title: 2007/715/ES,Euratom: Rozhodnutie Rady z  30. októbra 2007 , ktorým sa vymenúva jeden nemecký člen Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

text:
               7.11.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 289/13

      ROZHODNUTIE RADY

   z 30. októbra 2007,
   ktorým sa vymenúva jeden nemecký člen Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
   (2007/715/ES, Euratom)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 259,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 167,
   so zreteľom na nomináciu predloženú nemeckou vládou,
   po získaní stanoviska Komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada rozhodnutím 2006/524/ES, Euratom, ktorým sa vymenúvajú českí, nemeckí, estónski, španielski, francúzski, talianski, lotyšskí, litovskí, luxemburskí, maďarskí, maltskí, rakúski, slovinskí a slovenskí členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1), vymenovala nemeckých členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na obdobie od 21. septembra 2006 do 20. septembra 2010.

               (2)

               V dôsledku odstúpenia pána Heiko STEFFENSA sa uvoľnilo jedno miesto nemeckého člena uvedeného výboru,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Pán Gerd BILLEN, Vorstand des Verbraucherzentrale Bundesverbands, sa vymenúva za člena Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ako náhrada za pána Heiko STEFFENSA na zvyšok funkčného obdobia, ktoré trvá do 20. septembra 2010.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 30. októbra 2007

            Za Radu

            predseda

         F. NUNES CORREIA

      (1)  Ú. v. EÚ L 207, 28.7.2006, s. 30. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2007/622/ES, Euratom (Ú. v. EÚ L 253, 28.9.2007, s. 39).


title: 2012/558/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  10. mája 2012 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2010, oddiel VIII – Európsky ombudsman

text:
               17.10.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 286/117

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 10. mája 2012
   o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2010, oddiel VIII – Európsky ombudsman
   (2012/558/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2010 (1),

               —

               so zreteľom na ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rozpočtový rok 2010 [KOM(2011) 473 – C7-0263/2011] (2),

               —

               so zreteľom na výročnú správu európskeho ombudsmana o vnútorných auditoch vykonaných v roku 2010 pre orgán udeľujúci absolutórium,

               —

               so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2010 spolu s odpoveďami inštitúcií (3),

               —

               so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti (4) vedenia účtov a zákonnosti a správnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov za rozpočtový rok 2010 v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na článok 314 ods. 10 a články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a najmä na jeho články 50, 86, 145, 146 a 147,

               —

               so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0089/2012),

               1.

               udeľuje európskemu ombudsmanovi absolutórium za plnenie rozpočtu za rozpočtový rok 2010;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie, Dvoru audítorov, európskemu ombudsmanovi a európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Martin SCHULZ

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ L 64, 12.3.2010.

      (2)  Ú. v. EÚ C 332, 14.11.2011, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 326, 10.11.2011, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 332, 14.11.2011, s. 134.

      (5)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 286/118

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 10. mája 2012
   s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2010, oddiel VIII – Európsky ombudsman
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2010 (1),

               —

               so zreteľom na ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rozpočtový rok 2010 [KOM(2011) 473 – C7-0263/2011] (2),

               —

               so zreteľom na výročnú správu Európskeho ombudsmana o vnútorných auditoch vykonaných v roku 2010 pre orgán udeľujúci absolutórium,

               —

               so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2010 spolu s odpoveďami inštitúcií (3),

               —

               so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti (4) vedenia účtov a zákonnosti a správnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov za rozpočtový rok 2010 v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na článok 314 ods. 10 a články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a najmä na jeho články 50, 86, 145, 146 a 147,

               —

               so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0089/2012),

               1.

               zdôrazňuje, že Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2010 uviedol, že „nemá žiadne pripomienky k európskemu ombudsmanovi“ (bod 7.31); pripomína však, že Dvor audítorov požiadal európskeho ombudsmana (ďalej len „ombudsman“), aby vypracoval ustanovenia o postupoch prijímania dočasných zamestnancov; želá si, aby ho Dvor audítorov informoval o výsledkoch;

               2.

               konštatuje, že v roku 2010 mal ombudsman k dispozícii viazané rozpočtové prostriedky v celkovej výške 9 332 275 EUR (9 000 000 EUR v roku 2009) a že miera využitia týchto prostriedkov dosiahla 89,65 %, čo je menej než priemer ostatných inštitúcií a o dva percentuálne body menej než jeho miera plnenia v predchádzajúcom roku (91,98 % v roku 2009); poznamenáva však, že meniaca sa miera plnenia závisí najmä od fluktuácie zamestnancov, a zdôrazňuje, že rozpočet ombudsmana je čisto administratívny, keďže 79 % prostriedkov je vynaložených na osoby pracujúce v inštitúcii, 15 % na budovy, hnuteľný majetok, vybavenie a rôzne prevádzkové výdavky a 6 % na výkon všeobecných úloh inštitúcie;

               3.

               žiada lepšie finančné plánovanie, ktoré by umožnilo účinnejšie plnenie rozpočtu;

               4.

               víta skutočnosť, že ombudsman stanovil v akčnom pláne na rok 2010 kľúčové ukazovatele výkonnosti, ako aj prehľad výsledkov, čo umožňuje merať úsilie tohto orgánu prostredníctvom systému porovnávacieho hodnotenia (tzv. benchmarking); víta pokrok dosiahnutý v priebehu celého roka;

               5.

               želá si však, aby sa zvýšil počet a podiel prípadov, v ktorých je rozhodnutie o prípustnosti prijaté do jedného mesiaca; uvádza, že v súčasnosti je tento podiel 66 %;

               6.

               želá si tiež, aby naďalej narastal počet a podiel vyšetrovaní ukončených do jedného roka; uvádza, že v súčasnosti je tento podiel 66 %;

               7.

               víta skutočnosť, že sa zaviedol nový postup prijímania dočasných zamestnancov a výpočtu individuálnych nárokov;

               8.

               víta audit, ktorý v roku 2010 vykonal so zreteľom na pripomienky z roku 2009 Útvar pre vnútorný audit a v rámci ktorého sa dospelo k záveru, že systém riadenia a kontroly je účinný, pokiaľ sa vykonávajú dohodnuté opatrenia;

               9.

               pripomína, že výročná správa o činnosti ombudsmana v roku 2010 bola nedávno predmetom iniciatívnej správy, ktorú Európsky parlament prijal 27. októbra 2011 (6); nemá preto v úmysle uviesť ďalšie pripomienky;

               10.

               praje si, aby výročná správa o činnosti ombudsmana za rok 2011 obsahovala v prípade potreby kapitolu o opatreniach nadväzujúcich na uznesenie Európskeho parlamentu o absolutóriu a poskytla tiež podrobný prehľad všetkých ľudských zdrojov, ktoré má ombudsman k dispozícii, a to podľa kategórie, triedy, pohlavia, účasti na odbornom vzdelávaní a štátnej príslušnosti.

      (1)  Ú. v. EÚ L 64, 12.3.2010.

      (2)  Ú. v. EÚ C 332, 14.11.2011, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 326, 10.11.2011, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 332, 14.11.2011, s. 134.

      (5)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0467.


title: 2014/278/EÚ: Rozhodnutie Rady z  12. mája 2014 o uzavretí Rámcovej dohody medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej, s výnimkou otázok týkajúcich sa readmisie

text:
               16.5.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 145/1

         ROZHODNUTIE RADY
   z 12. mája 2014
   o uzavretí Rámcovej dohody medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej, s výnimkou otázok týkajúcich sa readmisie

      (2014/278/EÚ)

   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 91, 100, 191 ods. 4, 207 a 212 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a),
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               V súlade s rozhodnutím Rady 2013/40/EÚ (2) bola 10. mája 2010 podpísaná Rámcová dohoda medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“) s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu.

               (2)

               Niektoré ustanovenia dohody sa týkajú readmisie, a preto patria do rozsahu pôsobnosti tretej časti hlavy V Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Samostatné rozhodnutie (3), ktoré sa týka daných ustanovení uvedených v článku 33 ods. 2 dohody, sa prijme súbežne s týmto rozhodnutím.

               (3)

               Táto dohoda by sa mala schváliť v mene Únie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje Rámcová dohoda medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej, s výnimkou jej článku 33 ods. 2 (4).
   Článok 2
   Spoločnému výboru ustanovenému v článku 44 dohody predsedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. Únia alebo prípadne Únia a členské štáty sú v spoločnom výbore zastúpené v závislosti od oblasti.
   Článok 3
   Predseda Rady určí osobu(-y) splnomocnenú(-é) vydať v mene Únie oznámenie podľa článku 49 ods. 1 dohody (5).
   Článok 4
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 12. mája 2014

            Za Radu

            predsedníčka

         C. ASHTON

      (1)  Súhlas daný 16. apríla 2014 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (2)  Rozhodnutie Rady 2013/40/EÚ z 10. mája 2010 o podpise v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Rámcovej dohody medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (Ú. v. EÚ L 20, 23.1.2013, s. 1).

