title: Rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/301 zo 17. februára 2017, ktorým sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre región Sahel

text:
               21.2.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 43/225

         ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2017/301
   zo 17. februára 2017,
   ktorým sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre región Sahel
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 33 a článok 31 ods. 2,
   so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Rada prijala 7. decembra 2015 rozhodnutie (SZBP) 2015/2274 (1), ktorým sa pán Ángel LOSADA FERNÁNDEZ vymenúva za osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre región Sahel. Mandát OZEÚ má uplynúť 28. februára 2017.

               (2)

               Mandát OZEÚ by sa mal predĺžiť o ďalšie obdobie 16 mesiacov.

               (3)

               OZEÚ bude mandát vykonávať v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by brániť dosahovaniu cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 zmluvy,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Osobitný zástupca Európskej únie
   1.   Mandát pána Ángela LOSADU FERNÁNDEZA ako OZEÚ pre región Sahel sa predlžuje do 30. júna 2018. Rada môže na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) rozhodnúť, že mandát OZEÚ sa skončí skôr.
   2.   Na účely mandátu OZEÚ sa vymedzuje, že región Sahel sa primárne zameriava na stratégiu EÚ pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel (ďalej len „stratégia“) a jej regionálny akčný plán, a to na území Burkiny Faso, Čadu, Mali, Mauritánie a Nigeru. Pokiaľ ide o otázky so širšími regionálnymi dôsledkami, OZEÚ podľa potreby spolupracuje s krajinami oblasti Čadského jazera a ostatnými krajinami a regionálnymi alebo medzinárodnými subjektmi mimo regiónu Sahel vrátane Maghrebu, západnej Afriky a Guinejského zálivu.
   Článok 2
   Ciele politiky
   1.   Mandát OZEÚ vychádza z cieľa politiky Únie vo vzťahu k regiónu Sahel aktívne prispievať k regionálnemu a medzinárodnému úsiliu o dosiahnutie trvalého mieru, bezpečnosti a rozvoja v regióne. Cieľom OZEÚ je okrem toho zvýšiť kvalitu, intenzitu a vplyv viacstrannej angažovanosti Únie v oblasti regiónu Sahel.
   2.   OZEÚ prispieva k rozvoju a vykonávaniu celkového úsilia Únie v regióne, najmä v politickej oblasti, bezpečnostnej oblasti a v oblasti rozvoja vrátane stratégie a jej regionálneho akčného plánu, a ku koordinácii všetkých príslušných nástrojov pre činnosti Únie.
   3.   Prioritou je Mali a jeho dlhodobá stabilizácia a regionálny rozmer tamojšieho konfliktu v koordinácii s delegáciou EÚ a ostatnými príslušnými zainteresovanými stranami vrátane členských štátov, Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ).
   4.   Cieľmi politiky Únie by mala byť podpora návratu Mali a jeho ľudu na cestu mieru, zmierenia, bezpečnosti a rozvoja prostredníctvom koordinovaného a účinného využitia všetkých jej nástrojov.
   5.   Náležitú pozornosť je potrebné venovať prispievaniu k posilneniu koordinácie úsilia krajín regiónu Sahel v oblasti bezpečnosti a rozvoja, najmä krajín skupiny G5 Sahel.
   Článok 3
   Mandát
   1.   Na dosiahnutie cieľov politiky Únie v súvislosti s regiónom Sahel sa OZEÚ udeľuje mandát:

               a)

               aktívne prispievať k vykonávaniu stratégie a jej regionálneho akčného plánu a koordinovať a ďalej rozvíjať komplexný prístup Únie k regionálnej kríze s cieľom zlepšiť celkovú súdržnosť a efektivitu činností Únie v regióne Sahel;

               b)

               spolupracovať so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami regiónu, vládami, regionálnymi organizáciami, najmä skupinou G5 Sahel, medzinárodnými organizáciami, občianskou spoločnosťou a diaspórami vrátane všetkých krajín Maghrebu a oblasti Čadského jazera na účely podpory cieľov Únie a prispievať k lepšiemu pochopeniu úlohy Únie v regióne Sahel;

               c)

               zastupovať a podporovať záujmy Únie a jej viditeľnosť na príslušných regionálnych a medzinárodných fórach vrátane účasti v Comité de Suivi Mierovej dohody z Mali a napomáhať plne koordinovanej a komplexnej činnosti Únie v regióne s využitím všetkých príslušných nástrojov vrátane rozvojovej pomoci, činností členských štátov a podpory Únie pri riešení kríz a predchádzaní konfliktom prostredníctvom vojenskej misie Európskej únie na podporu výcviku ozbrojených síl Mali (EUTM Mali), misie Európskej únie v rámci SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali) a misie Európskej únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger);

               d)

               udržiavať úzku spoluprácu s Organizáciou Spojených národov (OSN), najmä s osobitným zástupcom generálneho tajomníka OSN pre západnú Afriku a región Sahel, osobitným zástupcom generálneho tajomníka a vedúcim viacrozmernej integrovanej stabilizačnej misie OSN v Mali (MINUSMA), Africkou úniou (AÚ), najmä s vysokým predstaviteľom AÚ pre Mali a región Sahel, skupinou G5 Sahel, Hospodárskym spoločenstvom západoafrických štátov, Komisiou pre oblasť Čadského jazera a ďalšími poprednými národnými, regionálnymi a medzinárodnými aktérmi vrátane iných osobitných vyslancov pre región Sahel, ako aj s príslušnými orgánmi v oblasti Maghrebu;

               e)

               pozorne sledovať regionálny a cezhraničný rozmer výziev, ktorým región čelí, vrátane terorizmu, organizovanej trestnej činnosti, pašovania zbraní, obchodovania s ľuďmi a pašeráctva, obchodovania s drogami, utečeneckých a migračných tokov a súvisiacich finančných tokov; v úzkej spolupráci s koordinátorom EÚ pre boj proti terorizmu prispievať k ďalšiemu vykonávaniu stratégie EÚ na boj proti terorizmu;

               f)

               pozorne sledovať humanitárne, politické, bezpečnostné a rozvojové dôsledky rozsiahleho prílevu utečencov a migrantov a súvisiace nezákonné finančné toky v rámci regiónu; zapojiť sa na základe žiadosti do dialógov o migrácii s relevantnými zainteresovanými skupinami a zo všeobecnejšieho hľadiska prispievať k politikám Únie týkajúcim sa migrácie a utečencov v súvislosti s týmto regiónom v súlade s politickými prioritami Únie s cieľom zvýšiť spoluprácu, a to aj pokiaľ ide o návrat a readmisiu; spolupracovať s krajinami regiónu Sahel s cieľom nadviazať na opatrenie dohodnuté na sumite vo Vallette v novembri 2015 vrátane Núdzového trustového fondu EÚ pre stabilitu a riešenia základných príčin neregulárnej migrácie a vysídlených osôb v Afrike, a to aj v spojení s partnerskými rámcami;

               g)

               udržiavať pravidelné politické kontakty na vysokej úrovni s krajinami regiónu, ktoré sú dotknuté terorizmom a medzinárodnou kriminalitou a zaistiť kľúčovú úlohu Únie v rámci medzinárodného úsilia boja proti terorizmu a medzinárodnej kriminalite. To zahŕňa úsilie Únie o posilnenie svojej podpory pre sektor bezpečnosti prostredníctvom regionalizácie misií SBOP a aktívnu podporu budovaniu regionálnych kapacít, ako aj zabezpečenie toho, aby sa základné príčiny terorizmu a medzinárodnej trestnej činnosti v regióne Sahel zodpovedajúcim spôsobom riešili;

               h)

               podrobne sledovať politické, bezpečnostné a rozvojové dôsledky humanitárnych kríz v regióne;

               i)

               pokiaľ ide o Mali, prispievať k stabilizácii krajiny, predovšetkým k úplnému návratu do normálneho ústavného stavu a verejnej správy na celom území a dôveryhodnému národnému inkluzívnemu dialógu v celkovom rámci Mierovej dohody z Mali. Zahŕňa to aj podporu budovania inštitúcií, reformu sektora bezpečnosti a budovanie dlhodobého mieru a zmierenia a boj proti korupcii a beztrestnosti v Mali, ako aj napomáhanie aktívnemu a plne koordinovanému úsiliu Únie zameranému na podporu a rýchlu implementáciu Mierovej dohody z Mali;

               j)

               prispievať k vykonávaniu politiky Únie v oblasti ľudských práv v regióne v spolupráci s OZEÚ pre ľudské práva vrátane usmernení EÚ pre oblasť ľudských práv, najmä usmernení EÚ o deťoch v ozbrojených konfliktoch, ako aj o násilí na ženách a dievčatách a o boji proti všetkým formám ich diskriminácie, ako aj politiky Únie týkajúcej sa žien, mieru a bezpečnosti a podporovať inkluzívnosť a rodovú rovnosť v procese budovania štátu v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1325 (2000) a následnými rezolúciami o ženách, mieri a bezpečnosti vrátane rezolúcie 2242 (2015). Príspevok bude zahŕňať sledovanie vývoja v tejto oblasti a podávanie správ a vypracúvanie príslušných odporúčaní a udržiavanie pravidelných kontaktov s príslušnými orgánmi v Mali a v regióne, s úradom prokurátora Medzinárodného trestného súdu, s úradom Vysokého komisára pre ľudské práva a s obhajcami ľudských práv a pozorovateľmi v regióne;

               k)

               sledovať dodržiavanie príslušných rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN (ďalej len „rezolúcie BR OSN“), najmä rezolúcií BR OSN 2056 (2012), 2071 (2012), 2085 (2012), 2100 (2013) a 2295 (2016), a podávať o ňom správy.

         2.   Na účely plnenia mandátu OZEÚ okrem iného:

               a)

               podľa potreby poskytuje poradenstvo a podáva správy o formulácií pozícií Únie na regionálnych a medzinárodných fórach s cieľom proaktívne podporovať a posilňovať komplexný prístup Únie ku kríze v regióne Sahel;

               b)

               udržiava si prehľad a napomáha plnej koordinácii všetkých činností Únie a úzko spolupracuje so všetkými príslušnými delegáciami Únie.

