Landsvirkjun bez štátnej záruky alebo s ňou nie sú žiadne rozdiely (43).

                     (33)

                     Spoločnosť Landsvirkjun predložila dve správy o vplyve štátnych záruk na zmluvy o derivátoch (44). Podľa týchto správ nebola so štátnymi zárukami poskytnutými na portfólio derivátov spojená žiadna hospodárska výhoda.

                     (34)

                     Spoločnosť Landsvirkjun tiež vysvetľuje, že v období 2010 – 2017 sa jej voľne použiteľná hotovosť pohybovala v rozmedzí od 142 miliónov USD do 287 miliónov USD. Táto vysoká hotovosť bola k dispozícii na účely spojené s rizikom likvidity, t. j ako rezerva pre nepredvídané riziko. Silná likvidita znamená alternatívne náklady, čo priamo súvisí s prirážkami, ktoré sa súčasne vyplácajú štátu. Namiesto držby voľne použiteľnej hotovosti by mohla spoločnosť kúpiť zabezpečené dlhopisy na trhu a/alebo predplatené/amortizované úvery od svojich veriteľov. Ušetrila by tak nielen na úrokoch, ale aj poplatok za záruku vo výške [0,1 – 2] %, ktorý v súčasnosti uhrádza za zaručené dlhopisy a úvery.

               6   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

                     (35)

                     V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:
                     „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

                     (36)

                     V záujme označiť opatrenie za pomoc v zmysle uvedeného ustanovenia je preto nevyhnutné splniť tieto kumulatívne podmienky: i) opatrenie musí byť poskytnuté štátom alebo zo štátnych prostriedkov; ii) opatrenie musí predstavovať výhodu pre podnik; iii) opatrenie musí zvýhodňovať určité podniky; a iv) musí existovať možnosť, že opatrenie naruší hospodársku súťaž a ovplyvní obchod (45). Dozorný úrad sa domnieva, že je vhodné začať posudzovať, či záruky poskytnuté na predmetné zmluvy o derivátoch predstavovali výhodu pre spoločnosť Landsvirkjun.

               6.1   Výhoda

         6.1.1   Predbežné poznámky

                     (37)

                     Dozorný úrad súhlasí s názorom islandských orgánov a spoločnosti Landsvirkjun, že predmetné záruky patria do pôsobnosti islandských právnych predpisov o štátnych zárukách vrátane zákona o spoločnosti Landsvirkjun, ktorý podliehal existujúcemu postupu pomoci (46).

                     (38)

                     Súčasné formálne vyšetrovacie konanie, ktoré sa začalo na základe rozhodnutia o začatí konania, má užšie zameranie než existujúci postup pomoci, keďže sa vzťahuje len na uplatňovanie zákona o spoločnosti Landsvirkjun na štátne záruky v prípade určitých zmlúv o derivátoch.

                     (39)

                     V rozhodnutí o začatí konania vyjadril dozorný úrad pochybnosti o tom, či záruky splnili podmienky stanovené v písmenách b), c) a d) bodu 3.2 (47) usmernení o zárukách, čo by umožnilo vylúčiť existenciu pomoci (48).

                     (40)

                     Bez toho, aby bola dotknutá otázka, či sa splnili podmienky stanovené v usmerneniach o zárukách potrebné na vylúčenie štátnej pomoci, a na základe nižšie uvedených vysvetlení a informácií, ktoré poskytli Island a spoločnosť Landsvirkjun v priebehu formálneho vyšetrovania, dozorný úrad konštatuje, že predmetné štátne záruky neviedli k výhode pre spoločnosť Landsvirkjun (49).

               6.1.2   Vylúčenie výhody vyplývajúcej zo štátnych záruk poskytnutých na zmluvy o derivátoch

                     (41)

                     Výhodou v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nemohol získať za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (50). Dozorný úrad viackrát rozhodol, že záruka môže predstavovať výhodu podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP (51).