      (3)  Rozhodnutie Rady 2014/279/EÚ z 12. mája 2014 o uzatvorení rámcovej dohody medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou, pokiaľ ide o readmisiu osôb a záležitostiach týkajúcich sa ( pozri stranu 3 tohto úradného vestníka).

      (4)  Dohoda je uverejnená v Ú. v. EÚ L 20, 23.1.2013, s. 2 spolu s rozhodnutím o podpise.

      (5)  Deň nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.


title: 2014/443/EÚ: Rozhodnutie Rady z 8. júla 2014 o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci Podvýboru pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia zriadeného Dohodou o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku

text:
               10.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 201/18

         ROZHODNUTIE RADY
   z 8. júla 2014
   o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci Podvýboru pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia zriadeného Dohodou o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku

      (2014/443/EÚ)

   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 9,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada 19. januára 2009 poverila Komisiu rokovať o mnohostrannej dohode o obchode v mene Európskej únie a jej členských štátov s členskými krajinami Andského spoločenstva.

               (2)

               Tieto rokovania sa skončili a Dohoda o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej (ďalej len „dohoda“) (1) bola podpísaná v Bruseli 26. júna 2012.

               (3)

               Dohoda sa podľa jej článku 330 ods. 3 predbežne vykonáva od 1. marca 2013, pokiaľ ide o Peru, a od 1. augusta 2013, pokiaľ ide o Kolumbiu, a to s výhradou jej uzavretia v neskorší dátum.

               (4)

               V článku 103 dohody sa zriaďuje Podvýbor pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia (ďalej len „podvýbor PSFO“), ktorý má zabezpečovať a monitorovať vykonávanie kapitoly 5 dohody o sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach a posudzovať každú otázku, ktorá by mohla mať vplyv na dodržiavanie ustanovení uvedenej kapitoly. Podvýbor PSFO má prijať svoje pracovné postupy na prvom zasadnutí.

               (5)

               Únia by mala určiť pozíciu, ktorú má zaujať k prijatiu rokovacieho poriadku podvýboru PSFO,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Podvýbore pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia (ďalej len „podvýbor PSFO“) zriadenom Dohodou o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku podvýboru PSFO, sa zakladá na návrhu rozhodnutia podvýboru EÚ, Kolumbie a Peru PSFO pripojenom k tomuto rozhodnutiu.
   Zástupcovia Únie v PSFO môžu odsúhlasiť menšie technické opravy v návrhu rozhodnutia podvýboru EÚ, Kolumbia a Peru PSFO bez ďalšieho rozhodnutia Rady.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 8. júla 2014

            Za Radu

            predseda

         P. C. PADOAN

      (1)  Ú. v. EÚ L 354, 21.12.2012, s. 3.

      NÁVRH
      ROZHODNUTIE PODVÝBORU PRE SANITÁRNE A FYTOSANITÁRNE OPATRENIA EÚ, KOLUMBIE A PERU č. …/2014
      z …
      o prijatí rokovacieho poriadku Podvýboru pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia podľa článku 103 Dohody o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej
      PODVÝBOR PRE SANITÁRNE A FYTOSANITÁRNE OPATRENIA,
      so zreteľom na Dohodu o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej (ďalej len „dohoda“) (1) podpísanú 26. júna 2012 v Bruseli, a najmä na jej článok 103,
      keďže:

                  (1)

                  Podvýbor pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia (ďalej len „podvýbor PSFO“) má na prvom zasadnutí prijať svoj rokovací poriadok.

                  (2)

                  Podvýbor PSFO má zabezpečovať a monitorovať vykonávanie kapitoly 5 dohody, ktorá sa týka sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, a posudzovať každú otázku, ktorá by mohla mať vplyv na dodržiavanie ustanovení uvedenej kapitoly,

            PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

                  1.

                  Rokovací poriadok podvýboru PSFO sa prijíma v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.

                  2.

                  Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť …

         V … dňa …

               Za podvýbor pre sanitárne a fytosanitárne otázky

               Minister …

               Komisár …

               Minister …

         (1)  Ú. v. EÚ L 354, 21.12.2012, s. 3.

         PRÍLOHA
         ROKOVACÍ PORIADOK PODVÝBORU PRE SANITÁRNE A FYTOSANITÁRNE OPATRENIA ZRIADENÉHO PODĽA KAPITOLY 5 DOHODY O OBCHODE MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A JEJ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA JEDNEJ STRANE A KOLUMBIOU A PERU NA STRANE DRUHEJ
         Článok 1
         Zloženie a predsedníctvo
         1.   Podvýbor pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia (ďalej len „podvýbor PSFO“), ktorý je zriadený v súlade s článkom 103 Dohody o obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kolumbiou a Peru na strane druhej (ďalej len „dohoda“) (1), si plní povinnosti v súlade s článkom 103 dohody a prijíma zodpovednosť za zabezpečovanie a monitorovanie vykonávania kapitoly 5 o sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach.
         2.   Ako sa stanovuje v článku 103 ods. 2 dohody, podvýbor PSFO je zložený zo zástupcov, ktorých si určí každá zmluvná strana, a zodpovedá za sanitárne a fytosanitárne otázky.
         3.   Podvýboru PSFO po dobu jedného roka striedavo predsedá vysoký úradník Európskej komisie v mene Únie a jej členských štátov, vysoký úradník kolumbijskej vlády alebo vysoký úradník peruánskej vlády. Prvé obdobie predsedníctva sa začína dňom prvého zasadnutia výboru pre obchod a končí sa 31. decembra toho istého roka. Podvýboru PSFO predsedá zmluvná strana, ktorá predsedá výboru pre obchod.
         4.   Podvýbor PSFO sa môže schádzať na zasadnutiach, ktorých sa zúčastní len strana EÚ a jedna signatárska andská krajina, v súvislosti so záležitosťami, ktoré sa týkajú výlučne ich dvojstranného vzťahu. Takýmto stretnutiam budú predsedať obe zmluvné strany. S predchádzajúcim súhlasom dotknutých zmluvných strán sa na týchto zasadnutiach môžu zúčastniť aj iné signatárske andské krajiny.
         5.   Odkaz na „zmluvné strany“ v rokovacom poriadku je v súlade s vymedzením stanoveným v článku 6 dohody.
         Článok 2
         Zasadnutia
         1.   Ako sa stanovuje v článku 103 ods. 2 dohody, podvýbor PSFO sa schádza aspoň raz ročne a na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany sa uskutočňujú osobitné zasadnutia. Ak sa zmluvné strany nedohodnú inak, zasadnutia sa striedavo konajú v Bogote, Bruseli a Lime.
         2.   Zasadnutia podvýboru PSFO zvoláva predsedajúca zmluvná strana na deň a miesto, na ktorých sa zmluvné strany dohodnú.
         3.   Podvýbor PSFO môže zasadať aj prostredníctvom video- a audiokonferencií.
         Článok 3
         Delegácie
         Zmluvné strany sú pred každým zasadnutím informované o plánovanom zložení delegácií, ktoré sa zúčastnia na zasadnutí.
         Článok 4
         Pozorovatelia
         Podvýbor PSFO sa môže ad hoc rozhodnúť, že prizve pozorovateľov.
         Článok 5
         Korešpondencia
         1.   Dokumenty podvýboru PSFO stanovené v článkoch 6, 7 a 8 tohto rokovacieho poriadku sa doručia predsedom podvýboru PSFO a sekretariátu Výboru pre obchod.
         2.   V prípade záležitostí, ktoré sa týkajú výlučne dvojstranného vzťahu medzi EÚ a jednou signatárskou andskou krajinou, prebieha korešpondencia medzi týmito dvoma zmluvnými stranami, pričom ostatné andské krajiny sú podľa potreby v plnej miere informované.
         Článok 6
         Program zasadnutí
         1.   Predbežný program každého zasadnutia vypracujú obidve zmluvné strany spoločne. Tento program sa spolu s príslušnými dokumentmi zašle všetkým zmluvným stranám najneskôr 14 dní pred začiatkom zasadnutia.
         2.   Podvýbor PSFO prijíma program na začiatku každého zasadnutia. Ak sa tak zmluvné strany dohodnú, možno do programu zaradiť aj body, ktoré nie sú uvedené v predbežnom programe.
         3.   Predseda podvýboru PSFO môže na základe dohody s ostatnými zmluvnými stranami prizvať na zasadnutia výboru expertov, aby poskytli informácie o konkrétnych otázkach.
         Článok 7
         Zápisnica
         1.   Návrh zápisnice z každého zasadnutia vypracujú zmluvné strany spoločne. Prvý návrh vypracuje predsedajúca zmluvná strana do 21 dní od ukončenia zasadnutia.
         2.   V zápisnici sa spravidla zhrnie každý bod programu a v prípade potreby sa spresnia:

                     a)

                     dokumenty predložené podvýboru PSFO;

                     b)

                     všetky vyhlásenia, o ktorých zapísanie požiadal niektorý z členov podvýboru PSFO a

                     c)

                     navrhnuté rozhodnutia a odporúčania, dohodnuté vyhlásenia a závery prijaté v súvislosti s konkrétnymi bodmi.