         Článok 4
   Vykonávanie mandátu
   1.   OZEÚ je zodpovedný za vykonávanie mandátu pod vedením VP.
   2.   Politický a bezpečnostný výbor (PBV) je s OZEÚ v úzkom spojení a je jeho hlavným styčným bodom s Radou. PBV strategicky usmerňuje a politicky riadi činnosť OZEÚ v rámci mandátu bez toho, aby boli dotknuté právomoci VP.
   3.   OZEÚ svoju činnosť úzko koordinuje s ESVČ a jej príslušnými útvarmi, najmä s útvarom pre Afriku.
   Článok 5
   Financovanie
   1.   Finančná referenčná suma určená na úhradu výdavkov spojených s mandátom OZEÚ na obdobie od 1. marca 2017 do 30. júna 2018 je 1 840 000 EUR.
   2.   S výdavkami sa hospodári v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie.
   3.   Hospodárenie s výdavkami je predmetom zmluvy medzi OZEÚ a Komisiou. OZEÚ zodpovedá Komisii za všetky výdavky.
   Článok 6
   Vytvorenie a zloženie tímu
   1.   OZEÚ v rámci svojho mandátu a zodpovedajúcich finančných prostriedkov, ktoré má k dispozícii, zodpovedá za vytvorenie tímu. Tím zahŕňa odborníkov na konkrétne politické a bezpečnostné otázky vyplývajúce z mandátu. OZEÚ bezodkladne informuje Radu a Komisiu o zložení tímu.
   2.   Členské štáty, inštitúcie Únie a ESVČ môžu navrhnúť vyslanie personálu na výkon práce pre OZEÚ. Plat členov takto vyslaného personálu hradí vysielajúci členský štát, vysielajúca inštitúcia Únie alebo ESVČ. Na výkon práce pre OZEÚ sa tiež môžu prideliť experti, ktorých do inštitúcií Únie alebo ESVČ vyslali členské štáty.
   3.   Všetci členovia vyslaného personálu naďalej administratívne podliehajú vysielajúcemu členskému štátu, vysielajúcej inštitúcii Únie alebo ESVČ a vykonávajú svoje povinnosti a konajú v záujme mandátu OZEÚ.
   4.   Personál OZEÚ je umiestnený spoločne s príslušnými útvarmi ESVČ alebo delegáciami Únie, aby sa zabezpečila súdržnosť a jednotnosť ich príslušných činností.
   Článok 7
   Výsady a imunity OZEÚ a personálu OZEÚ
   Výsady, imunity a ďalšie záruky, ktoré sú potrebné na vykonávanie a plynulý priebeh misie OZEÚ a pre členov personálu OZEÚ, sa podľa potreby dohodnú s hostiteľskými krajinami. Členské štáty a ESVČ poskytnú na tento účel všetku potrebnú podporu.
   Článok 8
   Bezpečnosť utajovaných skutočností EÚ
   OZEÚ a členovia tímu OZEÚ dodržiavajú bezpečnostné zásady a minimálne normy stanovené v rozhodnutí Rady 2013/488/EÚ (2).
   Článok 9
   Prístup k informáciám a logistická podpora
   1.   Členské štáty, Komisia, ESVČ a Generálny sekretariát Rady zabezpečujú, aby mal OZEÚ prístup ku všetkým relevantným informáciám.
   2.   Delegácie Únie v regióne a/alebo členské štáty podľa potreby poskytujú logistickú podporu v regióne.
   Článok 10
   Bezpečnosť
   V súlade s politikou Únie týkajúcou sa bezpečnosti personálu nasadzovaného mimo Únie v operáciách podľa hlavy V zmluvy prijíma OZEÚ v súlade so svojím mandátom a na základe bezpečnostnej situácie v oblasti pôsobnosti všetky reálne uskutočniteľné opatrenia na zaistenie bezpečnosti všetkých členov personálu, ktorí sú pod priamym vedením OZEÚ, a to predovšetkým tak, že:

               a)

               na základe usmernení od ESVČ vypracuje konkrétny bezpečnostný plán zahŕňajúci konkrétne fyzické, organizačné a procedurálne bezpečnostné opatrenia pre riadenie bezpečného presunu personálu do oblasti pôsobnosti a v rámci nej, ako aj riadenie bezpečnostných incidentov, a ďalej pohotovostný a evakuačný plán;

               b)

               zabezpečuje, aby boli všetci členovia personálu nasadzovaní mimo Únie poistení pre prípad zvýšeného rizika, ako si to vyžaduje situácia v oblasti pôsobnosti;

               c)

               zabezpečuje, aby sa všetci členovia tímu OZEÚ, ktorí sa majú nasadiť mimo Únie, vrátane miestneho zmluvného personálu pred presunom do oblasti pôsobnosti alebo bezprostredne po ňom zúčastnili na primeranom bezpečnostnom výcviku podľa stupňa rizikovosti, ktorý tejto oblasti pridelila ESVČ;

               d)

               zabezpečuje vykonávanie všetkých dohodnutých odporúčaní vypracovaných na základe pravidelných posúdení bezpečnosti a predkladá Rade, VP a Komisii písomné správy o ich vykonávaní, ako aj o iných bezpečnostných otázkach v rámci správy o pokroku a správy o vykonávaní mandátu.

         Článok 11
   Podávanie správ
   1.   OZEÚ pravidelne podáva ústne a písomné správy VP a PBV. OZEÚ podľa potreby podáva správy aj pracovným skupinám Rady. Pravidelné správy sa rozosielajú prostredníctvom siete COREU. OZEÚ môže podávať správy aj Rade pre zahraničné veci. V súlade s článkom 36 zmluvy sa OZEÚ môže podieľať na informovaní Európskeho parlamentu.
   2.   OZEÚ v koordinácii s delegáciami Únie v regióne podáva správy o najlepšom spôsobe realizácie iniciatív Únie, ako je napríklad príspevok Únie k reformám, ako aj o začleňovaní politických aspektov príslušných rozvojových projektov Únie.
   Článok 12
   Koordinácia
   1.   V rámci stratégie a jej regionálneho akčného plánu a v záujme dosiahnutia cieľov politiky Únie prispieva OZEÚ k jednote, konzistentnosti a účinnosti politickej a diplomatickej činnosti Únie a pomáha zabezpečovať, aby všetky nástroje Únie a činnosti členských štátov pôsobili súdržne.
   2.   Činnosť OZEÚ sa koordinuje s činnosťou delegácií Únie a Komisie, ako aj s činnosťou ďalších OZEÚ, ktorí pôsobia v regióne. OZEÚ pravidelne informuje misie členských štátov a delegácie Únie v regióne.
   3.   Na mieste sa udržiavajú úzke vzťahy s príslušnými vedúcimi misií členských štátov a vedúcimi delegácií Únie. OZEÚ v úzkej koordinácii s príslušnými delegáciami Únie na miestnej úrovni politicky usmerňuje vedúcich misií EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali a veliteľa misie EUTM Mali. OZEÚ, veliteľ misie EUTM Mali a velitelia civilných operácií EUCAP Sahel Niger a EUCAP Sahel Mali sa podľa potreby vzájomne radia.
   Článok 13
   Pomoc súvisiaca s nárokmi
   OZEÚ a personál OZEÚ pomáhajú pri poskytovaní informácií pri riešení všetkých nárokov a záväzkov, ktoré vyplývajú z mandátov predchádzajúcich OZEÚ pre región Sahel, a na tieto účely poskytujú administratívnu pomoc a prístup k príslušným spisom.
   Článok 14
   Preskúmanie
   Vykonávanie tohto rozhodnutia a jeho súlad s inými príspevkami Únie v regióne sa pravidelne skúmajú. OZEÚ predloží Rade, VP a Komisii do 30. septembra 2017 správu o pokroku a do 31. marca 2018 komplexnú správu o vykonávaní mandátu.
   Článok 15
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 17. februára 2017

            Za Radu

            predseda

         E. BARTOLO

      (1)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2015/2274 zo 7. decembra 2015, ktorým sa vymenúva osobitný zástupca Európskej únie pre región Sahel (Ú. v. EÚ L 322, 8.12.2015, s. 44).

      (2)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady 2014/181/SZBP z 10. marca 2014 , o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Stredoafrickou republikou o štatúte vojenskej operácie Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA) v Stredoafrickej republike

text:
               1.4.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 98/1

         ROZHODNUTIE RADY 2014/181/SZBP
   z 10. marca 2014,
   o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Stredoafrickou republikou o štatúte vojenskej operácie Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA) v Stredoafrickej republike
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä jej článok 37, v spojení s článkom 218 ods. 5 a 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Rada 10. februára 2014 prijala rozhodnutie 2014/73/SZBP (1), ktoré stanovuje, že postavenie jednotiek a personálu vojenskej operácie Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA) pod vedením Únie vrátane výsad, imunít a iných záruk potrebných pre splnenie a hladký priebeh ich misie sa ustanovia v dohode uzavretej podľa článku 37 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) a v súlade s postupom ustanoveným v článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               (2)

               Potom, čo Rada 10. februára 2014 prijala rozhodnutie o poverení začať rokovania, vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku v súlade s článkom 37 Zmluvy o EÚ dojednala Dohodu vo forme výmeny listov medzi Úniou a Stredoafrickou republikou o štatúte EUFOR RCA.

               (3)

               V súlade s článkom 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami. V dôsledku toho sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (4)

               Dohoda vo forme výmeny listov by sa mala schváliť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Stredoafrickou republikou o štatúte vojenskej operácie Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA) v Stredoafrickej republike sa týmto v mene Únie schvaľuje.
   Text dohody vo forme výmeny listov je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Predseda Rady sa týmto poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať príslušný list s cieľom zaviazať Úniu.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 10. marca 2014

            Za Radu

            Predseda

         G. VROUTSIS

      (1)  Rozhodnutie Rady 2014/73/SZBP z 10. februára 2014 o vojenskej operácii Európskej únie v Stredoafrickej republike (EUFOR RCA) (Ú. v. EÚ L 40, 11.2.2014, s. 59).


title: 2006/886/ES: Rozhodnutie Komisie zo 6. decembra 2006 , ktorým sa ukončuje opätovné antiabsorpčné prešetrovanie týkajúce sa dovozov ručných paletovacích vozíkov a ich základných častí s pôvodom v Čínskej ľudovej republike

text:
               7.12.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 341/46

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   zo 6. decembra 2006,
   ktorým sa ukončuje opätovné antiabsorpčné prešetrovanie týkajúce sa dovozov ručných paletovacích vozíkov a ich základných častí s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
   (2006/886/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“) (1), a najmä na jeho články 9 a 12,
   po porade s poradným výborom,
   keďže:
   A.   POSTUP
   1.   Pôvodné opatrenia

               (1)

               V júli 2005 Rada uložila nariadením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo (ďalej len „pôvodné opatrenia“) na dovozy ručných paletovacích vozíkov a ich hlavných častí s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“). Individuálne antidumpingové colné sadzby v rozmedzí od 7,6 do 39,9 % boli uložené spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom v ČĽR. Na dovozy zo všetkých ostatných spoločností sa uplatňuje sadzba 46,7 %.

         2.   Žiadosť o opätovné antiabsorpčné prešetrovanie

               (2)

               Dňa 15. februára 2006 bola predložená žiadosť o opätovné prešetrovanie pôvodných opatrení podľa článku 12 základného nariadenia. Túto žiadosť predložili štyria hlavní výrobcovia ručných paletovacích vozíkov a ich základných častí v Spoločenstve (BT Products AB, Franz Kahl GmbH, Bolzoni Auramo SpA a Pramac Lifter S.p.A), ktorí predstavujú väčšinu, v tomto prípade viac než 70 %, celkovej výroby v Spoločenstve (ďalej len „žiadatelia“).

               (3)

               Žiadatelia predložili dostatočné informácie prima facie, z ktorých vyplýva, že antidumpingové clo uložené na dovozy ručných paletovacích vozíkov a ich hlavných častí s pôvodom v ČĽR nemalo za následok žiadny pohyb ani výrazný pohyb cien opätovného predaja ani následných predajných cien v Spoločenstve, a ktoré naznačujú zvýšenie dumpingu a teda obmedzenie nápravných účinkov platných antidumpingových opatrení.

         3.   Opätovné antiabsorpčné prešetrovanie

               (4)

               Dňa 31. marca 2006 oznámila Komisia prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (3) začatie opätovného prešetrovania pôvodných opatrení podľa článku 12 základného nariadenia.

               (5)

               Komisia oficiálne informovala vývozcov/výrobcov, o ktorých bolo známe, že sa ich to týka, zástupcov vyvážajúcej krajiny, dovozcov a užívateľov o začatí opätovného prešetrovania. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania. Komisia poslala dotazníky všetkým stranám, o ktorých bolo známe, že sa ich to týka.