                     (42)

                     Výhoda záruky spočíva v tom, že riziko spojené so zárukou znáša štát. Skutočnosť, že riziko znáša štát, by sa za normálnych okolností mala kompenzovať primeraným poplatkom (52). V usmerneniach o zárukách sa však uvádza, že „ak individuálna záruka alebo schéma poskytovania záruk, do ktorej vstúpi štát, neprinesie podniku žiadnu výhodu, nepredstavuje štátnu pomoc“ (53). V bodoch 3.2 až 3.5 usmernení o zárukách sa stanovujú podmienky pre vylúčenie individuálnych záruk a schém poskytovania záruk. Podľa bodu 3.6 usmernení o zárukách „nedodržanie jednej z podmienok stanovených v bodoch 3.2 až 3.5 neznamená, že záruka alebo schéma poskytovania záruk sa automaticky považuje za štátnu pomoc.“

                     (43)

                     Spoločnosti Landsvirkjun sa po 1. januári 2010 podarilo dohodnúť s protistranami zmlúv o derivátoch na zrušení štátnych záruk, pričom posledná takáto štátna záruka bola zrušená v júli 2017 (54). Ako nasvedčujú dôkazy poskytnuté počas formálneho vyšetrovania, zrušenie štátnych záruk nespôsobilo zmeny hospodárskych podmienok zmlúv o derivátoch (55).

                     (44)

                     Dozorný úrad považuje skutočnosť, že protistrany boli ochotné zrušiť štátne záruky bez toho, aby požiadali o lepšie hospodárske podmienky, za náznak toho, že štátne záruky nepredstavujú výhodu pre spoločnosť Landsvirkjun.

                     (45)

                     Okrem toho spoločnosť Landsvirkjun nepoužíva súkromné záruky a z informácií poskytnutých počas formálneho vyšetrovania nie je možné stanoviť trhovú cenu záruk na hedžingové deriváty.

                     (46)

                     S cieľom kvantifikovať potenciálnu výhodu vyplývajúcu zo záruky (v prípade, že nemožno stanoviť trhovú cenu) sa v usmerneniach o zárukách predpokladá porovnanie hospodárskych podmienok transakcie zrealizovanej so zárukou a transakcie zrealizovanej bez záruky (56).

                     (47)

                     Zrušenie predmetných štátnych záruk neviedlo k zmene hospodárskych podmienok príslušných zmlúv o derivátoch. Preto nemožno záruky vnímať ako výhodu pre spoločnosť Landsvirkjun. Dozorný úrad okrem toho nemá k dispozícii žiadne informácie, ktoré by naznačovali, že hospodárske podmienky príslušných zmlúv o derivátoch by boli v čase, keď sa poskytovali štátne záruky, iné v prípade neposkytnutia štátnych záruk. Dozorný úrad preto musí vychádzať z toho, že zrušenie (alebo neexistencia) štátnych záruk neviedla nikdy počas existencie týchto záruk k zmene hospodárskych podmienok príslušných zmlúv o derivátoch.

                     (48)

                     Záver, podľa ktorého záruky na dané zmluvy o derivátoch nepriniesli spoločnosti Landsvirkjun žiadnu výhodu, vyplýva aj zo správ uvedených v odôvodnení 33. Predovšetkým firma Zanders (poradenská spoločnosť špecializovaná na finančné služby) preskúmala v mene spoločnosti Landsvirkjun vzorku derivátov v jej vlastníctve a vypočítala rezervy zodpovedajúce týmto zmluvám o derivátoch (57). Správa potvrdila, že tieto rezervy, ktoré sa pohybovali v rozpätí od [(–) 2 – 2] do [10 – 15] bázických bodov, boli v súlade s rezervami zaznamenanými v súvislosti s podobnými zmluvami o derivátoch v držbe spoločností s porovnateľným ratingovým hodnotením, ktoré na rozdiel od spoločnosti Landsvirkjun nevyužili záruku na inkaso. Na základe toho sa v správe Zanders dospelo k záveru, že zo záruky na inkaso v priemere nevyplýva cenová výhoda pre spoločnosť Landsvirkjun oproti iným spoločnostiam. Zo správy preto vyplýva, že táto záruka spoločnosti Landsvirkjun nepriniesla žiadnu hospodársku výhodu.