               3.   Zápisnica zahŕňa aj zoznam účastníkov zasadnutia podvýboru PSFO.
         4.   Zmluvné strany zápisnicu písomne schvália v priebehu dvoch mesiacov od dátumu zasadnutia. Po schválení jej vyhotovenia podpíše predseda a zástupcovia ostatných zmluvných strán. Každá zmluvná strana dostane jedno originálne vyhotovenie týchto autentických dokumentov. Jedno vyhotovenie podpísanej zápisnice sa zašle sekretariátu Výboru pre obchod.
         Článok 8
         Akčný plán
         1.   Podvýbor PSFO prijme akčný plán, ktorý sa týka činností dohodnutých zmluvnými stranami počas zasadnutia.
         2.   Plnenie akčného plánu zmluvnými stranami preskúma podvýbor PSFO na ďalšom zasadnutí.
         Článok 9
         Jazyky
         1.   Úradnými jazykmi podvýboru PSFO sú úradné jazyky zmluvných strán.
         2.   Ak sa zmluvné strany nerozhodnú inak, rokovania podvýboru PSFO sa obvykle zakladajú na dokumentácii a návrhoch pripravených v jazykoch uvedených v odseku 1.
         Článok 10
         Zverejňovanie a dôvernosť
         1.   Ak nebolo rozhodnuté inak, zasadnutia podvýboru PSFO nie sú verejné.
         2.   Ak jedna zo zmluvných strán predloží podvýboru PSFO, osobitným výborom, pracovným skupinám alebo akýmkoľvek iným orgánom informácie, ktoré sa považujú podľa jej zákonov a iných právnych predpisov za informácie dôverného charakteru, zaobchádzajú zmluvné strany podľa pravidiel opísaných v článku 290 ods. 2 dohody s takýmito informáciami ako s dôvernými.
         Článok 11
         Výdavky
         1.   Výdavky, ktoré vzniknú v dôsledku účasti na zasadnutiach podvýboru PSFO, pokiaľ ide o výdavky na zamestnancov, cestu a diéty, ako aj o poštovné a telekomunikačné výdavky, znáša každá zmluvná strana sama.
         2.   Výdavky v súvislosti s organizáciou zasadnutí a rozmnožením dokumentov znáša zmluvná strana, ktorá je organizátorom zasadnutia.
         3.   Náklady na tlmočenie počas zasadnutí a preklad dokumentov do alebo z/zo španielčiny a angličtiny prevezme hostiteľská zmluvná strana. Tlmočenie a preklad do alebo z iných jazykov obstará žiadajúca zmluvná strana.
         Článok 12
         Zmeny rokovacieho poriadku
         Tento rokovací poriadok, ako aj akékoľvek následné zmeny, prijíma podvýbor PSFO v súlade s článkom 103 ods. 2 dohody.

            (1)  Ú. v. EÚ L 354, 21.12.2012, s. 3.


title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 98/10/COL z  24. marca 2010 , ktorým sa osemdesiaty prvýkrát menia a dopĺňajú procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o kritériách na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty

text:
               2.8.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 206/13

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 98/10/COL
   z 24. marca 2010,
   ktorým sa osemdesiaty prvýkrát menia a dopĺňajú procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o kritériách na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO (1),
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,
   so zreteľom na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdneho dvora (3), najmä na jej článok 24 a článok 5 ods. 2 písm. b),
   keďže podľa článku 24 dohody o dozore a súde úrad uvedie do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci,
   keďže podľa článku 5 ods. 2 písm. b) dohody o dozore a súde úrad vydáva oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, ak to táto dohoda alebo dohoda o dozore a súde výslovne ustanovuje, alebo ak to úrad považuje za nevyhnutné,
   keďže úrad prijal 19. januára 1994 procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci (4),
   keďže 24. júna 2009 Komisia Európskych spoločenstiev prijala oznámenie o kritériách na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (5),
   keďže toto oznámenie má význam aj pre Európsky hospodársky priestor,
   keďže jednotné uplatňovanie pravidiel EHP vzťahujúcich sa na štátnu pomoc sa má zabezpečiť v rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru,
   keďže podľa bodu II v položke VŠEOBECNÉ na konci prílohy XV k Dohode o EHP má úrad po porade s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou,
   keďže úrad konzultoval túto vec s Európskou komisiou a štátmi EZVO listom z 12. marca 2010 (veci č. 549988, 549990 a 549991),
   PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Usmernenia o štátnej pomoci sa menia a dopĺňajú zavedením novej kapitoly o kritériách na dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty. Nová kapitola je uvedená v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Iba anglické znenie je autentické.

      V Bruseli 24. marca 2010

            Za Dozorný úrad EZVO

         Per SANDERUD

            predseda

         Kurt JÄGER

            člen kolégia

      (1)  Ďalej len úrad.

      (2)  Ďalej len Dohoda o EHP.

      (3)  Ďalej len dohoda o dozore a súde.

      (4)  Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k dohode o dozore a súde, ktoré úrad schválil a vydal 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len Ú. v.) ES L 231, 3.9.1994, s. 1, a Dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s. 1, v znení zmien a doplnení. Ďalej len usmernenia o štátnej pomoci. Aktualizovaná verzia usmernení o štátnej pomoci je uverejnená na webovej stránke úradu: http://www.EZVOsurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (5)  Ú. v. EÚ C 223, 16.9.2009, s. 3.

      PRÍLOHA

         KAPITOLA O KRITÉRIÁCH NA DÔKLADNÉ POSÚDENIE REGIONÁLNEJ POMOCI PRE VEĽKÉ INVESTIČNÉ PROJEKTY
          (1)

      1.   Úvod

      1.1.   Všeobecné pravidlá pre opatrenia regionálnej pomoci

                  1.

                  V kapitole o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 v usmerneniach Dozorného úradu EZVO (ďalej len „usmernenia pre národnú regionálnu pomoc“) sa vysvetľuje celkový prístup úradu k regionálnej štátnej pomoci (2). Podľa podmienok stanovených v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a napriek negatívnym vplyvom, ktoré môže mať regionálna štátna pomoc na obchodovanie a hospodársku súťaž, Dozorný úrad EZVO (ďalej len „úrad“) môže považovať štátnu pomoc za zlučiteľnú s vykonávaním Dohody o EHP, ak sa poskytuje na podporu hospodárskeho rozvoja určitých znevýhodnených regiónov v rámci EHP.

                  2.

                  V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zohľadňuje relatívna závažnosť problémov, ktoré ovplyvňujú rozvoj regiónov dotknutých zavedením osobitných regionálnych stropov pomoci. Tieto maximálne intenzity pomoci sú odstupňované v rozmedzí od 10 % do 50 % oprávnených nákladov, ktoré vychádzajú predovšetkým z HDP na obyvateľa príslušných regiónov, ale poskytujú štátom EZVO aj určitú flexibilitu, aby sa mohli zohľadniť miestne podmienky. Mapy regionálnej pomoci pre každý štát EZVO sú uverejnené na webovej stránke úradu (3). Tieto odstupňované intenzity pomoci v podstate odrážajú test vyváženosti, ktorým úrad musí na jednej strane posúdiť pozitívny účinok, ktorý môže mať regionálna investičná pomoc, najmä pokiaľ ide o podporu súdržnosti prostredníctvom pritiahnutia investícií do znevýhodnených oblastí, a na strane druhej obmedzenie možných negatívnych vplyvov, ktoré môžu sprevádzať poskytnutie takejto pomoci jednotlivým podnikom, a to napríklad, negatívny dosah na iné hospodárske subjekty a regióny, ktorých relatívna konkurenčná výhoda sa patrične zmenší.