               (6)

               Dva dostatočne vyplnené dotazníky boli obdržané od čínskych vyvážajúcich výrobcov, t. j. od spoločností Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd a Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., pričom obidve uvedené spoločnosti spolupracovali aj pri pôvodnom prešetrovaní. Ďalší vyvážajúci výrobca, spoločnosť Yale Industrial Products Co. Ltd., poskytol iba značne neúplné informácie a preto bol, po tom, čo bol riadne informovaný, v zmysle článku 18 základného nariadenia považovaný za nespolupracujúcu stranu. Ďalší dvaja vyvážajúci výrobcovia (t. j. spoločnosti Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory a Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd.), ktorí spolupracovali pri pôvodnom prešetrovaní, neposkytli pri súčasnom opätovnom antiabsorpčnom prešetrovaní žiadne informácie.

               (7)

               Navyše bolo známych deväť dovozcov ručných paletovacích vozíkov a ich hlavných častí, z ktorých päť spolupracovalo pri súčasnom prešetrovaní v dostatočnej miere.

               (8)

               Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely tohto opätovného prešetrovania. Overovanie na mieste sa vykonalo v prevádzkových priestoroch týchto vyvážajúcich výrobcov v ČĽR:

                           —

                           Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Hangzhou a Ninghai, PRC;

                           —

                           Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing, PRC.

               (9)

               Obdobie prešetrovania tohto opätovného prešetrovania (ďalej len „OP opätovného prešetrovania“) trvalo od 1. apríla 2005 do 31. marca 2006. OP opätovného prešetrovania sa použilo na určenie súčasnej úrovne vývozných cien a úrovne cien ponúknutých konečným spotrebiteľom v Spoločenstve. Pri stanovení, či nastal dostatočný pohyb pokiaľ ide o vývozné ceny a ceny opätovného predaja alebo následné predajné ceny v Spoločenstve, úrovne cien účtovaných počas OP opätovného prešetrovania boli porovnateľné s cenami, ktoré sa inkasovali počas pôvodného obdobia prešetrovania (ďalej len „pôvodné OP“), ktoré zahŕňalo obdobie od 1. apríla 2003 do 31. marca.2004.

         B.   PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK

               (10)

               Príslušný výrobok, ktorý je predmetom súčasného opätovného prešetrovania, je ten istý, ktorý bol predmetom pôvodného prešetrovania, t. j. ručné paletovacie vozíky, ktoré nie sú samohybné a používajú sa na manipuláciu s materiálmi bežne umiestňovanými na palety, a ich základné časti, t. j. podvozok a hydraulika, s pôvodom v ČĽR (ďalej len „príslušný výrobok“), bežne vykazované v rámci kódov KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00.

         C.   ZISTENIA

               (11)

               Účelom tohto opätovného prešetrovania bolo stanoviť, či sa od uloženia pôvodných opatrení (i) vývozné ceny znížili alebo neznížili, alebo (ii) či nedošlo k žiadnemu alebo len k nedostatočnému pohybu pokiaľ ide ceny opätovného predaja alebo následné predajné ceny príslušného výrobku v Spoločenstve.

               (12)

               V súlade s článkom 12 základného nariadenia mali dovozcovia/užívatelia a vývozcovia/výrobcovia možnosť predložiť dôkazy, ktorými by odôvodnili zníženie vývozných cien a/alebo nedostatočný pohyb pokiaľ ide o ceny opätovného predaja a následných predajných cien v Spoločenstve, ak k takémuto zníženiu alebo nedostatočnému pohybu došlo, následne po uložení pôvodných opatrení z iných dôvodov ako je absorpcia antidumpingového cla.

         1.   Zníženie vývozných cien

               (13)

               Predaj príslušného výrobku sa v OP opätovného prešetrovania uskutočňoval prostredníctvom spriaznených strán v Spoločenstve i ČĽR priamo nezávislým dovozcom a/alebo distribútorom v Spoločenstve. Pohyby vývozných cien sa prehodnotili porovnaním, pre každý druh výrobku a na základe rovnakých dodacích podmienok, priemernej ceny zistenej v OP opätovného prešetrovania s cenou stanovenou počas pôvodného OP.

               (14)

               Porovnanie cien dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v OP opätovného prešetrovania s cenami v pôvodnom OP neukázalo žiadne zníženie priemernej vývoznej ceny príslušného výrobku.

         2.   Pohyb cien opätovného predaja alebo následných predajných cien v Spoločenstve

               (15)

               Pohyb cien opätovného predaja v Spoločenstve na úrovni dovozcov a/alebo distribútorov bol posúdený porovnaním, v prípade podobných druhov výrobkov, priemerných cien opätovného predaja na základe rovnakých dodacích podmienok, vrátane zmluvného cla plus antidumpingové clo, pôvodného OP s cenami, ktoré boli stanovené v OP opätovného prešetrovania. V tejto súvislosti spolupracovalo a poskytlo údaje päť dovozcov, ktorí sa podieľajú na značnom objeme dovozu príslušného výrobku do Spoločenstva počas OP opätovného prešetrovania.

               (16)

               Porovnanie ich cien opätovného predaja týchto druhov výrobkov ukázalo zvýšenie cien o sumy presahujúce antidumpingové clo. V tejto súvislosti sa ďalej uvádza, že nebolo potrebné podrobnejšie prešetrovať žiadne zníženie ziskových rozpätí spolupracujúcich dovozcov počas OP opätovného prešetrovania oproti pôvodnému OP, ktoré boli v každom prípade počas OP opätovného prešetrovania aj naďalej výrazné.

               (17)

               Reprezentatívne údaje týkajúce sa následných predajných cien neboli dostupné. Avšak za predpokladu, že sa zistilo, že ceny opätovného predaja dovozcov pre nespriaznených spotrebiteľov naznačovali dostatočný pohyb od uloženia antidumpingových opatrení, bolo odôvodnené dospieť k záveru, že následné predajné ceny týchto spotrebiteľov by taktiež naznačovali dostatočný pohyb.

         3.   Nespolupracujúce spoločnosti

               (18)

               Keďže dvaja výrobcovia spolupracujúci v súčasnom prešetrovaní vyviezli viac než 85 % objemu príslušného výrobku do Spoločenstva počas OP opätovného prešetrovania, čím bola preukázaná vysoká miera spolupráce, ich zistenia boli považované za reprezentatívne pokiaľ ide o vyvážajúcu krajinu ako celok. Z tohto dôvodu neboli využité dostupné skutočnosti v zmysle článku 18 základného nariadenia týkajúceho sa nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov.

         4.   Záver

               (19)

               Na základe výsledku súčasného opätovného prešetrovania sa dospelo k záveru, že absorpcia v zmysle článku 12 ods. 2 základného nariadenia, ktorá sa týka zavedených opatrení, nemohla byť stanovená v prípade spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, keďže nebolo zistené zníženie vývozných cien ani nedostatočný pohyb cien opätovného predaja alebo následných predajných cien príslušného výrobku.

               (20)

               Clo pre nespolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov by sa nemalo meniť aj z dôvodov uvedených v odôvodnení (18).

               (21)

               Následne by sa malo ukončiť súčasné opätovné antiabsorpčné prešetrovanie.

               (22)

               Zainteresované strany boli oboznámené o podstatných skutočnostiach a okolnostiach, na základe ktorých sa navrhuje ukončenie tohto opätovného prešetrovania, a dostali možnosť vyjadriť sa. Neboli obdržané žiadne podstatné pripomienky,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   Opätovné prešetrovanie v zmysle článku 12 nariadenia (ES) č. 384/96 týkajúce sa antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovozy ručných paletovacích vozíkov a ich základných častí s pôvodom v Čínskej ľudovej republike sa týmto ukončuje.

      V Bruseli 6. decembra 2006

            Za Komisiu

         Peter MANDELSON

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).

      (2)  Ú. v. EÚ L 189, 21.7.2005, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 78, 31.3.2006, s. 24.


               12.2.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 55/140

         P7_TA(2013)0208
   Návrh protokolu o uplatňovaní Charty základných práv Európskej únie na Českú republiku ***
   Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 22. mája 2013 o návrhu Európskej rady nezvolať konvent zameraný na doplnenie protokolu o uplatňovaní Charty základných práv Európskej únie na Českú republiku, Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))
   (Súhlas)
   (2016/C 055/32)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na list českej vlády Rade z 5. septembra 2011 o návrhu protokolu o uplatňovaní Charty základných práv Európskej únie (charta) na Českú republiku,

               —

               so zreteľom na list predsedu Európskej rady predsedovi Európskeho parlamentu z 25. októbra 2011 týkajúci sa navrhovaného protokolu o uplatňovaní charty na Českú republiku,

               —

               so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu s nezvolaním konventu, ktorú Európska rada predložila v súlade s článkom 48 ods. 3 druhým pododsekom Zmluvy o Európskej únii (C7-0386/2011),

               —

               so zreteľom na článok 6 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii a na chartu,

               —

               so zreteľom na závery stretnutia hláv štátov alebo predsedov vlád členských štátov na zasadnutí Európskej rady, ktoré sa uskutočnilo 29. až 30. októbra 2009,

               —

               so zreteľom na články 74a a 81 ods. 1 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na odporúčanie Výboru pre ústavné veci (A7-0282/2012),

         keďže:

               A.

               chartu vypracoval konvent, ktorého zasadnutia sa konali od 17. decembra 1999 do 2. októbra 2000 a do ktorých sa zapojili zástupcovia Európskeho parlamentu, členských štátov, národných parlamentov a Komisie; charta bola vyhlásená 7. decembra 2000 a jej znenie bolo prijaté v Štrasburgu 12. decembra 2007;

               B.

               druhý konvent sa konal od 22. februára 2002 do 18. júla 2003 a jeho cieľom bolo vypracovať návrh Zmluvy o Ústave pre Európu, ktorej podstatná časť bola zahrnutá do Lisabonskej zmluvy, ktorá vstúpila do platnosti 1. decembra 2009;

               C.

               oba konventy boli zvolané s cieľom zaoberať sa najhlavnejšími otázkami týkajúcimi sa ústavného poriadku Únie vrátane prijatia záväzného textu ustanovujúceho záväzné práva a zásady uznané Úniou;

               D.

               vzhľadom na uvedené dôvody nie je potrebné zvolať konvent, ktorý by preskúmal návrh, aby sa Protokol č. 30 o uplatňovaní Charty základných práv Európskej únie na Poľsko a Spojené kráľovstvo rozšíril aj na Českú republiku, keďže prípadný účinok tohto návrhu by bol obmedzený;

               1.

               schvaľuje návrh Európskej rady nezvolať konvent;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Európskej rade, Rade, Komisii a národným parlamentom.


title: 2011/887/EÚ: Rozhodnutie Rady z  13. decembra 2011 o začatí automatizovanej výmeny údajov o DNA s Litvou

text:
               28.12.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 344/36

         ROZHODNUTIE RADY
   z 13. decembra 2011
   o začatí automatizovanej výmeny údajov o DNA s Litvou
   (2011/887/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/615/SVV z 23. júna 2008 o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce, najmä v boji proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 3 a článok 25,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/616/SVV z 23. júna 2008 o vykonávaní rozhodnutia 2008/615/SVV (2), a najmä na jeho článok 20 a kapitolu 4 prílohy,
   keďže:

               (1)

               Podľa Protokolu o prechodných ustanoveniach, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii, Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, právne účinky aktov inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie prijatých pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, sú zachované tak dlho, pokým sa tieto akty vykonávaním zmlúv nezrušia, nevyhlásia za neplatné alebo nezmenia a nedoplnia.