                     (49)

                     V správe, ktorú vypracovala druhá poradenská spoločnosť (Summa Consulting slf), sa v súvislosti s ocenením hedžingových derivátov konštatuje, že „vzhľadom na silnú súvahu, dobrú likviditnú pozíciu a úverovú kvalitu spoločnosti Landsvirkjun je nepravdepodobné, že by štátna záruka alebo jej absencia mala významný vplyv na stanovenie cien zmlúv o derivátoch, ktoré uzatvára spoločnosť Landsvirkjun“ (58).

                     (50)

                     Okrem toho spoločnosť Landsvirkjun použila zabezpečené zmluvy o derivátoch na výlučne hedžingové účely, t. j. na konverziu svojich finančných záväzkov denominovaných v inej mene ako USD (jej funkčná mena od roku 2008) na záväzky denominované v USD, ako aj finančných záväzkov s pohyblivými úrokovými sadzbami na záväzky s pevnými úrokovými sadzbami (59). Podľa informácií predložených počas formálneho vyšetrovania viedlo vykonanie náležitých opatrení v priebehu existujúceho postupu pomoci k obmedzeniu štátnych záruk na 80 % hodnoty predmetných zmlúv o derivátoch a záruky na hedžingové deriváty boli znížené o konkrétnu kumulatívnu nominálnu hodnotu (60). Preto sa o spoločnosti Landsvirkjun ani o štáte ako jej ručiteľovi nedá vyhlásiť, že bola vystavená/bol vystavený neobmedzeným záväzkom spojeným s týmito zárukami.

                     (51)

                     Okrem toho sú dané záruky podľa článku 1 zákona o spoločnosti Landsvirkjun zárukami na inkaso. V prípade záruky na inkaso musí veriteľ pred začatím konania proti štátu vyčerpať všetky opravné prostriedky proti spoločnosti Landsvirkjun (61). Dozorný úrad dospel už skôr prostredníctvom vylúčenia výhody k záveru, že tento typ záruky predstavuje menšie riziko (62). Ako ukazujú výsledky spoločnosti Landsvirkjun, v každom z rokov 2010 až 2017 hotovosť spoločnosti a jej peňažné ekvivalenty presahovali straty zaznamenané v súvislosti so zaručenými derivátmi (63). V dôsledku toho sa obmedzili akékoľvek riziká pre ručiteľa.

                     (52)

                     Ako je vysvetlené v odôvodnení 36, na to, aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musia byť kumulatívne splnené všetky štyri podmienky. Keďže predmetné záruky neprinášajú spoločnosti Landsvirkjun žiadnu výhodu, nie je potrebné vykonať posúdenie vo vzťahu k ostatným podmienkam.

               7   ZÁVER

                     (53)

                     Na základe predchádzajúceho posúdenia dozorný úrad konštatuje, že štátne záruky poskytnuté spoločnosti Landsvirkjun v súvislosti so zmluvami o derivátoch používanými na zaistenie devízových a úverových rizík – pričom posledná záruka bola zrušená v júli 2017 – nepredstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Štátne záruky poskytnuté spoločnosti Landsvirkjun v súvislosti so zmluvami o derivátoch používanými na zaistenie devízových a úverových rizík – pričom posledná záruka bola zrušená v júli 2017 – nepredstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.
            Formálne vyšetrovanie sa týmto ukončuje.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie je určené Islandu.

            Článok 3
            Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

            V Bruseli 26. septembra 2018

                  Za Dozorný úrad EZVO

               Bente ANGELL-HANSEN

                  predsedníčka

                  zodpovedný člen kolégia

               Frank J. BÜCHEL

                  člen kolégia

               Högni KRISTJÁNSSON

                  člen kolégia

               Carsten ZATSCHLER

                  Spolupodpisujúci ako riaditeľ pre právne a výkonné záležitosti

            (1)  Rozhodnutie č. 85/17/COL z 3. mája 2017 o začatí formálneho vyšetrovacieho konania vo veci možnej štátnej pomoci poskytnutej spoločnosti Landsvirkjun vo forme štátnych záruk na zmluvy o derivátoch (Ú. v. EÚ C 242, 27.7.2017, s. 6 a Dodatok EHP č. 46, 27.7.2017, s. 1).

            (2)  Tamže.

            (3)  Dokument č. 874341.