                  3.

                  Veľký investičný projekt je počiatočnou investíciou s oprávnenými výdavkami nad 50 miliónov EUR (4). Veľké investičné projekty sú v menšej miere ovplyvnené nevýhodami, ktoré sú typické pre znevýhodnené oblasti, ako menšie investičné projekty. Existuje tu väčšie riziko, že veľké investičné projekty ovplyvnia obchodovanie, a teda aj riziko, že dôjde k väčšiemu narušeniu hospodárskej súťaže vo vzťahu ku konkurentom v iných regiónoch. Pri veľkých investíciách existuje aj riziko, že výška pomoci presiahne minimum potrebné na kompenzovanie regionálnych nevýhod, a že štátna pomoc na tieto projekty by viedla k nepriaznivým následkom, medzi ktoré patrí neúčinný výber lokality, väčšie narušenie hospodárskej súťaže a, keďže pomoc je nákladným prenosom prostriedkov od daňových poplatníkov v prospech príjemcov pomoci, čisté zmenšenie blahobytu, t. j. náklady na pomoc prevyšujú prínosy pre spotrebiteľov a výrobcov.

                  4.

                  V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa upravujú osobitné pravidlá regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty (5). V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa počíta s automatickým postupným znižovaním stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty, aby sa narušenie hospodárskej súťaže obmedzilo na takú úroveň, ktorá sa môže vo všeobecnosti považovať za kompenzovanú výhodami týchto projektov, pokiaľ ide o rozvoj príslušných regiónov (6).

                  5.

                  Štáty EZVO musia okrem toho individuálne informovať o akejkoľvek pomoci pre investičné projekty, ak navrhnutá pomoc prevyšuje maximálnu prípustnú výšku pomoci, ktorú môže podľa platných pravidiel získať investícia s oprávnenými výdavkami 100 miliónov EUR (prah na uplatnenie notifikačnej povinnosti) (7). Pri týchto notifikovaných prípadoch úrad overuje najmä intenzitu pomoci, zlučiteľnosť so všeobecnými kritériami uvedenými v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a či oznámená investícia predstavuje veľké zvýšenie výrobných kapacít na nedostatočne výkonnom alebo dokonca upadajúcom trhu alebo je v prospech podnikov s vysokým podielom na trhu.

            1.2.   Opatrenia regionálnej pomoci podliehajúce dôkladnému posudzovaniu

                  6.

                  Napriek automatickému znižovaniu by určité veľké sumy regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty mohli do značnej miery ovplyvniť obchodovanie a mohli by viesť k značnému narušeniu hospodárskej súťaže. Z tohto dôvodu úrad v minulosti uplatňoval politiku neschvaľovania pomoci pre veľké investičné projekty, ak (8):

                              —

                              príjemca pomoci má na príslušnom trhu viac ako 25 % podiel predaja príslušného výrobku (príslušných výrobkov), alebo

                              —

                              výrobná kapacita vytvorená v dôsledku projektu predstavuje viac ako 5 % trhu, pričom miera rastu príslušného trhu je nižšia ako miera rastu HDP v EHP.

                  7.

                  Úrad však v rámci platných usmernení pre národnú regionálnu pomoc zvolil individuálnejší prístup, ktorý umožňuje čo najkonkrétnejším spôsobom zohľadniť súdržnosť a iné výhody, ktoré môžu priniesť takéto projekty. Tieto výhody je však potrebné posudzovať vo vzťahu k možným negatívnym vplyvom na obchodovanie a hospodársku súťaž, ktoré by mali byť takisto definované čo najkonkrétnejším spôsobom. V bode 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa preto počíta s tým, že úrad uskutoční konanie vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 v časti I protokolu 3 k dohode o dozore a súde v prípadoch, v ktorých bol presiahnutý prah uplatnenia notifikačnej povinnosti a v ktorých bola splnená jedna alebo obe podmienky stanovené v písmenách a) a b) bodu 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc (hranice pre dôkladné posudzovanie, ktoré sú rovnaké ako prahy opísané v bode 6 tejto kapitoly). V takýchto prípadoch je cieľom formálneho zisťovania podrobne overiť „že pomoc je potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu a že prínos opatrenia pomoci prevažuje vyplývajúce narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchodovanie medzi zmluvnými stranami“ (9).

                  8.

                  V poznámke pod čiarou 55 usmernení pre národnú regionálnu pomoc úrad oznámil, že „v príhodnom čase vypracuje ďalšie usmernenie týkajúce sa kritérií, ktoré zohľadní počas tohto posúdenia“. Úrad ďalej v texte prezentuje usmernenie týkajúce sa druhu informácií, ktoré môže požadovať, a metodiku, ktorú bude používať pri opatreniach podliehajúcich dôkladnému posudzovaniu. V súlade s akčným plánom štátnej pomoci Európskej komisie (10) úrad vykoná celkové hodnotenie pomoci na základe vyváženosti jej pozitívnych a negatívnych účinkov s cieľom stanoviť, či sa opatrenie pomoci ako celok môže schváliť.

                  9.

                  Dôkladné posudzovanie by malo byť primerané možnému narušeniu, ktoré môže pomoc spôsobiť. To znamená, že rozsah analýzy bude závisieť od povahy prípadu. Povaha a úroveň požadovaných dôkazov budú teda taktiež závisieť od vlastností každého jednotlivého prípadu. Dodržiavajúc ustanovenia, podľa ktorých sa uskutočňuje formálne zisťovanie, ako sa uvádza v článkoch 6 a 7 časti II protokolu 3 k dohode o dozore a súde, o funkciách a právomociach Dozorného úradu EZVO v oblasti štátnej pomoci, môže úrad okrem iného požiadať štát EZVO, aby predložil nezávislé štúdie na potvrdenie informácií obsiahnutých v oznámení, alebo si môže vyžiadať podklady od iných hospodárskych subjektov pôsobiacich na relevantných trhoch alebo od odborníkov na regionálny rozvoj. Počas formálneho zisťovania sú prínosné aj pripomienky od zainteresovaných strán. Úrad pri začatí konania určí kľúčové otázky, ku ktorým by chcel získať vyjadrenia.

                  10.

                  Cieľom tejto kapitoly je zabezpečiť transparentnosť a predvídateľnosť rozhodovacieho procesu úradu a rovnaké zaobchádzanie so štátmi EZVO. Úrad si vyhradzuje možnosť meniť, dopĺňať a upravovať toto usmernenie vzhľadom na skúsenosti nadobudnuté z jednotlivých prípadov.

            2.   Pozitívne účinky pomoci

      2.1.   Cieľ pomoci

                  11.

                  V rámci regionálnej pomoci sa sleduje cieľ spoločného záujmu, ktorý odzrkadľuje úvahy spravodlivého prístupu a spočíva najmä v posilnení hospodárskej súdržnosti prostredníctvom úsilia o zmenšenie rozdielov v úrovniach rozvoja rôznych regiónov EHP. V bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa uvádza, že: „zameraním sa na hendikepy znevýhodnených regiónov národná regionálna pomoc podporuje ekonomickú, sociálnu a územnú súdržnosť štátov EZVO a EHP ako celku“. V bode 3 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodáva, že: „cieľom národnej regionálnej investičnej pomoci je napomáhať rozvoju najviac znevýhodnených regiónov prostredníctvom podpory investícií a vytvárania pracovných miest. Podporuje sa ňou rozširovanie a diverzifikácia ekonomických činností podnikov so sídlom v menej zvýhodnených regiónoch predovšetkým tým, že motivuje spoločnosti k vytváraniu nových prevádzkarní.“

                  12.

                  Pri tých veľkých investičných projektoch, ktoré dosahujú prahy pre dôkladné posudzovanie, sa bude vyžadovať, aby štát EZVO preukázal, že pomoc bude zameraná na splnenie daného cieľa spravodlivého prístupu. Štát EZVO bude preto musieť preukázať, že investičný projekt prispieva k rozvoju príslušného regiónu.

                  13.

                  Hoci prvoradým cieľom regionálnej pomoci je podpora spravodlivého prístupu, akým je hospodárska súdržnosť, regionálna pomoc môže riešiť aj otázky zlyhania trhu. Regionálne znevýhodnenia môžu súvisieť so zlyhaniami trhu ako sú neúplné informácie, problémy s koordináciou, ťažkosti príjemcov pomoci s realizáciou investícií na projekty vo verejnom záujme alebo vonkajší dosah investícií. Ak regionálna pomoc prináša okrem splnenia cieľa spravodlivého prístupu aj efektívnosť, bude sa celkový pozitívny účinok pomoci považovať za väčší.