               (2)

               Preto je článok 25 rozhodnutia 2008/615/SVV uplatniteľný a Rada musí jednomyseľne rozhodnúť o tom, či členské štáty vykonali ustanovenia kapitoly 6 uvedeného rozhodnutia.

               (3)

               V článku 20 rozhodnutia 2008/616/SVV sa stanovuje, že rozhodnutia uvedené v článku 25 ods. 2 rozhodnutia 2008/615/SVV sa majú prijať na základe hodnotiacej správy vypracovanej na základe dotazníka. Hodnotiaca správa má byť, v prípade automatizovanej výmeny údajov v súlade s kapitolou 2 rozhodnutia 2008/615/SVV, založená na hodnotiacej návšteve a skúšobnej prevádzke.

               (4)

               Litva informovala Generálny sekretariát Rady o vnútroštátnych súboroch s analýzou DNA, na ktoré sa vzťahujú články 2 až 6 rozhodnutia 2008/615/SVV a o podmienkach automatizovaného vyhľadávania podľa článku 3 ods. 1 uvedeného rozhodnutia v súlade s článkom 36 ods. 2 uvedeného rozhodnutia.

               (5)

               Podľa kapitoly 4 bodu 1.1 prílohy k rozhodnutiu 2008/616/SVV sa dotazník, ktorý pripravila príslušná pracovná skupina Rady, týka každej automatizovanej výmeny údajov a členský štát má naň odpovedať hneď, ako bude presvedčený, že spĺňa predpoklady na výmenu údajov v príslušnej kategórii.

               (6)

               Litva vyplnila dotazník o ochrane údajov a dotazník o výmene údajov o DNA.

               (7)

               Litva úspešne uskutočnila skúšobnú prevádzku spolu s Rakúskom.

               (8)

               V Litve sa uskutočnila hodnotiaca návšteva a správu o nej vypracoval rakúsky hodnotiaci tím, ktorý ju zaslal príslušnej pracovnej skupine Rady.

               (9)

               Celková hodnotiaca správa, v ktorej sa zhrnuli výsledky dotazníka, hodnotiacej návštevy a skúšobnej prevádzky týkajúce sa výmeny údajov o DNA, sa predložila Rade,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Litva na účely automatizovaného vyhľadávania a porovnávania údajov o DNA vykonala v plnom rozsahu všeobecné ustanovenia o ochrane údajov uvedené v kapitole 6 rozhodnutia 2008/615/SVV a je oprávnená dostávať a poskytovať osobné údaje podľa článkov 3 a 4 uvedeného rozhodnutia odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 13. decembra 2011

            Za Radu

            predseda

         M. CICHOCKI

      (1)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2008, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2008, s. 12.


title: Rozhodnutie Komisie, ktorým sa vyhlasuje, že opatrenia oznámené Českou republikou v súlade s prechodným mechanizmom podľa prílohy IV.3 Aktu o pristúpení, sa po pristúpení neuplatňujúText s významom pre EHP

text:
               8.4.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 86/10

         Rozhodnutie Komisie, ktorým sa vyhlasuje, že opatrenia oznámené Českou republikou v súlade s prechodným mechanizmom podľa prílohy IV.3 Aktu o pristúpení, sa po pristúpení neuplatňujú
   (2005/C 86/04)
   (Text s významom pre EHP)
   Dátum prijatia rozhodnutia:
   Členský štát: Česká republika
   Číslo pomoci: CZ 55/03
   Názov: Moravia Banka, a.s.
   Účel: Pomoc bankovníckemu sektoru
   Ďalšie informácie: Rozhodnutie Komisie, ktorým sa vyhlasuje, že opatrenie v prospech Moravia Banky, a.s., oznámené Českou republikou podľa dočasného mechanizmu na základe prílohy IV. 3 aktu o pristúpení, sa po vstupe do Európskej únie neuplatňuje.
   Autentické znenie (-ia) rozhodnutia, ktoré neobsahuje (-ú) dôverné informácie, možno nájsť na internetovej stránke:
   http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids


title: 2006/622/ES: Rozhodnutie Komisie z  21. decembra 2005 , ktorým sa koncentrácia vyhlasuje za zlučiteľnú so spoločným trhom a s vykonávaním Dohody o EHP (Vec COMP/M.3696 – E.ON/MOL) [oznámené pod číslom K(2005) 5593]   (Text s významom pre EHP)

text:
               16.9.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 253/20

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   z 21. decembra 2005,
   ktorým sa koncentrácia vyhlasuje za zlučiteľnú so spoločným trhom a s vykonávaním Dohody o EHP
   (Vec COMP/M.3696 – E.ON/MOL)
   [oznámené pod číslom K(2005) 5593]
   (Autentické je iba znenie v anglickom jazyku)
   (Text s významom pre EHP)
   (2006/622/ES)
   Komisia prijala 21. decembra 2005 rozhodnutie vo veci koncentrácie podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (nariadenie o fúziách) (1), a najmä podľa článku 8 ods. 2 tohto nariadenia. Verziu úplného znenia rozhodnutia, ktorá nemá dôverný charakter, možno nájsť v autentickom jazyku veci a v pracovných jazykoch Komisie na internetovej stránke Generálneho riaditeľstva pre hospodársku súťaž na tejto adrese: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html
   I.   ZHRNUTIE

               (1)

               Táto vec sa týka nadobudnutia dvoch dcérskych spoločností integrovaného maďarského ropného a plynárenského koncernu MOL, ktoré pôsobia v oblasti veľkoobchodu a marketingu plynu, obchodovania s plynom a skladovania plynu, spoločnosťou E.ON (Nemecko). MOL má takisto dvojročnú predajnú opciu (put option), t. j. právo predať svoju dcérsku spoločnosť, ktorá pôsobí v oblasti prepravy plynu, spoločnosti E.ON.

               (2)

               MOL má už pred koncentráciou takmer výlučnú kontrolu nad prístupom k zdrojom plynu a príslušnou infraštruktúrou v Maďarsku. MOL vlastní prepravnú sieť plynu, všetky maďarské zariadenia na skladovanie plynu a má takmer monopol v oblasti veľkoobchodu s plynom. MOL kontroluje už dnes prístup k zdrojom plynu (tak dovoz, ako aj domácu výrobu) a príslušnú infraštruktúru. Toto postavenie by prevzala spoločnosť E.ON.

               (3)

               Základná zmena, ktorú prinesie navrhovaná koncentrácia, spočíva v tom, že na rozdiel od MOL má E.ON silné trhové postavenie v oblasti maloobchodu s plynom a elektrickou energiou v Maďarsku. Okrem dvoch oblastí pôsobnosti koncernu MOL – preprava a výroba plynu – vznikne na základe súčasnej koncentrácie vertikálne integrovaný subjekt v reťazi dodávok plynu a elektrickej energie v Maďarsku.

               (4)

               Z prieskumu trhu Komisie vyplýva, že vzhľadom na takmer výlučnú kontrolu, ktorú má nový subjekt nad zdrojmi plynu v Maďarsku (hlavne ruského pôvodu), a vzhľadom na jeho vertikálnu integráciu na trhoch s plynom a elektrickou energiou by táto koncentrácia viedla k vážnemu riziku obmedzenia účastníkov hospodárskej súťaže na nadväzujúcich trhoch s plynom a elektrickou energiou. Ako bolo spomenuté, na rozdiel od koncernu MOL pôsobí spoločnosť E.ON v týchto oblastiach: veľkoobchod plynu, maloobchod a distribúcia plynu a elektrickej energie (kontroluje dve zo šiestich regionálnych plynárenských distribučných spoločností a tri zo šiestich regionálnych energetických distribučných spoločností), ako aj výroba elektrickej energie. Viedlo by to k zmene podnetov nového subjektu voči jeho nadväzujúcim konkurentom. Nový subjekt by tak mal možnosť a podnet diskriminovať svojich konkurentov na nadväzujúcich trhoch v plynárenskom odvetví aj v odvetví energetiky.

               (5)

               S cieľom odstrániť obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou, ktoré boli zistené počas konania, predložila spoločnosť E.ON 20. októbra 2005 súbor záväzkov. 16. novembra 2005 predložila E.ON revidované záväzky. Posledné záväzky predložila 8. decembra 2005. Komisia zastáva názor, že v porovnaní s pôvodnou ponukou E.ON sú predložené záväzky podstatne lepšie, pretože boli vypracované na základe prieskumu trhu a zohľadňujú sa v nich obavy, ktoré vyjadrili tretie strany v súvislosti s potrebou zabezpečenia dostatočných zásob plynu pre maďarský veľkoobchod s plynom za ceny a podmienok, ktoré umožnia tretím stranám účinne konkurovať novému subjektu na nadväzujúcich trhoch s plynom a elektrickou energiou v Maďarsku.

               (6)

               Rozhodnutie o schválení s podmienkami a povinnosťami podľa článku 8 ods. 2 nariadenia o fúziách sa preto navrhuje prijať.

         II.   DÔVODOVÁ SPRÁVA
   A.   STRANY

               (7)

               E.ON Ruhrgas International AG (ďalej „E.ON“) patrí k podnikateľskej skupine E.ON, súkromnej energetickej spoločnosti, ktorá sa zameriava na dodávky elektrickej energie a plynu.

               (8)

               MOL Maďarská ropná a plynárenská spoločnosť (ďalej „MOL“, Maďarsko) je integrovaným ropným a plynárenským koncernom, ktorý pôsobí primárne v Maďarsku na trhoch so zemným plynom, ropou, pohonnými látkami a chemikáliami. Je to akciová spoločnosť registrovaná na burze cenných papierov v Budapešti. Maďarský štát naďalej vlastní 12 % základného kapitálu a zlatú akciu.

         B.   OPERÁCIA

               (9)

               Predložená vec sa týka koncentrácie, na základe ktorej získa E.ON kontrolu nad MOL Földgázellátó Rt. (ďalej „MOL WMT“) a MOL Földgáztároló Rt. (ďalej „MOL Storage“). E.ON takisto získa akcionárske podiely koncernu MOL v Panrusgáz Magyar-Orosz Gázipari Rt. (ďalej „Panrusgáz“), spoločnom podniku spoločnosti OAO Gazprom (Rusko) a koncernu MOL.

               (10)

               E.ON nezíska na základe tejto koncentrácie Mol Földgázszállító Rt. (ďalej „MOL Transmission“), ďalšiu výlučne kontrolovanú dcérsku spoločnosť koncernu MOL. MOL namiesto toho získa predajnú opciu, na základe ktorej môže v priebehu nasledujúcich dvoch rokov požiadať E.ON o predaj 25 % plus 1 akcia alebo 75 % minus 1 akcia v MOL Transmission.

               (11)

               MOL si nakoniec ponechá kontrolu nad ťažbou a výrobou plynu („MOL E&P“, the MOL upstream gas Exploration and Production division). Ako súčasť koncentrácie však uzavreli MOL a MOL WMT novú dlhodobú zmluvu o dodávkach plynu pre plyn, ktorý vyrába MOL E&P (ďalej „dohoda o dodávkach“).