            (4)  Na žiadosť spoločnosti Landsvirkjun z 8. augusta 2017 (dokument č. 869480) dozorný úrad predĺžil lehotu na predloženie pripomienok do 15. septembra 2017 (dokument č. 869479).

            (5)  Dokument č. 878807.

            (6)  Dokument č. 875032.

            (7)  Dokument č. 905567.

            (8)  Dokument č. 908632.

            (9)  Dokument č. 908885.

            (10)  Dokumenty č. 918376 a 918377.

            (11)  Dokumenty č. 917646 a 917656.

            (12)  Dokumenty č. 920923 a 920925.

            (13)  Zákon č. 42/1983 o spoločnosti Landsvirkjun v znení zmien.

            (14)  Dokument č. 793116.

            (15)  Odsek 14 rozhodnutia o začatí konania.

            (16)  Oddiely 2.3.1 až 2.3.3 časti I rozhodnutia o začatí konania.

            (17)  Dokument č. 280834.

            (18)  Rozhodnutie dozorného úradu č. 302/09/COL z 8. júla 2009 navrhnúť primerané opatrenia v súvislosti so štátnou pomocou poskytnutou spoločnostiam Landsvirkjun a Orkuveita Reykjavíkur.

            (19)  Dokument č. 527076.

            (20)  Rozhodnutie č. 159/13/COL z 24. apríla 2013 uzavrieť konanie o existujúcej pomoci poskytnutej spoločnostiam Landsvirkjun a Orkuveita Reykjavíkur vo forme neobmedzených štátnych záruk (Ú. v. EÚ C 237, 15.8.2013, s. 3 a dodatok EHP č. 45, 15.8.2013, s. 28).

            (21)  Odsek 24 rozhodnutia o začatí konania.

            (22)  Ú. v. EÚ L 105, 21.4.2011, s. 32 a dodatok EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1.

            (23)  Podľa odseku 20 rozhodnutia o začatí konania dozorný úrad pochopil vysvetlenie islandských orgánov poskytnuté na schôdzi, ktorá sa konala 31. mája 2016, tak, že spoločnosť Landsvirkjun by nebola bez štátnej záruky schopná uzavrieť zmluvy o hedžingových derivátoch.

            (24)  Odseky 20, 24, 33 a 39 rozhodnutia o začatí konania odzrkadľujú pôvodný výklad dozorného úradu, podľa ktorého predmetné záruky poskytla Správa štátneho dlhu.

            (25)  Dokument č. 875032.

            (26)  Odsek 58 rozhodnutia o začatí konania.

            (27)  Podľa odseku 65 rozhodnutia o začatí konania (odkazom na oddiel 2.5 časti I) dozorný úrad vyjadril predbežný názor, že predmetné záruky nespĺňajú požiadavky zmeneného právneho rámca Islandu pre štátne záruky ani usmernení o zárukách. Predovšetkým sa ukázalo, že spoločnosť Landsvirkjun neplatí príplatok za výhody, ktoré požíva vďaka zárukám, že záruky pokrývajú viac než 80 % všetkých nesplatených záväzkov a že záruky sa neviažu na konkrétne finančné transakcie a pevnú maximálnu sumu a nie sú časovo obmedzené.

            (28)  Dozorný úrad poznamenáva, že ako je vysvetlené v oddiele 1, Island súhlasí s pripomienkami, ktoré predložila spoločnosť Landsvirkjun.

            (29)  Zákon č. 121/1997.

            (30)  Článok 1 zákona č. 59/1965 preložený spoločnosťou Landsvirkjun: „Vláda a mestské zastupiteľstvo mesta Reykjavík zriadili energetickú spoločnosť s názvom Landsvirkjun. Spoločnosť je nezávislým právnym subjektom, ktorý disponuje samostatným finančným a účtovným postavením. Jej sídlo sa nachádza v Reykjavíku. Landsvirkjun je partnerskou spoločnosťou štátu a mesta Reykjavík, pričom každá strana vlastní polovicu spoločnosti. Každá strana je výlučne zodpovedná za všetky záväzky spoločnosti, no ich vnútorná zodpovednosť závisí od pomerov vlastníctva. Žiadna zo strán nemôže vystúpiť zo spoločnosti bez súhlasu druhej strany.“

            (31)  Rovnaké podmienky boli stanovené v predchádzajúcom uplatniteľnom zákone o štátnych zárukách č. 37/1961.