                  14.

                  Nasledujúci neúplný zoznam indikatívnych kritérií sa môže použiť na preukázanie prínosu pomoci pre rozvoj príslušného regiónu – do akej miery priťahuje do regiónu ďalšie investície a činnosti. Tieto kladné účinky pomoci môžu byť priame (napr. vytvorené priame pracovné miesta) aj nepriame (napr. miestne inovácie).

                              —

                              Počet priamych pracovných miest vytvorených v dôsledku investície je dôležitým ukazovateľom prispievania k regionálnemu rozvoju. Posudzovať by sa mala aj kvalita vytvorených pracovných miest a požadovaná kvalifikácia.

                              —

                              Ešte väčší počet nových pracovných miest sa môže vytvoriť v miestnej sieti (sub)dodávateľov, čo pomáha lepšie začleniť investíciu do príslušného regiónu a zabezpečiť ďalšie rozšírenie vedľajších účinkov. Bude sa teda zohľadňovať aj počet vytvorených nepriamych pracovných miest.

                              —

                              Záväzok príjemcu vyvinúť rozsiahlu činnosť v oblasti vzdelávania s cieľom zlepšiť (všeobecné a špecifické) zručnosti jeho pracovných síl sa bude pokladať za faktor prispievajúci k regionálnemu rozvoju. Dôraz sa bude klásť aj na vzdelávanie, ktorým sa zlepšujú znalosti a zamestnateľnosť pracovníkov mimo daného podniku. Všeobecné alebo špecifické vzdelávanie, na ktoré sa schválila pomoc na vzdelávanie, sa nebude pokladať za kladný účinok regionálnej pomoci, aby nedochádzalo k dvojitému započítavaniu.

                              —

                              Vonkajšie úspory z rozsahu alebo iné výhody z hľadiska regionálneho rozvoja môžu vyplynúť z geografickej blízkosti (účinok zoskupenia). Zoskupenie podnikov z toho istého priemyselného odvetvia umožňuje, aby sa jednotlivé závody viac špecializovali, čím sa zvyšuje efektívnosť. Fyzická blízkosť uľahčuje výmenu informácií, nápadov a znalostí medzi podnikmi. Koncentrácia hospodárskych činností priťahuje záujemcov o pracovné miesta, čím sa zabezpečuje rozsiahly zdroj pracovníkov s rôznymi zručnosťami, ktorý majú podniky k dispozícii. Zabezpečuje sa aj prístup k právnym a obchodným službám, čím sa zvyšuje produktivita. Koncentrácia hospodárskych činností môže celkovo pritiahnuť ďalšie investície, ktorými sa zasa zvýšia kladné vedľajšie účinky (pozitívny kolobeh).

                              —

                              Investície zahŕňajú technické znalosti a môžu byť zdrojom značného prenosu technológie (šírenie znalostí). Pri investíciách, ktoré sa uskutočňujú v technologicky intenzívnych priemyselných odvetviach, je prenos technológií do prijímajúceho regiónu pravdepodobnejší. V tomto ohľade je dôležitá aj úroveň a špecifickosť šírenia znalostí.

                              —

                              Posudzovať sa môže aj to, ako projekt prispeje k schopnosti regiónu vytvárať novú technológiu prostredníctvom miestnych inovácií. V tomto ohľade sa môže pozitívne hodnotiť spolupráca nového výrobného závodu s miestnymi vyššími vzdelávacími inštitúciami.

                              —

                              Trvanie investície a možné nadväzujúce investície v budúcnosti sú známkou trvalého angažovania sa spoločnosti v regióne.

                  15.

                  Odporúča sa najmä, aby sa štáty EZVO opierali o hodnotenia minulých schém a opatrení štátnej pomoci, posúdenia vplyvov, ktoré vykonali orgány poskytujúce pomoc, stanoviská odborníkov a iné možné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Podnikateľský plán príjemcu pomoci by mohol poskytnúť informácie o počte vytvorených pracovných miest, vyplatených mzdách (zlepšení finančnej situácie domácností ako vedľajší účinok), objeme predaja miestnych výrobcov, obrate vytvorenom investíciou, ktorý môže priniesť regiónu ďalšie príjmy z daní.

                  16.

                  Prípadne by sa mal posúdiť aj vzťah medzi plánovaným investičným projektom a národným strategickým referenčným programom, ako aj vzťah medzi projektom a operačnými programami, ktoré sa spolufinancujú zo štrukturálnych fondov.

            2.2.   Vhodnosť nástroja pomoci

                  17.

                  Štátna pomoc vo forme investičných dotácií nie je jediným politickým nástrojom, ktorý majú štáty EZVO k dispozícii na podporu investícií a vytvárania pracovných miest v znevýhodnených oblastiach. Štáty EZVO môžu použiť všeobecné opatrenia ako rozvoj infraštruktúry, podporovanie kvality vzdelávania a odbornej prípravy alebo zlepšovanie celkového podnikateľského prostredia.

                  18.

                  Za vhodný nástroj sa pokladajú také opatrenia, pri ktorých štáty EZVO zvážili aj iné politické možnosti a pri ktorých sa preukázalo, že použitie selektívneho nástroja, akým je štátna pomoc pre konkrétnu spoločnosť, je výhodné. Úrad bude zohľadňovať najmä každé posudzovanie vplyvu navrhnutého opatrenia, ktoré štát EZVO mohol vykonať.

            2.3.   Stimulačný účinok

                  19.

                  Analýza stimulačného účinku opatrenia pomoci je jedným z najdôležitejších prvkov dôkladného posudzovania regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty. Úrad bude posudzovať, či je navrhnutá pomoc nevyhnutná, aby sa dosiahol „skutočný stimulujúci účinok pre investície, ktoré by sa inak v podporovaných oblastiach neuskutočnili“ (11). Toto posúdenie sa uskutoční na dvoch úrovniach: po prvé, na všeobecnej procesnej úrovni a po druhé, na podrobnejšej ekonomickej úrovni.

                  20.

                  V bode 30 usmernení pre národnú regionálnu pomoc sú uvedené všeobecné kritériá na formálne posúdenie stimulačného účinku regionálnej pomoci. Tieto kritériá sa vzťahujú na každý typ regionálnej pomoci, nielen na regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty.

                  21.

                  V prípade regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, úrad podrobne overí, „či je pomoc potrebná kvôli stimulujúcemu účinku pre investíciu“ (12). Cieľom tohto podrobného posudzovania je určiť, či pomoc skutočne prispieva k zmene správania príjemcu tak, aby v príslušnom podporovanom regióne uskutočnil (ďalšie) investície. Spoločnosť môže nájsť veľa oprávnených dôvodov k tomu, aby sa usídlila v určitom regióne, a to aj bez poskytnutia pomoci.

                  22.

                  So zreteľom na cieľ spravodlivého prístupu, ktorý je odvodený z kohéznej politiky, a pokiaľ pomoc prispieva k dosiahnutiu tohto cieľa, môže sa stimulačný účinok preukázať dvomi možnými postupmi:

                              i)

                              pomoc je stimulom na prijatie kladného rozhodnutia o investícii, pretože investícia, ktorá by inak nebola pre spoločnosť zisková na žiadnom mieste, sa v podporovanom regióne realizovať dá (13);

                              ii)

                              pomoc je stimulom pre rozhodnutie o umiestnení plánovanej investície v danom regióne a nie inde, pretože sa ňou vynahradia čisté znevýhodnenia a náklady spojené s umiestnením v podporovanom regióne.

                  23.

                  Štát EZVO by mal úradu preukázať existenciu stimulačného účinku pomoci. Bude potrebné, aby poskytol jasný dôkaz, že pomoc účinne ovplyvňuje rozhodnutie o investícii alebo výber miesta. Bude musieť uviesť, ktorý postup uplatňuje. Aby bolo možné vykonať dôkladné posúdenie, štát EZVO bude musieť poskytnúť nielen informácie o podporovanom projekte, ale aj podrobný opis opačného scenára, pri ktorom by štát EZVO neposkytol príjemcovi žiadnu pomoc.

                  24.

                  V prípade postupu i) by štát EZVO mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že investícia by bez pomoci nebola zisková a že sa nepočíta so žiadnym iným umiestnením investície, než v podporovanom regióne.

                  25.

                  V prípade postupu ii) by štát EZVO mohol poskytnúť dôkaz o stimulačnom účinku pomoci tým, že poskytne dokumenty spoločnosti, ktoré preukazujú, že sa porovnali náklady a výhody umiestnenia projektu v príslušnom podporovanom regióne a v alternatívnom regióne. Úrad bude takéto porovnanie považovať za realistické.