         C.   RELEVANTNÉ TRHY
   RELEVANTNÉ TRHY SO ZEMNÝM PLYNOM
   a)   Relevantné trhy s výrobkami

               (12)

               Po zvážení osobitostí maďarských trhov s plynom určila Komisia tieto relevantné trhy s výrobkami v plynárenskom odvetví:

                           i)

                           preprava plynu,

                           ii)

                           distribúcia (rozvod) plynu,

                           iii)

                           skladovanie plynu,

                           iv)

                           dodávky plynu obchodníkom,

                           v)

                           dodávky plynu regionálnym distribučným spoločnostiam (ďalej „RDS“),

                           vi)

                           dodávky plynu veľkým elektrárňam,

                           vii)

                           dodávky plynu veľkým priemyselným odberateľom (so spotrebou, ktorá presahuje 500 m3/hodina),

                           viii)

                           dodávky plynu malým priemyselným odberateľom a živnostníkom (so spotrebou, ktorá nepresahuje 500 m3/hodina) a

                           ix)

                           dodávky plynu domácnostiam.

               (13)

               Od 1. júla 2004 majú podľa maďarského zákona všetci iní odberatelia ako domácnosti právo slobodne si vybrať svojho dodávateľa. Domácnosti získajú toto právo najneskôr 1. júla 2007.

               (14)

               Plynárenské odvetvie v Maďarsku je charakteristické svojím hybridným modelom, v ktorom koexistuje regulovaný segment trhu (alebo „verejný trh s dodávkami plynu“), ktorý vznikol zo starého plynárenského režimu v Maďarsku, s liberalizovaným segmentom trhu (alebo „otvorený segment trhu“). V regulovanom segmente trhu je verejný veľkopredajca (MOL WMT) podľa zákona povinný úplne pokryť dopyt po zemnom plyne na účely verejných dodávok RDS, keďže RDS sú povinné pokryť svoje potreby zemného plynu pre svojich verejných odberateľov výlučne z dodávok verejného veľkopredajcu (za regulované ceny). RDS, verejní dodávatelia, majú naopak výlučné právo a povinnosť zásobovať odberateľov na ich území za regulované ceny. Odberatelia s právom výberu sa môžu rozhodnúť, či ich budú naďalej podľa zmluvy s verejným dodávateľom zásobovať ich tradiční dodávatelia plynu (ich RDS alebo verejní veľkopredajcovia, MOL WMT, ak odberateľa zásoboval priamo MOL WMT) alebo či ukončia túto zmluvu a uspokoja svoj dopyt po plyne nákupom plynu od obchodníka alebo samotným dovozom zemného plynu. Očakáva sa, že tento hybridný model zanikne po júli 2007.

               (15)

               V prieskume trhu sa potvrdilo, že existuje samostatný trh s výrobkami pre dodávky plynu v Maďarsku, na ktorom dovozcovia/výrobcovia predávajú plyn obchodníkom a obchodníci si ho predávajú navzájom na účely dodávok v otvorenom segmente trhu. V regulovanom segmente trhu sú RDS povinné nakupovať plyn na účely verejného zásobovania od verejného veľkopredajcu (MOL WMT).

         b)   Geografické trhy

               (16)

               Prieskum v tejto veci ukázal, že všetky ovplyvnené trhy sú vnútroštátnymi trhmi s výnimkou trhu pre distribúciu plynu a dodávky plynu domácnostiam, ktorý je v súčanosti regionálnym trhom (t. j. obmedzený na určité distribučné oblasti v Maďarsku).

         RELEVANTNÉ TRHY S ELEKTRICKOU ENERGIOU
   a)   Relevantné trhy s výrobkami

               (17)

               Po zvážení osobitostí maďarských trhov určila Komisia tieto relevantné trhy s výrobkami v odvetví energetiky:

                           i)

                           prenos elektrickej energie,

                           ii)

                           distribúcia (rozvod) elektrickej energie,

                           iii)

                           zabezpečenie rovnováhy sústavy,

                           iv)

                           veľkoobchodné dodávky elektrickej energie obchodníkom,

                           v)

                           veľkoobchodné dodávky elektrickej energie verejným veľkopredajcom,

                           vi)

                           veľkoobchodné dodávky elektrickej energie RDS,

                           vii)

                           maloobchodné dodávky elektrickej energie stredným a veľkým živnostníkom a priemyselným odberateľom,

                           viii)

                           maloobchodné dodávky elektrickej energie malým živnostníkom a priemyselným odberateľom a

                           ix)

                           maloobchodné dodávky elektrickej energie domácnostiam.

               (18)

               Odvetvie energetiky v Maďarsku je takisto charakteristické svojím hybridným modelom s regulovaným segmentom a otvoreným segmentom. 1. júla 2004 získali iní odberatelia ako domácnosti právo vybrať si svojho dodávateľa. Domácnosti získajú toto právo 1. júla 2007. Podobne ako v plynárenskom odvetví majú právo, ale nie povinnosť zmeniť svojich dodávateľov, a teda môžu i naďalej spolupracovať so svojím príslušným regionálnym dodávateľom v zmysle zmluvy. Viac odberateľov v odvetví energetiky v porovnaní s plynárenským odvetvím sa však preorientovalo na otvorený segment trhu. V júni 2005 predstavoval otvorený segment 32 % celkovej spotreby elektrickej energie v Maďarsku.

         b)   Geografické trhy s elektrickou energiou

               (19)

               V predloženej veci je väčšina ovplyvnených trhov vnútroštátnym trhom s výnimkou trhu pre distribúciu elektrickej energie a maloobchodné dodávky elektrickej energie domácnostiam, ktorý je v súčasnosti regionálnym trhom (t. j. obmedzený na určité distribučné oblasti v Maďarsku).

         D.   POSÚDENIE HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE
   TRHY S PLYNOM
   a)   MOL WMT má dominantné postavenie v oblasti veľkoobchodných dodávok plynu v Maďarsku

               (20)

               Vzhľadom na bývalé postavenie spoločnosti MOL WMT, ktorá bola legálnym monopolom, má táto spoločnosť v súčasnosti dominantné postavenie v oblasti veľkoobchodných dodávok plynu RDS a obchodníkom v Maďarsku. Zatiaľ čo si MOL WMT ponechá svoje bývalé monopolné práva v regulovanom segmente trhu, vyplýva z prieskumu Komisie, že v súvislosti so vstupom do otvoreného segmentu maďarského trhu s plynom existujú závažné prekážky. Hlavnou prekážkou, ktorej čelia noví účastníci trhu v Maďarsku, je ťažký prístup ku konkurencieschopným zdrojom plynu a nedostatočné zásoby na veľkoobchodnom trhu s plynom.

               (21)

               Ide najmä o to, že MOL WMT kontroluje a naďalej si ponechá kontrolu nad prístupom k domácim zdrojom plynu a konkurencieschopným dovozom.

               (22)

               Maďarská domáca výroba plynu nie je zanedbateľná; predstavovala približne 3 bcm v roku 2004, okolo 20 % celkovej vnútroštátnej spotreby plynu. Prieskum takisto ukázal, že maďarský plyn je konkurencieschopný v porovnaní s dovážaným plynom.

               (23)

               Hoci E.ON nezíska v rámci navrhovanej koncentrácie spoločnosť MOL E & P, uzavreli MOL E & P a MOL WMT ako súčasť koncentrácie 10-ročnú dohodu o dodávkach domáceho plynu, ktorý vyrába MOL E & P. V rámci podmienok tejto dohody o dodávkach bol stanovený objem plynu, ktorý bude dodávať spoločnosť MOL E & P spoločnosti MOL WMT s odkazom na výrobné predpovede MOL E & P. Komisia sa domnieva, že domáci plyn bude k dispozícii tretím stranám […], keďže objemy stanovené v zmluve zodpovedajú výrobným predpovediam MOL E & P, a že množstvá dostupné tretím stranám počas zvyšného času zmluvy budú predstavovať najviac [27–37 %] výrobných predpovedí MOL E & P.

               (24)

               Dovozy predstavujú okolo 80 % celkovej spotreby plynu v Maďarsku a očakáva sa jej nárast, keďže domáca výroba klesá. Existujú dva východiskové body, z ktorých sa dováža plyn: východný východiskový bod (Beregovo na ukrajinskej hranici) a západný východiskový bod (HÁG na rakúskej hranici).

               (25)

               Prieskum ukázal, že všetok plyn dovážaný do Maďarska – a jediný konkurencieschopný zdroj plynu – je plyn z Ruska (t. j. zo zdroja v Gazprome) alebo plyn z krajiny CIS (najmä Turkmenistanu) prepravovaný cez Rusko a Ukrajinu (t. j. cez tranzitné potrubie Gazpromu). Neočakáva sa, že alternatívne zdroje plynu budú v Maďarsku k dispozícii pred rokom 2012, keď sa stane prevádzkyschopným potrubie NABUCCO (ktorým sa bude prepravovať plyn zo Stredného Východu a Kaspickej oblasti).

               (26)

               Pred liberalizáciou mal MOL monopol na dovoz plynu do Maďarska. S cieľom zabezpečiť dodávky plynu uzavrela spoločnosť MOL WMT dlhodobú dohodu o dodávkach s platnosťou […] (do […]) s Panrusgáz, Gaz de France (ďalej „GdF“), E.ON a Bothli-Trade (Bothli-Trade postúpil túto zmluvu na EMFESZ, jediného nového účastníka na maďarskom trhu s plynom). Plyn, ktorý nakupovala spoločnosť MOL WMT od E.ON a GdF a ktorý bol dovážaný cez západný vstupný bod, je fyzicky ruským plynom a je približne o [27–37 %] drahší ako plyn nakupovaný od Gazpromu cez Panrusgáz alebo od EMFESZ.

               (27)

               Prieskum trhu ukázal, že pre nových účastníkov trhu je v súčasnosti ťažké získať prístup k ruskému plynu súbežne s existujúcimi zmluvami MOL WMT. Zdá sa, že zo strany Gazpromu neexistuje vôľa predať „viac“ plynu na vývoz do Maďarska ako množstvo potrebné na pokrytie „medzery v dodávkach“ medzi budúcim nárastom maďarského dopytu a dopytom, ktorý pokrývajú existujúce dlhodobé zmluvy MOL WMT o dovoze.

               (28)

               Gazprom už dodáva prostredníctvom spoločnosti Panrusgáz, ktorá je spoločným podnikom Gazpromu a MOL, množstvo plynu potrebné na pokrytie väčšiny potrieb Maďarska. Komisia sa domnieva, že nie je možné nakúpiť viac plynu od Gazpromu, aby bolo možné konkurovať MOL WMT. Po prvé, Gazprom nemá podnet predávať plyn iným obchodníkom s plynom za lacnejšie ceny, pretože tieto množstvá by jednoducho nahradili množstvá, ktoré sa práve predávajú maďarskému trhu. Po druhé, akýkoľvek plyn, ktorý by Gazprom predal za vyššie ceny, by v Maďarsku nebol konkurencieschopným.

               (29)

               Okrem toho má MOL WMT a naďalej bude mať predovšetkým vďaka svojej širokej základni odberateľov a významnému objemu predaja podstatné výhody voči novým účastníkom trhu, pokiaľ ide o bezpečnosť dodávok, náklady na prepravu a skladovanie plynu.

               (30)

               Z týchto dôvodov má MOL WMT už pred koncentráciou dominantné postavenie na rôznych maďarských veľkoobchodných trhoch s plynom (dodávky plynu RDS, dodávky plynu obchodníkom a dodávky plynu elektrárňam).

         b)   Vplyv na maďarské trhy s plynom
   Dodávky plynu
   —   Nový subjekt bude mať možnosť a podnet obmedziť prístup konkurentov (RDS a obchodníkov) k veľkoobchodnému plynu na trhu dodávok plynu malým priemyselným odberateľom a živnostníkom.