            (32)  Dokumenty č. 874341 a 92092.

            (33)  Rozhodnutie dozorného úradu č. 227/06/COL z 19. júla 2006 v súvislosti so štátnou pomocou v prospech Farice hf. (Ú. v. EÚ L 36, 5.2.2009, s. 69 a Dodatok EHP č. 6, 5.2.2009, s. 9).

            (34)  Dokument č. 917656.

            (35)  Rámcová dohoda ISDA je štandardný dokument, ktorý sa pravidelne používa na riadenie transakcií s mimoburzovými derivátmi. Rámcovú dohodu ISDA zverejňuje Medzinárodná asociácia pre swapy a deriváty (ISDA).

            (36)  Dokument č. 874341.

            (37)  Dokument č. 908632.

            (38)  Dokument č. 908632.

            (39)  Dokument č. 874341.

            (40)  Dokument č. 875032.

            (41)  Tamtiež.

            (42)  Dokumenty č. 908633 a 920923.

            (43)  Dokumenty č. 874341, 908633 a 920923.

            (44)  Dokumenty č. 874344 (správa Zanders zo septembra 2017) a č. 874345 (správa Summa zo septembra 2017).

            (45)  Pozri okrem iného rozsudok vo veciach C-20/15 P a C-21/15 P – Európska komisia proti World Duty Free Group SA a i., EU:C:2016:981, bod 53.

            (46)  Oddiely 4.3 a 5.1.

            (47)  Dozorný úrad v rozhodnutí o začatí konania nevyjadril pochybnosť ani nemal žiadny dôvod vyjadriť pochybnosť o tom, že spoločnosť Landsvirkjun splnila podmienku stanovenú v písmene a) bodu 3.2 usmernení o zárukách, t. j. že dlžník nesmie mať finančné ťažkosti.

            (48)  Oddiel 1.1.3 časti II rozhodnutia o začatí konania.

            (49)  Dozorný úrad poznamenáva, že tento záver sa týka iba záruk, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania a toto rozhodnutie, pričom sa nedotýka žiadnych iných štátnych záruk pre spoločnosť Landsvirkjun alebo iné podniky.

            (50)  Pozri napríklad rozsudok vo veci C-39/94 – SFEI a iní proti La Poste a iní, EU:C:1996:285, bod 60 a rozsudok vo veci C-342/96 – Španielsko/Komisia, EU:C:1999:210, bod 41.

            (51)  Dozorný úrad okrem iného skonštatoval existenciu výhody vo svojom rozhodnutí č. 177/05/COL z 15. júla 2005 týkajúcom sa štátnej záruky pre Liechtensteinische Landesbank (nezverejnené) a rozhodnutí č. 227/06/COL v súvislosti so štátnou pomocou v prospech Farice hf. (Ú. v. EÚ L 36, 5.2.2009, s. 69 a Dodatok EHP č. 6, 5.2.2009, s. 9).

            (52)  Usmernenia o zárukách, bod 2.1.

            (53)  Usmernenia o zárukách, bod 3.1.

            (54)  Dokument č. 908632.

            (55)  Oddiel 5.2.

            (56)  Usmernenia o zárukách, bod 4.2.

            (57)  Dokument č. 874344.

            (58)  Dokument č. 874345.

            (59)  Oddiel 5.2 a dokument č. 874345.

            (60)  Dokumenty č. 875032, 874341 a 908632.

            (61)  Oddiel 5.1.

            (62)  Poznámka pod čiarou č. 34.

            (63)  Dokument č. 874345.