                  26.

                  Odporúča sa najmä, aby sa štáty EZVO opierali o posúdenie rizika (vrátane posúdenia rizík spojených s lokalitou), finančné správy, interné podnikateľské plány, stanoviská odborníkov a iné štúdie týkajúce sa investičného projektu, ktorý sa posudzuje. Pri overovaní stimulačného účinku by mohli byť prínosné aj dokumenty obsahujúce informácie o prognózach dopytu, odhadoch nákladov, finančných prognózach, dokumenty, ktoré boli predložené investičnému výboru a ktoré prezentujú rôzne investičné scenáre, alebo dokumenty poskytnuté finančným trhom.

                  27.

                  V tejto súvislosti, a najmä pri postupe i) sa môže ziskovosť preskúmať s použitím metodík, ktoré sa bežne používajú v príslušnom priemyselnom odvetví a ktoré môžu zahŕňať: metódy na zistenie čistej súčasnej hodnoty projektu (NPV), miery vnútornej návratnosti (IRR) alebo návratnosti použitého kapitálu (ROCE).

                  28.

                  Ak pomoc nezmení správanie príjemcu stimulovaním (ďalšej) investície v príslušnom podporovanom regióne, stimulačný účinok nie je dostatočný na dosiahnutie regionálneho cieľa. Ak pomoc nemá stimulačný účinok na dosiahnutie regionálneho cieľa, možno takúto pomoc považovať jednoducho len za poskytnutie finančných prostriedkov spoločnosti. Pri dôkladnom posudzovaní regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty sa preto táto pomoc neschváli v prípadoch, v ktorých sa zdá, že by sa táto istá investícia v danom regióne uskutočnila aj bez pomoci.

            2.4.   Proporcionalita pomoci

                  29.

                  Ak má byť regionálna pomoc proporcionálna, musia byť výška a intenzita pomoci obmedzené na minimum nevyhnutné na uskutočnenie investície v podporovanom regióne.

                  30.

                  V usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa celkovo zabezpečuje, aby bola regionálna pomoc proporcionálna k závažnosti problémov ovplyvňujúcich podporované regióny, a to tak, že sa vo všeobecnosti uplatňujú stropy regionálnej pomoci a automatické postupné znižovanie týchto stropov regionálnej pomoci pre tieto veľké investičné projekty (pozri body 1 a 3).

                  31.

                  Pri takých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré si vyžadujú dôkladné posúdenie, je potrebné podrobnejšie overenie tejto všeobecnej zásady proporcionality, ktorá sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc.

                  32.

                  Pri postupe i) sa bude vzhľadom na investičný stimul považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak je v dôsledku poskytnutia pomoci návratnosť investície v súlade s bežnou mierou návratnosti, ktorú spoločnosť uplatňuje pri iných investičných projektoch, s kapitálovými nákladmi spoločnosti ako celku alebo s návratnosťou, ktorá je v príslušnom priemyselnom odvetví bežná.

                  33.

                  Pri postupe ii) sa bude vzhľadom na stimul na umiestnenie považovať pomoc vo všeobecnosti za proporcionálnu, ak sa bude rovnať rozdielu medzi čistými nákladmi prijímajúcej spoločnosti na investíciu v podporovanom regióne a čistými nákladmi na investíciu v alternatívnom(-ych) regióne(-och). Zohľadniť sa musia všetky tieto náklady a výhody, vrátane napríklad administratívnych nákladov, nákladov na dopravu, nákladov na vzdelávanie, na ktoré sa neposkytuje pomoc na podporu vzdelávania, a aj mzdové rozdiely.

                  34.

                  Tieto čisté náklady, ktoré sa považujú za náklady súvisiace s regionálnymi znevýhodneniami, majú za následok nižšiu ziskovosť investície. Z tohto dôvodu sa výpočty, ktoré sa použili pri analýze stimulačného účinku, môžu použiť aj pri posudzovaní toho, či je pomoc proporcionálna.

                  35.

                  Štát EZVO musí preukázať proporcionalitu na základe vhodnej dokumentácie uvedenej v bode 26.

                  36.

                  Intenzita pomoci nesmie byť v žiadnom prípade vyššia ako stropy regionálnej pomoci upravené mechanizmom znižovania, ako sa uvádza v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc.

            3.   Negatívne účinky pomoci

                  37.

                  Aby úrad mohol posúdiť podiely na trhu a možnú nadmernú kapacitu na trhu v štrukturálnom úpadku, musí vymedziť relevantný trh výrobkov a relevantný geografický trh. Relevantné trhy sú zvyčajne (14) už definované pre opatrenia regionálnej pomoci, ktoré sa dôkladne posudzujú.

                  38.

                  Dva hlavné ukazovatele možných negatívnych účinkov vyplývajúcich z pomoci sú uvedené v bode 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, a to vysoké trhové podiely a možná nadmerná kapacita na trhu v štrukturálnom úpadku. Súvisia s dvomi teóriami o narušení hospodárskej súťaže, ktorými sú vytvorenie trhovej sily a vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr. Prvé posúdenie týchto dvoch ukazovateľov sa realizuje ešte pred začiatkom konania vo veci formálneho zisťovania. V snahe zabezpečiť všetky prvky potrebné pre záverečný test vyváženosti sa posúdia obidva ukazovatele v rámci dôkladného posudzovania. Tretí ukazovateľ možných negatívnych účinkov pomoci, ktorý sa bude dôkladne posudzovať, je vplyv pomoci na obchodovanie. Hoci sa tieto tri ukazovatele považujú za hlavné negatívne účinky, ktoré môžu vyplynúť z regionálnej pomoci pre veľký investičný projekt, úrad nevylučuje, že v špecifických prípadoch môžu byť relevantné aj iné ukazovatele.

                  39.

                  Úrad bude klásť osobitný dôraz na negatívne účinky spojené s trhovou silou a nadmernou kapacitou v prípadoch, keď je pomoc stimulom na zmenu investičného rozhodnutia tak, že bez pomoci by sa investícia neuskutočnila [postup i) preukázania stimulačného účinku].

                  40.

                  Ak by sa však na základe analýzy protichodných situácií zdalo, že investícia by sa realizovala aj bez pomoci, aj keď možno na inom mieste [postup ii)], a ak je pomoc proporcionálna, možné náznaky narušenia hospodárskej súťaže, ako sú vysoký trhový podiel a zvýšenie kapacity na nedostatočne výkonnom trhu, by boli v zásade také isté bez ohľadu na pomoc.

            3.1.   Vytlačenie súkromných investícií

      3.1.1.   Trhová sila

                  41.

                  Na trhoch s obmedzeným počtom trhových subjektov (situácia, ktorá je typická pre veľké investičné projekty) zohľadňuje každý podnik pri stanovovaní optimálnej úrovne investovania investície svojich konkurentov. Ak pomoc povzbudí určitý podnik k tomu, aby investoval viac, konkurenti môžu zareagovať znížením vlastných výdavkov v danej oblasti. V takom prípade pomoc vedie k vytlačeniu súkromných investícií. Ak v jej dôsledku dôjde k oslabeniu takýchto konkurentov alebo dokonca musia z trhu odísť, pomoc narúša hospodársku súťaž. Ako už bolo uvedené v bode 38, v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc sa v tejto súvislosti rozlišujú prípady, keď má príjemca pomoci trhovú silu, a prípady, keď pomoc vedie k značnému nárastu kapacít na upadajúcom trhu.

                  42.

                  Vo všeobecnosti je pravdepodobnejšie, že každá pomoc poskytnutá jedinému príjemcovi na koncentrovanom trhu naruší hospodársku súťaž, pretože rozhodnutie každého podniku pravdepodobne priamo ovplyvní jeho konkurentov. Týka sa to najmä prípadov, keď sa dotuje dominantný subjekt na trhu. Ak si v dôsledku poskytnutej pomoci jej príjemca môže udržať alebo zvýšiť svoju trhovú silu (15), môže mať regionálna pomoc pre veľké investičné projekty negatívny účinok na investičné rozhodnutia konkurentov, a tým spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. To by poškodilo spotrebiteľov. Preto chce úrad obmedziť štátnu pomoc pre podniky s trhovou silou.

                  43.