               (31)

               Základnou zmenou, ktorú prinesie koncentrácia, bude skutočnosť, že E.ON, na rozdiel od MOL, pôsobí v oblasti maloobchodných dodávok plynu malým priemyselným odberateľom a živnostníkom prostredníctvom svojich RDS. Koncentrácia preto vyústi do vytvorenia vertikálne integrovanej spoločnosti, ktorá bude pôsobiť v oblasti veľkoobchodu a maloobchodu s plynom. Bezprostredne po koncentrácii bude mať nový subjekt pravdepodobne možnosť a podnet obmedziť svojich súčasných a potenciálnych konkurentov na nadväzujúcom trhu dodávok plynu malým priemyselným odberateľom a živnostníkom, keďže jeho konkurenti budú v súvislosti so zabezpečením svojho veľkoobchodu s plynom závislí od tohto nového subjektu.

               (32)

               Po koncentrácii bude mať nový subjekt možnosť obmedziť prístup k plynu a rôznymi spôsobmi zvýšiť náklady svojich konkurentov. V regulovanom segmente trhu, kde sa ceny regulujú, by mohol nový subjekt začať s inou ako cenovou diskrimináciou (oneskorenie dodávok, zníženie kvality služieb, nedostatok flexibility, nevôľa opätovne rokovať, atď.). V otvorenom segmente trhu by mohol priamo zvýšiť veľkoobchodné ceny plynu pre obchodníkov a/alebo začať s inou diskrimináciou.

               (33)

               E.ON, prostredníctvom svojich RDS, má trhový podiel vo výške okolo [15–25 %] na trhu dodávok plynu malým priemyselným odberateľom a živnostníkom. Analýzy Komisie naznačujú, že s regulačným prostredím pravdepodobne vznikne pre nový subjekt podnet zvýšiť náklady konkurentov a začať uplatňovať optimálnu stratégiu obmedzenia.

                           i)

                           Bezprostredne po koncentrácii: pokiaľ budú maloobchodné ceny pre malých priemyselných odberateľov a živnostníkov a veľkoobchodné ceny plynu regulované, bude mať nový subjekt podnet zvýšiť náklady konkurenčných RDS prostredníctvom inej ako cenovej diskriminácie. Zároveň pravdepodobne zvýši cenu veľkoobchodného plynu pre nezávislých obchodníkov, aby získal odberateľov, ktorí sa preorientovali na otvorený segment trhu.

                           ii)

                           V júli 2007: očákava sa, že regulované ceny budú potlačené. V tomto čase budú musieť využiť všetci odberatelia svoje právo preorientovať sa na otvorený segment trhu. Je potom pravdepodobné, že nový subjekt bude mať podnet obmedziť všetkých svojich konkurentov na nadväzujúcom trhu dodávok plynu malým priemyselným odberateľom a živnostníkom buď zvýšením nákladov na plyn alebo znížením kvality dodávok podľa toho, čo bude optimálne.

               (34)

               V dôsledku tejto stratégie budú konkurenti nového subjektu pravdepodobne vylúčení z trhu, čím umožnia novému subjektu zvýšiť jeho trhovú moc na nadväzujúcich trhoch dodávok plynu malým priemyselným odberateľom a živnostníkom. Toto postupné obmedzovanie pravdepodobne demotivuje aj nových účastníkov trhu, keďže potenciálni účastníci neočakávajú, že budú môcť podpísať zmluvy o dodávkach plynu s novým subjektom za podmienok, ktoré by boli podobné podmienkam pre dcérske spoločnosti E.ON. Komisia sa preto domnieva, že koncentrácia podstatne naruší hospodársku súťaž na trhu dodávok plynu malým priemyselným odberateľom a živnostníkom.

         —   Nový subjekt bude mať možnosť a podnet obmedziť prístup konkurentov (RDS a obchodníkov) k veľkoobchodnému plynu na trhu dodávok plynu domácnostiam.

               (35)

               E.ON má v súčasnosti trhový podiel vo výške okolo [15–25 %] na trhu dodávok plynu domácnostiam v Maďarsku. Podobne ako na trhu dodávok plynu malým priemyselným odberateľom a domácnostiam bude mať nový subjekt možnosť a podnet obmedziť prístup svojich konkurentov k plynu na trhu dodávok plynu domácnostiam, čím podstatne naruší hospodársku súťaž na tomto trhu.

               (36)

               V tejto veci sa Komisia domnieva, že hlavné negatívne účinky koncentrácie na hospodársku súťaž sa prejavia od júla 2007, keď domácnosti získajú právo výberu, t. j. iba 18 mesiacov po prijatí tohto rozhodnutia.

               (37)

               Okrem týchto budúcich negatívnych účinkov na hospodársku súťaž bude mať koncentrácia pravdepodobne bezprostredné účinky v podobe i) oslabenia maloobchodu konkurentov na susednom alebo úzko súvisiacom trhu dodávok plynu malým odberateľom a živnostníkom (ktorí pravdepodobne vstúpia na trh dodávok plynu domácnostiam) a ii) demotivácie potenciálnych nových účastníkov trhu v súvislosti s prípravou svojho vstupu na trh (keďže je potrebné vopred pripraviť vstup na trh).

         —   Tento nový subjekt nadobudne dominantné postavenie v oblasti dodávok plynu veľkým priemyselným odberateľom.

               (38)

               MOL WMT a RDS mali len nepriamych konkurentov na trhu dodávok plynu veľkým priemyselným odberateľom, keďže v regulovanom segmente trhu môže MOL WMT zásobovať iba odberateľov, ktorí sú priamo spojení s prepravnou sieťou. Okrem toho sú RDS povinné nakupovať plyn od MOL WMT. Zatiaľ sa podarilo malému počtu odberateľov získať lepšie ponuky od obchodníkov, akým je EMFESZ, v otvorenom segmente trhu, pretože regulované ceny zostali i naďalej pomerne nízke.

               (39)

               V júli 2007 zanikne hybridný model a regulované ceny pre veľkých priemyselných odberateľov. Hoci by bola spoločnosť MOL WMT ako obchodník s plynom schopná získať viac veľkých priemyselných odberateľov spojených s distribučnými sieťami, bude výsledkom koncentrácie rozšírenie zákazníckych portfólií MOL WMT a E.ON (pre E.ON prostredníctvom RDS, ktoré kontroluje (KÖGÁZ, DDGÁZ), a diskutabilne FŐGÁZ, o ktorom má privilegované informácie). Nový subjekt preto bezprostredne získa prístup k základni dôležitých zákazníkov (kombinovaný trhový podiel vo výške okolo [40–50 %]) na rozdiel od jeho súčasného konkurenta EMFESZ a potenciálnych účastníkov trhu.

               (40)

               Z týchto dôvodov zastáva Komisia názor, že vytvorením dominantného postavenia koncentrácia podstatne naruší hospodársku súťaž na trhu dodávok plynu veľkým priemyselným odberateľom.

         Skladovanie plynu

               (41)

               MOL Storage je jedinou spoločnosťou, ktorá môže ponúkať služby skladovania plynu v Maďarsku. Prístup k skladovaniu je pre dodávateľov plynu mimoriadne dôležitý, aby mohli pôsobiť na veľkoobchodných a maloobchodných trhoch a zvládnuť sezónne fluktuácie v dopyte svojich odberateľov. Komisia sa domnieva, že pokiaľ ide o výsledok koncentrácie, bude mať nový subjekt možnosť a podnet posilniť svoju stratégiu postupného obmedzovania uplatňovaním diskriminačného správania v súvislosti s prístupom ku skladovaniu, dokonca i v kontexte úplnej regulácie cien za služby skladovania (ako sa žiada v rezolúcii maďarského úradu pre energetiku, ktorý schválil koncentráciu).

               (42)

               Nový subjekt môže takisto kontrolovať rozvoj nových kapacít skladovania v Maďarsku vzhľadom na i) možnosť MOL Storage nakúpiť vyčerpané polia od MOL E & P a ii) podnet MOL zvýhodniť MOL Storage pri predaji vyčerpaných polí MOL E & P vzhľadom na zostávajúci 25 % podiel v MOL Storage.

         Preprava plynu

               (43)

               MOL Transmission vlastní a spravuje vysokotlakovú sieť v Maďarsku. 25 % + 1 menšinových vlastníckych podielov, ktoré by zostali MOL v MOL WMT, dáva MOL Transmission podnet k tomu, aby posilnil stratégiu postupného obmedzovania na úkor nadväzujúcich konkurentov E.ON prostredníctvom diskriminačného správania v súvislosti s prístupom k prepravnej sieti.

         TRHY S ELEKTRICKOU ENERGIOU

               (44)

               V prieskume trhu Komisie sa takisto zistili obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou na rôznych trhoch s elektrickou energiou, ktoré vyplývajú z vertikálnej integrácie aktivít MOL WMT na základnom trhu dodávok plynu veľkým elektrárňam s aktivitami E.ON na nadväzujúcich trhoch výroby elektrickej energie/veľkoobchodu a maloobchodu s elektrickou energiou.

               (45)

               Zatiaľ čo MOL nepôsobí na trhoch s elektrickou energiou, investoval E.ON od roku 1995 podstatnú časť do energetického odvetvia v Maďarsku. Táto podnikateľská skupina v súčasnosti pôsobí na úrovni výroby s malou plynovou elektrárňou v Debrecíne (95 MW) a na úrovni veľkoobchodných a maloobchodných dodávok s vlastníctvom troch zo šiestich energetických RDS a energetickej obchodnej spoločnosti E.ON EK. Okrem toho kontroluje E.ON rôzne spoločnosti, ktoré pôsobia v oblasti maloobchodných dodávok elektrickej energie v susedných krajinách.

               (46)

               Už pred koncentráciou mal MOL WMT dominantné postavenie na trhu dodávok plynu veľkým elektrárňam. Základnou zmenou, ktorú prinesie koncentrácia, bude skutočnosť, že nový subjekt bude mať nielen možnosť, ale pravdepodobne takisto podnet využiť svoje dominantné postavenie v súvislosti so zdrojmi plynu v Maďarsku, aby obmedzil aktuálnych a potenciálnych konkurentov na nadväzujúcich trhoch veľkoobchodných dodávok elektrickej energie obchodníkom, maloobchodných dodávok elektrickej energie stredným a veľkým priemyselným odberateľom a živnostníkom, maloobchodných dodávok elektrickej energie malým priemyselným odberateľom a živnostníkom a maloobchodných dodávok elektrickej energie domácnostiam.

         Výroba elektrickej energie/veľkoobchod

               (47)

               Celková výrobná kapacita v Maďarsku predstavovala približne 8 000 MW v roku 2005, v porovnaní s odberovou špičkou 6 350 MW (v roku 2004). Maďarská výroba elektrickej energie sa delí na výrobu jadrovej energie (1 800 MW inštalovanej kapacity) a výrobu lignitových, plynových a uhoľných elektrární (5 700 MW inštalovanej kapacity). Takmer 40 % elektrickej energie spotrebovanej v Maďarsku vyrába jadrová elektráreň Paksi, zostávajúcich 60 % vyrábajú predovšetkým elektrárne spaľujúce hydrokarbóny (lignit, plyn a uhlie) a časť dodávok elektrickej energie sa zabezpečuje dovozom. Hlavná časť kapacity veľkých elektrární je pokrytá dlhodobými dohodami o nákupe energie (ďalej „PPA“) s maďarským zásobovateľom elektrickou energiou a verejným veľkopredajcom MVM. Z prieskumu trhu vyplýva, že celková kapacita pokrytá PPA predstavovala 4 000–5 000 MW v roku 2005.