Rozhodnutie Komisie z 12/02/2019 ktorým sa koncentrácia vyhlasuje za zlučiteľnú so spoločným trhom (Vec COMP/M.9255 - Swiss Life Holding AG / Montagu Private Equity LLP / Real estate property) podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (Iba anglické znenie je autentické)


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/275 z 11. decembra 2018 o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Grécka – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

text:
                  22.2.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 54/1

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2019/275
         z 11. decembra 2018
         o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Grécka – EGF/2018/003 EL/Attica publishing
         EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006 (1), a najmä na jeho článok 15 ods. 4,
         so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (2), a najmä na jej bod 13,
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         keďže:

                     (1)

                     Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“) bol zriadený s cieľom poskytovať podporu pracovníkom, ktorí boli prepustení, a samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré ukončili činnosť z dôvodu vážnych zmien v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie, z dôvodu pokračovania celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy či z dôvodu novej celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť im pri opätovnom začlenení do trhu práce.

                     (2)

                     Ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (3), EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011).

                     (3)

                     Grécko 22. mája 2018 predložilo žiadosť o mobilizáciu prostriedkov EGF v súvislosti s prepúšťaním v sektore vydavateľských služieb v regióne Atika. Žiadosť bola doplnená o dodatočné informácie v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančného príspevku z EGF podľa článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

                     (4)

                     Preto by sa v súvislosti so žiadosťou predloženou Gréckom mal mobilizovať EGF s cieľom poskytnúť finančný príspevok vo výške 2 308 500 EUR.

                     (5)

                     S cieľom skrátiť čas potrebný na mobilizáciu EGF na minimum by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať odo dňa jeho prijatia,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2018 sa mobilizujú prostriedky z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom poskytnúť sumu 2 308 500 EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
            Uplatňuje sa od 11. decembra 2018.

            V Štrasburgu 11. decembra 2018

                  Za Európsky parlament

                  predseda

               A. TAJANI

                  Za Radu

                  predsedníčka

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

            (2)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

            (3)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).


title: Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2019/373 z 5. marca 2019 o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta) a o zrušení rozhodnutia (SZBP) 2018/925 (ATALANTA/1/2019)

text:
                  8.3.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 68/7

         ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU (SZBP) 2019/373
         z 5. marca 2019
         o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta) a o zrušení rozhodnutia (SZBP) 2018/925 (ATALANTA/1/2019)
         POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,
         so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38,
         so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2008/851/SZBP z 10. novembra 2008 o vojenskej operácii Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží (1), prevencie pred nimi a ich potláčania, a najmä na jej článok 6 ods. 1,
         keďže:

                     (1)

                     Podľa článku 6 ods. 1 jednotnej akcie 2008/851/SZBP Rada poverila Politický a bezpečnostný výbor (PBV) prijímať príslušné rozhodnutia o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (ďalej len „veliteľ ozbrojených síl EÚ“).

                     (2)

                     PBV 26. júna 2018 prijal rozhodnutie (SZBP) 2018/925 (2), ktorým bol kontraadmirál Alfonso PÉREZ DE NANCLARES Y PÉREZ DE ACEVEDO vymenovaný za veliteľa ozbrojených síl EÚ.

                     (3)

                     Veliteľ operácie EÚ odporučil, aby bol za nového veliteľa ozbrojených síl EÚ od 10. marca 2019 vymenovaný kontraadmirál Ricardo A. HERNÁNDEZ.

                     (4)

                     Vojenský výbor EÚ 8. januára 2019 uvedené odporúčanie podporil.

                     (5)

                     Rozhodnutie (SZBP) 2018/925 by sa preto malo zrušiť.

                     (6)

                     V súlade s článkom 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Kontraadmirál Ricardo A. HERNÁNDEZ sa týmto od 10. marca 2019 vymenúva za veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta).

            Článok 2
            Rozhodnutie (SZBP) 2018/925 sa zrušuje.

            Článok 3
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 10. marca 2019.

            V Bruseli 5. marca 2019

                  Za Politický a bezpečnostný výbor

                  predsedníčka

               S. FROM-EMMESBERGER

            (1)  Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2008, s. 33.