                  Pri všetkých prípadoch regionálnej pomoci, ktoré dosahujú prah pre uplatnenie notifikačnej povinnosti (bod 53 usmernení pre národnú regionálnu pomoc), musí úrad posudzovať [bod 57 písm. a) usmernení pre národnú regionálnu pomoc] podiel príjemcu pomoci (alebo skupiny, ku ktorej patrí) na objeme predaja príslušného produktu alebo príslušných produktov na relevantnom trhu výrobkov a relevantnom geografickom trhu. Podiel na trhu však môže byť len predbežným ukazovateľom možných problémov. Úrad preto pri dôkladnom posudzovaní zohľadňuje aj iné faktory, podľa potreby napríklad aj štruktúru trhu tým, že preskúma koncentráciu na trhu (16), možné prekážky pre vstup na trh (17), kúpnu silu (18) a prekážky pre odchod z trhu.

                  44.

                  Úrad zohľadní trhové podiely a iné súvisiace faktory pred investíciou a po nej (zvyčajne v roku pred začiatkom investície a v roku po dosiahnutí plnej výroby). Pri podrobnom posudzovaní negatívnych účinkov bude úrad zohľadňovať skutočnosť, že zatiaľ čo sa niektoré investičné projekty uskutočnia v priebehu relatívne krátkeho časového obdobia jedného alebo dvoch rokov, väčšina veľkých investičných projektov trvá oveľa dlhšie. Preto sú vo väčšine prípadov potrebné dlhodobé analýzy vývoja trhov. Úrad však pripúšťa, že takéto dlhodobé analýzy sú viac špekulatívne, najmä v prípade nestálych trhov alebo trhov, ktoré prechádzajú rýchlymi technologickými zmenami. Preto čím je analýza dlhodobejšia, a teda špekulatívnejšia, tým menšia váha sa bude pripisovať možnému negatívnemu účinku trhovej sily alebo možnosti vylúčenia konkurentov z trhu.

            3.1.2.   Vytváranie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr

                  45.

                  Ak sú neefektívne podniky nútené trh opustiť, je to znakom efektívnej hospodárskej súťaže. Z dlhodobého hľadiska tento proces podnecuje technický pokrok a efektívne využívanie obmedzených zdrojov v hospodárstve. Významné rozšírenie kapacity v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci na nedostatočne výkonnom trhu by mohlo neprimerane narušiť hospodársku súťaž, pretože nadmerná kapacita by mohla viesť k stlačeniu ziskovej marže a zníženiu konkurencieschopnosti konkurentov alebo dokonca k ich odchodu z trhu. To by mohlo viesť k situácii, keď v dôsledku poskytnutia štátnej pomoci sú nútení odísť z trhu konkurenti, ktorí by boli inak schopní na ňom zotrvať. Pomoc môže taktiež zabrániť nízkonákladovým podnikom vstúpiť na trh a oslabiť motiváciu konkurentov inovovať. Výsledkom sú neefektívne trhové štruktúry, ktoré z dlhodobého hľadiska poškodzujú aj spotrebiteľov.

                  46.

                  Aby úrad posúdil, či pomoc môže slúžiť na vytvorenie alebo udržiavanie neefektívnych trhových štruktúr, ako sa už uviedlo, bude skúmať dodatočnú výrobnú kapacitu vytvorenú v rámci projektu a otázku, či nejde o nedostatočne výkonný trh (19). Podľa usmernení pre národnú regionálnu pomoc sa dodatočná kapacita bude považovať za problematickú len vtedy, ak sa vytvorí na nedostatočne výkonnom trhu a ak dodatočná kapacita tvorí viac ako päť percent príslušného trhu.

                  47.

                  Keďže kapacita vytvorená na trhu v absolútnom úpadku bude za normálnych okolností narúšať hospodársku súťaž viac, než kapacita vytvorená na trhu v relatívnom úpadku, bude úrad odlišne posudzovať prípady, pri ktorých je z dlhodobého hľadiska relevantný trh v štrukturálnom úpadku (t. j. vykazuje zápornú mieru rastu), a prípady, pri ktorých je relevantný trh v relatívnom úpadku [t. j. vykazuje kladnú mieru rastu, ale neprekračuje referenčnú hodnotu miery rastu (pozri bod 48)]. Ak kapacita vznikne v rámci projektu na trhu, ktorý je štrukturálne v absolútnom úpadku, úrad ju bude pokladať za negatívny prvok testu vyváženosti, ktorý sa pravdepodobne nebude dať kompenzovať žiadnymi pozitívnymi prvkami. V takom prípade nie je dlhodobý prínos pre príslušný región istý.

                  48.

                  Nedostatočná výkonnosť trhu sa bude bežne merať porovnaním s HDP v EHP za posledných päť rokov pred začiatkom projektu (referenčná hodnota). Údaje o výkonnosti v minulosti sú ľahšie dostupné a sú menej špekulatívne ako prognózy do budúcnosti. Úrad však napriek tomu môže pri dôkladnom posudzovaní zohľadniť očakávané budúce trendy, keďže účinok zvýšenej kapacity sa prejaví v nasledujúcich rokoch po investícii. Ukazovateľmi by mohli byť predvídateľný budúci rast príslušného trhu a vyplývajúce očakávané miery využitia kapacity, ako aj možný vplyv zvýšenia kapacity na konkurentov prostredníctvom jej dosahu na cenové a ziskové marže.

                  49.

                  Skúsenosti taktiež ukazujú, že v niektorých prípadoch nemusí byť posudzovanie rastu príslušného produktu v EHP vhodnou referenčnou hodnotou na posúdenie účinkov pomoci, najmä ak sa trh považuje za celosvetový a v EHP existuje len obmedzená výroba alebo spotreba príslušných výrobkov. V takých prípadoch zvolí úrad širší prístup k hodnoteniu dosahu pomoci na trhové štruktúry, najmä so zreteľom na jej možnosť vytlačiť výrobcov EHP z trhu.

            3.2.   Negatívne vplyvy na obchodovanie

                  50.

                  Ako je uvedené v bode 2 usmernení pre národnú regionálnu pomoc, osobitný geografický charakter regionálnej pomoci je tým, čím sa takáto pomoc odlišuje od iných foriem horizontálnej pomoci. Osobitnou črtou regionálnej pomoci je jej účel, ktorým je ovplyvniť rozhodnutia investora o umiestnení investičného projektu. Ak regionálna pomoc kompenzuje dodatočné náklady vyplývajúce z regionálnych znevýhodnení a podporuje ďalšie investície v podporovaných oblastiach, prispieva tak nielen k rozvoju daného regiónu, ale aj k súdržnosti a v neposlednom rade k prospechu celého EHP (20). Možné negatívne dôsledky regionálnej pomoci plynúce z jej umiestnenia sú už do určitej miery uvedené a obmedzené v usmerneniach pre národnú regionálnu pomoc a v mapách regionálnej pomoci, kde sú pri zohľadnení cieľov politiky rovnosti a súdržnosti vyčerpávajúcim spôsobom uvedené oblasti oprávnené na poskytnutie regionálnej pomoci a prípustné intenzity pomoci. Pomoc sa nesmie poskytovať na pritiahnutie investícií do oblastí mimo týchto regiónov. Úrad by mal mať pri posudzovaní veľkých investičných projektov podľa tohto usmernenia k dispozícii všetky informácie potrebné na zváženie, či by poskytnutie štátnej pomoci nemalo za následok úbytok značného počtu pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci EHP.

                  51.

                  Konkrétnejšie, ak sa štátnou pomocou umožní realizácia investícii na zvýšenie výrobnej kapacity na trhu, existuje tu riziko negatívneho ovplyvnenia výroby alebo investícií v iných regiónoch EHP. Takáto situácia môže nastať najmä vtedy, ak zvýšenie kapacity presahuje rast trhu, čo môže byť následok práve realizácie veľkých investičných projektov, ktoré spĺňajú druhé kritérium uvedené v bode 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc. Negatívne vplyvy na obchodovanie korešpondujúce s poklesom hospodárskej činnosti v regiónoch dotknutých pomocou sa môžu prejaviť vo forme úbytku pracovných miest na dotknutom trhu, na úrovni subdodávateľov (21) a napokon úbytkom pozitívnych vonkajších vplyvov (napr. účinok zoskupenia, šírenie znalostí, vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie atď.).

            4.   Test vyváženosti účinkov pomoci

                  52.

                  Ak úrad označí pomoc za nevyhnutný stimul na uskutočnenie investície v príslušnom regióne, bude vykonávať test vyváženosti pozitívnych účinkov regionálnej investičnej pomoci pre veľký investičný projekt voči jeho negatívnym účinkom. Dôkladne sa budú zvažovať celkové účinky pomoci na súdržnosť v rámci EHP. Úrad nebude používať kritériá uvedené v tomto oznámení mechanicky, ale bude celkovo posudzovať ich relatívnu dôležitosť. V tomto teste vyváženosti nie je žiadny jednotlivý prvok určujúci a žiadny súbor prvkov nemožno sám osebe považovať za dostatočný na zabezpečenie zlučiteľnosti pomoci.