               (48)

               Odhaduje sa, že do roku 2020 bude v Maďarsku potrebná značná nová výrobná kapacita elektrickej energie (5 000 MW alebo 60 % súčasnej inštalovanej kapacity), aby nahradila staré elektrárne (3 500 MW) a uspokojila rastúci dopyt. Výrobná kapacita elektrickej energie v Maďarsku by sa teda mala zvýšiť z 8 000 MW na približne 10 500 MW.

               (49)

               Prieskum trhu Komisie o existujúcich projektoch v Maďarsku, ktoré sa týkajú nových elektrární, potvrdil, že plyn bude prevažujúcim palivom pre nové elektrárne. Maďarský dozorný orgán v oblasti energetiky sa domnieva, že plynové elektrárne by mohli dosiahnuť približne 60 % novej výrobnej kapacity.

               (50)

               Dovozy elektrickej energie do Maďarska uskutočňujú v zásade obchodníci s elektrickou energiou na účely prenosu alebo dodávok stredným a veľkým zákazníkom. MVM, verejný veľkopredajca, zabezpečoval [30–40 %] dovozu elektrickej energie v roku 2003. E.ON bola druhým najväčším dovozcom, pred inými obchodníkmi s elektrickou energiou, s [10–20 %] dovozu. Podľa štúdie maďarského prevádzkovateľa prenosovej sústavy MAVIR z roku 2005 sa očakáva, že v priebehu nasledujúcich desiatich rokov klesne maďarský dovoz elektrickej energie, zatiaľ čo celkový dopyt po elektrickej energii v Maďarsku bude stúpať. Podiel dovozu elektrickej energie na celkovom dopyte po elektrickej energii by preto klesal, zatiaľ čo podiel domácej výroby by stúpal.

               (51)

               Už pred koncentráciou mal MOL WMT dominantné postavenie na trhu dodávok plynu veľkým elektrárňam. Po koncentrácii bude mať preto nový subjekt možnosť stanoviť podmienky dodávok plynu elektrárňam svojich konkurentov (ceny, pravidlá nominácie, peňažné pokuty v súvislosti so záväzkami týkajúcimi sa najnižšieho odberu, prerušiteľnosti, atď.) a rôznymi spôsobmi diskriminovať svojich konkurentov v oblasti výroby energie.

               (52)

               Prieskum Komisie ukázal, že bezprostredne po koncentrácii bude E.ON pravdepodobne sledovať dve stratégie zamerané na posilnenie jej postavenia tak v oblasti výroby elektrickej energie/veľkoobchodných dodávok, ako aj v oblasti maloobchodných dodávok elektrickej energie v Maďarsku.

               (53)

               Pokiaľ ide o nové elektrárne, E.ON pravdepodobne zvýši novým plynovým elektrárňam svojich konkurentov náklady na plyn, aby odradila týchto konkurentov od budovania nových plynových elektrární a zvýhodnila svoje vlastné projekty týkajúce sa nových elektrární. Táto stratégia by bola vzhľadom na silný záujem E.ON o značné rozšírenie svojej energetickej výrobnej kapacity v Maďarsku pre E.ON príťažlivá. E.ON môže takisto diskriminovať nové plynové elektrárne, ktoré nedodávajú elektrickú energiu maloobchodným dcérskym spoločnostiam. Táto stratégia by bola z ekonomického hľadiska rozumná, keďže by umožnila E.ON určitý stupeň kontroly nad výrobou elektrickej energie/veľkoobchodným trhom a priniesla ďalšie výhody v súvislosti s hospodárskou súťažou na maloobchodnom trhu s elektrickou energiou.

               (54)

               Pokiaľ ide o existujúce elektrárne, bude nový subjekt pravdepodobne implementovať rovnaké stratégie obmedzovania konkurentov, aby obmedzil ich možnosť konkurovať v otvorenom segmente trhu výroby/veľkoobchodu a prípadne ich podnietil k odchodu z trhu. Niekoľkí účastníci trhu vyjadrili obavy, že by sa E.ON potom snažila získať ich podiely.

               (55)

               V budúcom liberalizovanom regulačnom rámci, ktorý sa vyznačuje veľkou energetickou výrobnou kapacitou v otvorenom segmente trhu (a veľkým podielom E.ON na výrobe elektrickej energie) by boli stratégie obmedzovania opísané vyššie dokonca ešte účinnejšie a preto škodlivejšie pre hospodársku súťaž. Znížili by možnosť konkurenčných plynových elektrární konkurovať a obmedzili rozvoj konkurencieschopného veľkoobchodného trhu s elektrickou energiou.

               (56)

               Stratégia E.ON by viedla k pomalejšiemu a z hľadiska konkurencieschopnosti slabšiemu rozvoju novej výrobnej kapacity v Maďarsku so začiatkom bezprostredne po koncentrácii (v porovnaní so situáciou, keď by nové elektrárne budovali rôzni účastníci trhu) a v konečnom dôsledku k vyšším veľkoobchodným cenám elektrickej energie. Narušilo by to preto účinnú hospodársku súťaž na trhu výroby/veľkoobchodných dodávok elektrickej energie obchodníkom.

         Maloobchod s elektrickou energiou

               (57)

               E.ON má jednoznačne vedúce postavenie v oblasti maloobchodných dodávok elektrickej energie v Maďarsku. Je to jediná spoločnosť so silným postavením tak v regulovanom segmente (s 3 zo 6 RDS), ako aj otvorenom segmente (E.ON EK je jedným z troch najväčších obchodníkov s elektrickou energiou v Maďarsku), s trhovým podielom vo výške okolo [40–50 %].

               (58)

               Stratégia E.ON na trhu výroby elektrickej energie/veľkoobchodu by podstatne narušila hospodársku súťaž na všetkých trhoch maloobchodných dodávok elektrickej energie. Tento vplyv by po prvé vyústil do rozvoja novej výrobnej kapacity, ktorý by nebol konkurencieschopným, a vyšších veľkoobchodných cien. Po druhé by stratégia prepájania dodávok plynu s nákupom elektrickej energie plynových elektrární nového subjektu pravdepodobne znížila možnosť konkurenčných maloobchodníkov s elektrickou energiou zabezpečiť konkurencieschopnú elektrickú energiu a zvýšila by už aj tak silnú trhovú moc tohto nového subjektu na maloobchodnom trhu s elektrickou energiou. Prieskum trhu Komisie nakoniec naznačuje, že duálne ponuky (plyn a elektrická energia) budú v Maďarsku pravdepodobne zohrávať dôležitú úlohu. Podľa Komisie bude mať E.ON bezprostredne po koncentrácii možnosť a podnet zabrániť ďalším spoločnostiam, ktoré pôsobia v oblasti maloobchodu s elektrickou energiou, rozvíjať duálne ponuky, a to takým spôsobom, že obmedzí prístup tých konkurentov, ktorí budú ochotní nasledovať túto marketingovú stratégiu, k zdrojom plynu, v dôsledku čoho sa podstatne naruší hospodárska súťaž na trhoch dodávok elektrickej energie malým priemyselným odberateľom a živnostníkom.

         E.   ZÁVÄZKY

               (59)

               S cieľom odstrániť vyššie opísané obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou na trhoch s plynom a elektrickou energiou predložila spoločnosť E.ON 20. októbra 2005 súbor záväzkov. 16. novembra 2005 predložila E.ON revidované záväzky a 8. decembra predložila ich konečnú verziu. Komisia zastáva názor, že v porovnaní s pôvodnou ponukou E.NO sú predložené záväzky podstatne lepšie, pretože boli vypracované na základe prieskumu trhu a zohľadňujú sa v nich obavy tretích strán, ktoré vyjadrili v súvislosti so zabezpečením dostatočných zásob plynu na maďarskom veľkoobchodnom trhu s plynom za ceny a podmienok, ktoré umožnia tretím stranám účinne konkurovať novému subjektu na nadväzujúcich trhoch s plynom a elektrickou energiou v Maďarsku.

         ROZDELENIE ZÁVÄZKOV

               (60)

               Po prvé, podľa záväzkov odpredá MOL svoje zostávajúce podiely vo výške 25 % + 1 akcia v MOL Storage a MOL WMT do šiestich mesiacov od dátumu uzávierky. Okrem toho v priebehu 10 rokov MOL nezíska priame alebo nepriame menšinové podiely v MOL WMT a MOL Storage, pokiaľ je E.ON väčšinovým akcionárom v týchto spoločnostiach.

               (61)

               Odpredaním 25 % podielu MOL v MOL Storage a MOL WMT podľa stanovených záväzkov sa odstránia obavy vyplývajúce zo štrukturálnych prepojení koncernu MOL so spoločnosťou E.ON. Test trhu privítal v súvislosti so štrukturálnymi prepojeniami medzi stranami rozdelenie.

               (62)

               Po druhé, podľa záväzkov MOL neuplatní predajnú opciu 25 % + 1 akcia v MOL Transmission. Koncern MOL okrem toho nepredá v priebehu desiatich rokov, pokiaľ bude E.ON väčšinovým akcionárom MOL WMT a MOL Storage, spoločnosti E.ON alebo jej dcérskej spoločnosti podiel v MOL Transmission, výsledkom čoho by bolo získanie výlučnej alebo spoločnej kontroly nad MOL Transmission zo strany E.ON.

               (63)

               Tento nápravný prostriedok poskytne zodpovedným orgánom hospodárskej súťaže príležitosť preskúmať vytvorenie štrukturálneho prepojenia medzi novým subjektom a MOL Transmission (hlavne ak sa uplatní predajná opcia) v rámci podmienok trhu, ktoré budú v danom čase aktuálne.

         PROGRAM UVOĽŇOVANIA PLYNU A UVOĽŇOVANIA ZMLUVY

               (64)

               E.ON sa zaväzuje implementovať program uvoľňovania plynu v Maďarsku prostredníctvom internetových aukcií „business-to-business“. V programe uvoľňovania plynu sa predpokladá 8 ročných aukcií 1 bcm plynu (v rokoch 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 a 2013) v priebehu 9 rokov do júla 2015. Maďarský úrad pre energetiku a dozorný úrad pre správu majetku budú dohliadať na aukcie a implementáciu programu uvoľňovania plynu.

               (65)

               Okrem toho sa E.ON zaväzuje, že do šiestich mesiacov od dátumu uzávierky odstúpi tretej strane (ďalej „tretia strana“) polovicu zmluvy medzi MOL WMT a MOL E & P o dodávkach domáceho plynu (ďalej „zmluvy o dodávkach“). Keď odstúpenie zmluvy nadobudne účinnosť, prevezme tretia strana všetky práva a povinnosti MOL WMT v zmysle tej časti dohody o dodávkach, ktorá jej bola odstúpená. Odstúpenie nadobudne účinnosť na začiatku roku 2007 (júl 2007) a bude platné počas celého trvania zmluvy o dodávkach do júla 2015. Časť zmluvy o dodávkach, ktorá sa má odstúpiť, predstavuje celkovo približne 7,6–10 bcm plynu s objemom vo výške 1,2 bcm, ktorý sa má uvoľniť v prvom roku.