            (2)  Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2018/925 z 26. júna 2018 o vymenovaní veliteľa ozbrojených síl EÚ pre vojenskú operáciu Európskej únie na podporu odradzovania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (Atalanta) a o zrušení rozhodnutia (SZBP) 2018/522 (ATALANTA/2/2018) (Ú. v. EÚ L 164, 29.6.2018, s. 46).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/374 z 5. marca 2019, ktorým sa vymenúva člen a šiesti náhradníci Výboru regiónov navrhnutí Švédskym kráľovstvom

text:
                  8.3.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 68/9

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/374
         z 5. marca 2019,
         ktorým sa vymenúva člen a šiesti náhradníci Výboru regiónov navrhnutí Švédskym kráľovstvom
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
         so zreteľom na návrh švédskej vlády,
         keďže:

                     (1)

                     Rada prijala 26. januára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/116 (1), 5. februára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/190 (2) a 23. júna 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/994 (3), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020. Rozhodnutím Rady (EÚ) 2015/1203 (4) nahradili 20. júla 2015 pani Carolu GUNNARSSONOVÚ, pani Agnetu LIPKINOVÚ a pána Andersa ROSÉNA vo funkcii náhradníkov pán Jonny LUNDIN, pán Erik PELLING a pán Glenn NORDLUND.

                     (2)

                     V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Paula LINDQUISTA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov.

                     (3)

                     V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Carla Fredrika GRAFA a pána Erika PELLINGA sa uvoľnili dve miesta náhradníkov Výboru regiónov.

                     (4)

                     V dôsledku skončenia mandátov, na základe ktorých boli navrhnutí pani Åsa ÅGRENOVÁ WIKSTRÖMOVÁ (Ledamot i kommunfullmäktige, Umeå kommun), pani Marie SÄLLSTRÖMOVÁ (Ledamot i landstingsfullmäktige, Blekinge läns landsting), pán Jonny LUNDIN (Härnösands kommun) a pán Mr Glenn NORDLUND (Örnsköldsviks kommun), sa uvoľnili štyri miesta náhradníkov Výboru regiónov,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2020, sa do Výboru regiónov vymenúvajú:

                        a)

                        za člena:

                                    —

                                    pán Pehr GRANFALK, Ledamot i kommunfullmäktige, Solna kommun,

                        b)

                        za náhradníkov:

                                    —

                                    pani Suzanne FRANK, Ersättare i landstingsfullmäktige, Kronobergs läns landsting,

                                    —

                                    pani Caroline HOFFSTEDT, Ledamot i kommunfullmäktige, Uppsala kommun,

                                    —

                                    pani Marie SÄLLSTRÖM, Ledamot i kommunfullmäktige, Karlshamns kommun (zmena mandátu),

                                    —

                                    pani Åsa ÅGREN WIKSTRÖM, Ledamot i landstingsfullmäktige, Västerbottens läns landsting (zmena mandátu),

                                    —

                                    pán Jonny LUNDIN, Ledamot i landstingsfullmäktige, Västernorrlands läns landsting (zmena mandátu),

                                    —

                                    pán Glenn NORDLUND, Ledamot i landstingsfullmäktige, Västernorrlands läns landsting (zmena mandátu).

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

            V Bruseli 5. marca 2019

                  Za Radu

                  predsedníčka

               G.L. GAVRILESCU

            (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/116 z 26. januára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 20, 27.1.2015, s. 42).

            (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/190 z 5. februára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 31, 7.2.2015, s. 25).

            (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/994 z 23. júna 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 159, 25.6.2015, s. 70).

            (4)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1203 z 20. júla 2015, ktorým sa vymenúvajú traja švédski členovia a šiesti švédski náhradníci Výboru regiónov (Ú. v. EÚ L 195, 23.7.2015, s. 44).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/375 z 5. marca 2019, ktorým sa vymenúva člen Výboru regiónov navrhnutý Talianskou republikou

text:
                  8.3.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 68/11

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/375
         z 5. marca 2019,
         ktorým sa vymenúva člen Výboru regiónov navrhnutý Talianskou republikou
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
         so zreteľom na návrh talianskej vlády,
         keďže:

                     (1)

                     Rada prijala 26. januára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/116 (1), 5. februára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/190 (2) a 23. júna 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/994 (3), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020. Rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/1334 (4) nahradil pán Pierluigi MARQUIS 11. júla 2017 pána Augusta ROLLANDINA vo funkcii člena. Rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/157 (5) nahradil pán Laurent VIERIN 29. januára 2018 pána Pierluigi MARQUISA vo funkcii člena. Rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/1510 (6) nahradila pani Nicoletta SPELGATTIOVÁ 8. októbra 2018 pána Laurenta VIERINA vo funkcii člena.