                  53.

                  Úrad sa predovšetkým domnieva, že priťahovanie investícií do chudobnejších regiónov (v ktorých sa uplatňujú vyššie stropy regionálnej pomoci) je pre súdržnosť v rámci EHP prospešnejšie, než keby sa tá istá investícia umiestnila vo viac zvýhodnenom regióne. Takže v rámci postupu ii), podľa ktorého je potrebné poskytnúť dôkaz o alternatívnom umiestnení, bude zhodnotenie, že bez pomoci by sa investícia umiestnila do chudobnejšieho regiónu (viac regionálnych znevýhodnení – vyššia maximálna intenzita regionálnej pomoci) alebo do regiónu, ktorý sa považuje za región s rovnakými znevýhodneniami ako cieľový región (rovnaká maximálna intenzita regionálnej pomoci), v teste celkovej vyváženosti negatívnym prvkom, ktorý pravdepodobne nebude kompenzovaný žiadnymi pozitívnymi prvkami, pretože je v rozpore so samotným princípom poskytovania regionálnej pomoci. Na druhej strane pozitívne účinky regionálnej pomoci, ktorá iba kompenzuje rozdiel v čistých nákladoch v porovnaní s viac rozvinutými alternatívnymi investičnými lokalitami (a okrem požiadavky „pozitívneho účinku“, pokiaľ ide o účel, primeranosť a stimulačný účinok, spĺňa aj uvedený test proporcionality) sa zvyčajne podľa testu vyváženosti bude pokladať za pomoc, ktorá vyvažuje negatívne účinky v alternatívnej lokalite pre novú investíciu.

                  54.

                  Ak však existuje preukázateľný dôkaz, že štátna pomoc by mala za následok značný úbytok pracovných miest v existujúcich lokalitách v rámci územia, na ktoré sa vzťahuje Dohoda o EHP, ktoré by inak bolo možné zo strednodobého hľadiska zachovať, sociálne a hospodárske vplyvy na túto existujúcu lokalitu budú musieť byť pri teste vyváženosti zohľadnené.

                  55.

                  Úrad môže po konaní vo veci formálneho zisťovania stanoveného v článku 6 časti II protokolu 3 k dohode o dozore a súde uzavrieť konanie rozhodnutím podľa článku 7 uvedeného protokolu.

                  56.

                  Úrad môže rozhodnúť, že pomoc buď schváli, podmienečne schváli alebo zakáže (22). Ak prijme podmienečné rozhodnutie podľa článku 7 ods. 4 uvedeného protokolu, môže pripojiť podmienky s cieľom obmedziť možné narušenie hospodárskej súťaže a zabezpečiť proporcionalitu. Môže najmä znížiť notifikovanú výšku pomoci alebo intenzitu pomoci na úroveň, ktorú považuje za primeranú, a teda zlučiteľnú so spoločným trhom.

         (1)  Táto kapitola zodpovedá oznámeniu Európskej komisie o kritériách pre dôkladné posúdenie regionálnej pomoci pre veľké investičné projekty, Ú. v. EÚ C 223, 16.9.2009, s. 3.

         (2)  Kapitola o národnej regionálnej pomoci na roky 2007 – 2013 zodpovedá oznámeniu Komisie – Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013, Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

         (3)  http://www.EZVOsurv.int/state-aid/state-aid-register/.

         (4)  Ako je vymedzené v bode 49 a poznámkach pod čiarou 46 a 47 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

         (5)  Pozri oddiel 4.3 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

         (6)  Pozri bod 56 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

         (7)  Pozri bod 53 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

         (8)  Pozri bod 26A.3 ods. 4 kapitoly 26A Multisektorového rámca orgánu pre regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty, ktorý zodpovedal multisektorovému rámcu Európskej komisie pre regionálnu pomoc pre veľké investičné projekty (Ú. v. ES C 70, 19.3.2002, s. 8, zmenené a doplnené v Ú. v. EÚ C 263, 1.11.2003, s. 3).

         (9)  Pozri bod 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

         (10)  Pozri odseky 11 a 20 akčného plánu štátnej pomoci [KOM(2005) 107 v konečnom znení].

         (11)  Pozri bod 30 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

         (12)  Pozri bod 57 usmernení pre národnú regionálnu pomoc.

         (13)  Takéto investície môžu vytvoriť podmienky umožňujúce realizáciu ďalších investícií, ktoré sa môžu realizovať bez ďalšej pomoci.

         (14)  Ak v súvislosti s primeraným vymedzením relevantných trhov pretrvávajú pochybnosti, úrad ich vyjadrí v rozhodnutí o začatí konania vo veci formálneho zisťovania podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3.

         (15)  Trhová sila je schopnosť ovplyvňovať počas značného časového obdobia ceny na trhu, produkciu, sortiment alebo kvalitu tovaru a služieb alebo iné parametre hospodárskej súťaže na trhu.

         (16)  Na tento účel môže úrad použiť Herfindahl-Hirschmanov index (HHI). Tento index poskytuje základnú analýzu trhovej štruktúry. Na trhu s malým počtom subjektov, kde niekoľkí z nich majú relatívne vysoký trhový podiel, bude vysoký trhový podiel príjemcu spôsobovať pravdepodobne menšie obavy v súvislosti s hospodárskou súťažou.

         (17)  K týmto prekážkam pre vstup na trh patria právne prekážky (najmä práva duševného vlastníctva), úspory z množstva a rozsahu, prekážky v prístupe k sieťam a infraštruktúre. Ak sa pomoc dotýka trhu, na ktorom je príjemca pomoci plne etablovaným subjektom, môžu prekážky pre vstup posilniť potenciálnu trhovú silu príjemcu pomoci, a tým aj možné negatívne účinky tejto sily.

         (18)  Ak na trhu pôsobia silní odberatelia, je menej pravdepodobné, že príjemca pomoci bude môcť zvýšiť ceny voči týmto silným odberateľom.

         (19)  V tejto súvislosti sa za „nedostatočne výkonný“ trh označuje trh, ktorého priemerná ročná miera rastu za referenčné obdobie nepresiahne mieru rastu HDP v EHP.

         (20)  Ďalšie aktivity alebo zvýšenie životnej úrovne v podporovanej oblasti môže najmä zvýšiť dopyt po produktoch a službách pochádzajúcich z iných častí EHP.

         (21)  Najmä ak pôsobia na miestnych trhoch regiónu.

         (22)  Ak sa pomoc poskytuje na základe existujúcej schémy regionálnej pomoci, je potrebné uviesť, že štát EZVO si ponecháva možnosť poskytnúť takúto pomoc do úrovne, ktorá zodpovedá maximálnej prípustnej výške pomoci, ktorú môže podľa platných pravidiel dostať investícia s oprávnenými výdavkami vo výške 100 miliónov EUR.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu (EÚ) 2017/1749 z 27. apríla 2017 o účtovnej závierke spoločného podniku SESAR za rozpočtový rok 2015

text:
               29.9.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 252/371

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU (EÚ) 2017/1749
   z 27. apríla 2017
   o účtovnej závierke spoločného podniku SESAR za rozpočtový rok 2015
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku spoločného podniku SESAR za rozpočtový rok 2015,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky spoločného podniku SESAR za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďou spoločného podniku (1),

               —

               so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti (2) vedenia účtov a zákonnosti a riadnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov za rozpočtový rok 2015 v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 21. februára 2017 o udelení absolutória spoločnému podniku za plnenie rozpočtu za rozpočtový rok 2015 (05875/2017 – C8-0086/2017),

               —

               so zreteľom na článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a najmä na jeho článok 208,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 219/2007 z 27. februára 2007 o založení spoločného podniku na vývoj novej generácie európskeho systému riadenia letovej prevádzky (SESAR) (4), a najmä na jeho článok 4b,

               —

               so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1271/2013 z 30. septembra 2013 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 208 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5),

               —

               so zreteľom na článok 94 rokovacieho poriadku a prílohu IV k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A8-0096/2017),

               1.

               schvaľuje účtovnú závierku spoločného podniku SESAR za rozpočtový rok 2015;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie výkonnému riaditeľovi spoločného podniku SESAR, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Antonio TAJANI

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 473, 16.12.2016, s. 66.

      (2)  Ú. v. EÚ C 473, 16.12.2016, s. 68.

      (3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 64, 2.3.2007, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ L 328, 7.12.2013, s. 42.