               (66)

               Komisia preskúmala podobné existujúce programy v rôznych európskych krajinách a vykonala test trhu s maďarskými operátormi plynu a elektrickej energie, aby mohla primerane posúdiť, či sú záväzky vyplývajúce z programu uvoľňovania plynu a uvoľňovania zmluvy, ktoré predložili strany, v kontexte odstraňovania obáv v súvislosti s hospodárskou súťažou, ktoré boli zistené počas konania, primerané.

               (67)

               Komisia dospela k záveru, že program uvoľňovania plynu a uvoľňovania zmluvy, ktorý ponúkli strany a v ktorom sa zohľadňujú zmeny a doplnenia, ako aj zlepšovacie návrhy respondentov – tretích strán – testu trhu, sú dostatočné, aby sa takýmto spôsobom odstránili všetky obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou vyplývajúce z koncentrácie. Kombináciou programu uvoľňovania plynu a uvoľňovania zmluvy sa najmä zabezpečí, že všetci účastníci trhu (či už odberatelia, alebo obchodníci) budú môcť zabezpečiť svoje potreby plynu za konkurencieschopných a nediskriminačných podmienok a prinajmenšom podstatná časť nezávisle od zlúčeného subjektu.

               (68)

               Komisia sa domnieva, že celkový objem plynu, ktorý sa má uvoľniť, je primeraný pre vytvorenie dostatočných zásob plynu na maďarských veľkoobchodných trhoch s plynom, ako aj v súvislosti so zabezpečením rozvoja účinnej a udržateľnej hospodárskej súťaže na nadväzujúcich trhoch s plynom a elektrickou energiou. Celkové množstvá plynu, ktoré sa majú uvoľniť prostredníctvom obidvoch nápravných prostriedkov, sú značné v porovnaní s ďalšími existujúcimi programami uvoľňovania plynu (2 bcm ročne alebo do 14 % celkovej maďarskej domácej spotreby).

               (69)

               Trvaním programu uvoľňovania plynu a uvoľňovania zmluvy (do júla 2015) sa zabezpečia dostatočné zásoby na dostatočne dlhý čas, pokiaľ sa nezmenia štruktúry trhu a podmienky hospodárskej súťaže. Okrem toho sa cenovým mechanizmom pre program uvoľňovania plynu a uvoľňovania zmluvy zabezpečí, že úspešní dražitelia získajú plyn za rovnakých (alebo možno lepších v prípade programu uvoľňovania plynu) podmienok hospodárskej súťaže ako nový subjekt. Komisia sa domnieva, že cenový mechanizmus je príťažlivý pre tretie strany a bude dobrým podnetom pre aktívnu účasť na aukciách programu uvoľňovania plynu.

               (70)

               Pokiaľ ide o program uvoľňovania plynu, zastáva Komisia názor, že program ponúkaný stranami je so zreteľom na jeho hlavné črty (objemy, trvanie, cenový mechanizmus) a technické črty (veľkosť položiek, trvanie zmlúv, pravidlá flexibility) vo veľkom rozsahu vypracovaný v súlade s kritériami, ktoré sa považujú za najdôležitejšie pre úspešnú implementáciu programov uvoľňovania plynu. Podrobné pravidlá úspešnej implementácie aukcie a zmlúv o dodávkach plynu vypracujú strany pod dohľadom maďarského úradu pre energetiku a budú predložené Komisii na schválenie.

               (71)

               So zreteľom na uvoľňovanie zmluvy zastáva Komisia názor, že tretia strana, ktorá je v kontexte uvoľňovania zmluvy cesionárom, bude mať v súvislosti s hospodárskou súťažou významné a trvalé postavenie na maďarských trhoch s plynom. Bude mať dostatočné dlhodobé zdroje plynu, aby upevnila svoje postavenie na maďarských trhoch s plynom a uviedla svoje zásoby na tieto trhy.

         PRÍSTUP K SKLADOVANIU

               (72)

               E.ON sa zaväzuje, že odberateľom a obchodníkom s plynom, ktorí nakupujú plyn priamo prostredníctvom programu uvoľňovania plynu alebo uvoľňovania zmluvy, sprístupní kapacity skladovania za regulované ceny a podmienky. E.ON sa predovšetkým zaväzuje, že týmto konečným užívateľom a veľkopredajcom ponúkne prístup k dostatočným kapacitám skladovania dokonca aj vtedy, ak nakupujú plyn po prvýkrát (novým odberateľom) alebo majú zvýšený dopyt po skladovaní (keďže súčasný regulačný rámec zabezpečuje len transfer na nových dodávateľov kapacity skladovania do výšky existujúcej spotreby existujúcich odberateľov).

               (73)

               Komisia sa domnieva, že tento záväzok je dostačujúci na zabezpečenie účinného a nediskriminačného prístupu ku kapacitám skladovania pre príslušné množstvá plynu a umožní obchodníkom a odberateľom štruktúrovať získaný plyn podľa ich vlastných potrieb alebo podľa potrieb odberateľov. Záväzok týkajúci sa skladovania prispeje k zatraktívneniu uvoľňovania plynu a zmluvy pre tretie strany.

         F.   ZÁVER

               (74)

               Z vyššie uvedených dôvodov, ktoré boli zohľadnené jednotlivo alebo súhrnne, dospela Komisia k záveru, že predložené záväzky E.ON sú dostatočné, aby sa prostredníctvom nich vyriešili obavy v súvislosti s touto koncentráciou.

               (75)

               Rozhodnutím Komisie bola preto oznámená koncentrácia vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom a s vykonávaním Dohody o EHP podľa článku 8 ods. 2 nariadenia o fúziách.

      (1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/971 zo 17. júna 2016 o uzavretí v mene Európskej únie dohody vo forme Vyhlásenia o rozšírení obchodu s produktmi informačných technológií (ITA)

text:
               18.6.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 161/2

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2016/971
   zo 17. júna 2016
   o uzavretí v mene Európskej únie dohody vo forme Vyhlásenia o rozšírení obchodu s produktmi informačných technológií (ITA)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 6 písm. a) bodom v),
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Ministerské vyhlásenie o obchode s produktmi informačných technológií (bežne označované ako dohoda o informačných technológiách, ďalej len „ITA“) bolo prijaté v Singapure 13. decembra 1996. V odseku 3 prílohy k štátom ITA sa stanovuje, že účastníci sa pravidelne stretávajú pod záštitou Rady Svetovej obchodnej organizácie (WTO) pre obchod s tovarom na účel preskúmania pokrytia produktov s cieľom odsúhlasiť konsenzom, či je vhodné, aby sa dodatky k uvedenej prílohe zmenili tak, aby zahŕňali dodatočné produkty vzhľadom na technologický rozvoj, skúsenosti s uplatňovaním colných koncesií alebo zmeny v nomenklatúre harmonizovaného systému.

               (2)

               Rada 8. júla 2009 poverila Komisiu rokovať o preskúmaní ITA, aby rozšírila produkty, na ktoré sa ITA vzťahuje, s cieľom zohľadniť technologický rozvoj a konvergenciu.

               (3)

               Rokovania o rozšírení ITA viedla Komisia v konzultácii s osobitným výborom zriadeným podľa článku 207 ods. 3 zmluvy.

               (4)

               Dňa 28. júla 2015 účastníci rokovaní prijali Vyhlásenie o rozšírení obchodu s produktmi informačných technológií (ďalej len „vyhlásenie o rozšírení ITA“), v ktorom sú zaznamenané výsledky rokovaní.

               (5)

               Na 10. ministerskej konferencii WTO, ktorá sa konala 15. – 18. decembra 2015 v Nairobi, účastníci rokovaní prijali Ministerské vyhlásenie o rozšírení obchodu s produktmi informačných technológií zo 16. decembra 2015 (WT/MIN 15/25) (ďalej len „ministerské vyhlásenie“), ktorým vyslovili podporu vyhláseniu o rozšírení ITA a otvorili ho na prijatie v súlade s jeho odsekom 9. V ministerskom vyhlásení je zaznamenaný aj súhlas účastníkov rokovaní s návrhom časových harmonogramov, ktoré všetci účastníci predložili v súlade s odsekom 5 vyhlásenia o rozšírení ITA, a ktoré sú obsiahnuté v dokumente WTO s referenčným číslom G/MA/W/117.

               (6)

               Dohoda vo forme vyhlásenia o rozšírení ITA by sa mala schváliť v mene Únie spolu s časovým harmonogramom Únie a časovými harmonogramami, ktoré predložili ostatní účastníci rokovaní a ktoré sú obsiahnuté v dokumente WTO s referenčným číslom G/MA/W/117.

               (7)

               Únia by mala v súlade s vyhlásením o rozšírení ITA predložiť WTO potrebné zmeny vo svojej listine pripojenej k Všeobecnej dohode o clách a obchode (GATT 1994), ako je stanovené v listine Únie CLXXIII (G/MA/TAR/RS/357/corr.1),

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Európskej únie schvaľuje vyhlásenie o rozšírení ITA a časové harmonogramy predložené v súlade s jeho odsekom 5.
   Text vyhlásenia o rozšírení ITA vrátane jeho dodatkov je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa Komisia poveruje, aby predložila Svetovej obchodnej organizácii potrebné zmeny v listine Únie pripojenej ku GATT 1994, ako je stanovené v listine Únie CLXXIII (G/MA/TAR/RS/357/corr.1).
   Článok 3
   Predseda Rady určí osobu(-y) splnomocnenú(-é) uložiť v mene Únie listinu o prijatí, ako je stanovené v odseku 9 vyhlásenia o rozšírení ITA (2).
   Článok 4
   Vyhlásenie o rozšírení ITA sa nesmie vykladať tak, že sa ním udeľujú práva alebo ukladajú povinnosti, ktorých sa možno priamo dovolávať pred súdmi Únie alebo členských štátov.
   Článok 5
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 17. júna 2016

            Za Radu

            predseda

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Súhlas z 8. júna 2016 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (2)  Dátum nadobudnutia platnosti vyhlásenia uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.


title: 2005/678/ES: Rozhodnutie Rady z 20. septembra 2005, ktorým sa vymenúvajú dvaja členovia a jeden náhradník Výboru regiónov

text:
               1.10.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 256/55

      ROZHODNUTIE RADY

   z 20. septembra 2005,
   ktorým sa vymenúvajú dvaja členovia a jeden náhradník Výboru regiónov
   (2005/678/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 263,
   so zreteľom na návrh estónskej vlády,
   keďže:

               (1)

               Dňa 22. januára 2002 Rada prijala rozhodnutie 2002/60/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2002 do 25. januára 2006 (1).

               (2)

               V dôsledku odstúpenia Andrusa ANSIPA a Edgara SAVISAARA sa uvoľnili dve miesta členov Výboru regiónov a v dôsledku navrhnutia Väina HALLIKMÄGIHO za člena sa uvoľnilo jedno miesto náhradníka,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Za členov Výboru regiónov sa na zvyšok funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2006, vymenúvajú:

               a)

               za členov:

                           Väino HALLIKMÄGI
                           člen Rady Pärna
                           ako náhrada za Andrusa ANSIPA

                           Tõnis PALTS
                           starosta Tallinna
                           ako náhrada za Edgara SAVISAARA;

               b)

               za náhradníka:
               Laine JÄNES
               starostka Tartu
               ako náhrada za Väina HALLIKMÄGIHO.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Nadobúda účinnosť dňom svojho prijatia.

      V Bruseli 20. septembra 2005

            Za Radu

            predsednička

         M. BECKETT

      (1)  Ú. v. ES L 24, 26.1.2002, s. 38.