                     (2)

                     V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Nicoletty SPELGATTIOVEJ sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2020, sa za člena Výboru regiónov vymenúva:

                        —

                        pán Pierluigi MARQUIS, Consigliere della Regione Autonoma Valle d'Aosta.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

            V Bruseli 5. marca 2019

                  Za Radu

                  predsedníčka

               G.L. GAVRILESCU

            (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/116 z 26. januára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 20, 27.1.2015, s. 42).

            (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/190 z 5. februára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 31, 7.2.2015, s. 25).

            (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/994 z 23. júna 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 159, 25.6.2015, s. 70).

            (4)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/1334 z 11. júla 2017, ktorým sa vymenúva člen Výboru regiónov navrhnutý Talianskou republikou (Ú. v. EÚ L 185, 18.7.2017, s. 45).

            (5)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/157 z 29. januára 2018, ktorým sa vymenúva člen Výboru regiónov navrhnutý Talianskou republikou (Ú. v. EÚ L 29, 1.2.2018, s. 35).

            (6)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/1510 z 8. októbra 2018, ktorým sa vymenúvajú dvaja členovia Výboru regiónov navrhnutí Talianskou republikou (Ú. v. EÚ L 255, 11.10.2018, s. 15).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/376 z 5. marca 2019, ktorým sa vymenúvajú traja členovia a štyria náhradníci Výboru regiónov navrhnutí Chorvátskou republikou

text:
                  8.3.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 68/12

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/376
         z 5. marca 2019,
         ktorým sa vymenúvajú traja členovia a štyria náhradníci Výboru regiónov navrhnutí Chorvátskou republikou
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
         so zreteľom na návrh chorvátskej vlády,
         keďže:

                     (1)

                     Rada prijala 26. januára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/116 (1), 5. februára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/190 (2) a 23. júna 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/994 (3), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020.

                     (2)

                     V dôsledku skončenia funkčných období pani Snježany BUŽINECOVEJ a pána Predraga ŠTROMARA sa uvoľnili dve miesta členov Výboru regiónov.

                     (3)

                     V dôsledku skončenia mandátu, na základe ktorého bola navrhnutá pani Jelena PAVIČIĆOVÁ VUKIČEVIĆOVA (Councillor in the City of Zagreb Assembly), sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov.

                     (4)

                     V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Josipy RIMACOVEJ, pani Viviany BENUSSIOVEJ, pána Tulia DEMETLIKU a pána Ivana VUČIĆA sa uvoľnili štyri miesta náhradníkov Výboru regiónov,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Na zvyšný čas súčasného funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2020, sa do Výboru regiónov vymenúvajú:

                        a)

                        za členov:

                                    —

                                    pán Ivan GULAM, Mayor of the Municipality of Pirovac,

                                    —

                                    pán Goran PAUK, Prefect of Šibenik-Knin County,

                                    —

                                    pani Jelena PAVIČIĆ VUKIČEVIĆ, Vice-Mayor of City of Zagreb (zmena mandátu),

                              a

                        b)

                        za náhradníkov:

                                    —

                                    pani Antonija JOZIĆ, Mayor of City of Pleternica,

                                    —

                                    pán Darko KOREN, Prefect of KoprivnicaKriževci County,

                                    —

                                    pán Anteo MILOŠ, Mayor of City of Novigrad,

                                    —

                                    pán Matija POSAVEC, Prefect of Međimurje County.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

            V Bruseli 5. marca 2019

                  Za Radu

                  predsedníčka

               G.L. GAVRILESCU

            (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/116 z 26. januára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 20, 27.1.2015, s. 42).

            (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/190 z 5. februára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 31, 7.2.2015, s. 25).

            (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/994 z 23. júna 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 159, 25.6.2015, s. 70).


Rozhodnutie Komisie z 11/02/2019 ktorým sa koncentrácia vyhlasuje za zlučiteľnú so spoločným trhom (Vec COMP/M.9130 - Société Générale S.A / Commerzbank AG) podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (Iba anglické znenie je autentické)