title: Rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2214 z 30. novembra 2017, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/512/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na konanie Ruska, ktorým destabilizuje situáciu na Ukrajine

text:
               1.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 316/20

         ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2017/2214
   z 30. novembra 2017,
   ktorým sa mení rozhodnutie 2014/512/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na konanie Ruska, ktorým destabilizuje situáciu na Ukrajine
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,
   so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Rada prijala 31. júla 2014 rozhodnutie 2014/512/SZBP (1).

               (2)

               Rada sa domnieva, že reštriktívne opatrenia stanovené v rozhodnutí 2014/512/SZBP by nemali ovplyvniť európsky kozmický priemysel.

               (3)

               Rada 1. októbra 2015 prijala rozhodnutie (SZBP) 2015/1764 (2). Uvedeným rozhodnutím sa zaviedli výnimky pre určité operácie týkajúce sa určitých pyrotechnických látok uvedených v Spoločnom zozname vojenského materiálu Európskej únie (3), ktoré sú potrebné na použitie v nosných systémoch prevádzkovaných poskytovateľmi letov členských štátov alebo usadenými v členskom štáte, ktoré sú potrebné na použitie pre lety vesmírnych programov Únie, jej členských štátov alebo Európskej vesmírnej agentúry alebo na plnenie satelitov výrobcami satelitov usadenými v členskom štáte.

               (4)

               Rada sa domnieva, že by mali byť povolené určité operácie týkajúce sa hydrazínu uvedeného v Spoločnom zozname vojenského materiálu Európskej únie, ktorý je nevyhnutný pre moduly ExoMars Carrier Module a ExoMars Descent Module v rámci misie ExoMars 2020.

               (5)

               Rozhodnutie 2014/512/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Článok 2 rozhodnutia 2014/512/SZBP sa týmto mení takto:

               1.

               Vkladá sa tento odsek:
               „5a.   Zákazy stanovené v odsekoch 1 a 3 sa nevzťahujú na predaj, dodávku, prevod alebo vývoz ani na dovoz, nákup alebo prepravu hydrazínu (CAS 302-01-2) v koncentráciách najmenej 70 % alebo viac pre skúšky a let modulu ExoMars Descent Module a pre let modulu ExoMars Carrier Module v rámci misie ExoMars 2020, a to za týchto podmienok:

                           a)

                           množstvo hydrazínu určeného na testy a let modulu ExoMars Descent Module v rámci misie ExoMars 2020, vypočítané podľa potrieb každej fázy tejto misie, neprekročí celkové množstvo 5 000 kg počas celého obdobia trvania misie;

                           b)

                           množstvo hydrazínu určeného na let modulu ExoMars Carrier Module v rámci misie ExoMars 2020 neprekročí celkové množstvo 300 kg.“

               2.

               Odsek 6 sa nahrádza takto:
               „6.   Zákazy v odseku 2 sa nevzťahujú na poskytovanie technickej pomoci, sprostredkovateľských služieb alebo iných služieb a na poskytovanie financovania alebo finančnej pomoci v súvislosti s operáciami uvedenými v odsekoch 5 a 5a.“

               3.

               Odsek 7 sa nahrádza takto:
               „7.   Operácie uvedené v odsekoch 5, 5a a 6 podliehajú predchádzajúcemu povoleniu príslušných orgánov členských štátov. Členské štáty náležite informujú Radu o všetkých prípadoch, v ktorých udelia povolenie. Tieto informácie zahŕňajú podrobnosti o prevedených množstvách a o koncovom použití.“

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 30. novembra 2017

            Za Radu

            predsednička

         K. SIMSON

      (1)  Rozhodnutie Rady 2014/512/SZBP z 31. júla 2014 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na konanie Ruska, ktorým destabilizuje situáciu na Ukrajine (Ú. v. EÚ L 229, 31.7.2014, s. 13).

      (2)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2015/1764 z 1. októbra 2015, ktorým sa mení rozhodnutie 2014/512/SZBP o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na konanie Ruska, ktorým destabilizuje situáciu na Ukrajine (Ú. v. EÚ L 257, 2.10.2015, s. 42).

      (3)  Spoločný zoznam vojenského materiálu Európskej únie ktorý Rada prijala 9. februára 2015 (Ú. v. EÚ C 129, 21.4.2015, s. 1).


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu (EÚ) 2017/2218 z 25. októbra 2017 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2015, oddiel II – Európska rada a Rada

text:
               2.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 318/25

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU (EÚ) 2017/2218
   z 25. októbra 2017
   o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2015, oddiel II – Európska rada a Rada
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2015 (1),

               —

               so zreteľom na konsolidovanú ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rozpočtový rok 2015 [COM(2016) 475 – C8-0271/2016] (2),

               —

               so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďami inštitúcií (3),

               —

               so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti (4) vedenia účtov a zákonnosti a riadnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov za rozpočtový rok 2015 v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na svoje rozhodnutie z 27. apríla 2017 (5), ktorým sa odkladá rozhodnutie o absolutóriu za rozpočtový rok 2015, ako aj na priložené uznesenie,

               —

               so zreteľom na článok 314 ods. 10 a články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (6), a najmä na jeho články 55, 99, 164, 165 a 166,

               —

               so zreteľom na článok 94 rokovacieho poriadku a prílohu IV k rokovaciemu poriadku,

               —

               so zreteľom na druhú správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0291/2017),

               1.

               neudeľuje generálnemu tajomníkovi Rady absolutórium za plnenie rozpočtu Európskej rady a Rady za rozpočtový rok 2015;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, Európskej rade, Rade, Komisii a Dvoru audítorov, európskemu ombudsmanovi, európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov a Európskej službe pre vonkajšiu činnosť a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Antonio TAJANI

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2015.

      (2)  Ú. v. EÚ C 380, 14.10.2016, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 375, 13.10.2016, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 380, 14.10.2016, s. 147.

      (5)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0147.

      (6)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2237 z 30. novembra 2017, ktorým sa vymenúvajú dvaja členovia Výboru regiónov navrhnutí Švédskym kráľovstvom

text:
               6.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 320/10

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/2237
   z 30. novembra 2017,
   ktorým sa vymenúvajú dvaja členovia Výboru regiónov navrhnutí Švédskym kráľovstvom
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
   so zreteľom na návrh švédskej vlády,
   keďže:

               (1)

               Rada prijala 26. januára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/116 (1), 5. februára 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/190 (2) a 23. júna 2015 rozhodnutie (EÚ) 2015/994 (3), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020. Rozhodnutím Rady (EÚ) 2015/1203 (4) bola 20. júla 2015 pani Monalisa NORMANNOVÁ nahradená pánom Joakimom LARSSONOM ako členom.

               (2)

               V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Heléne FRITZONOVEJ a pána Joakima LARSSONA sa uvoľnili dve miesta členov Výboru regiónov,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2020, sa za členky Výboru regiónov vymenúvajú:

               —

               Katrin STJERNFELDT JAMMEH, Malmö kommun,

               —

               Agneta GRANSTRÖM, Norrbottens läns landsting.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 30. novembra 2017

            Za Radu

            predsedníčka

         K. SIMSON

      (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/116 z 26. januára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 20, 27.1.2015, s. 42).

      (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/190 z 5. februára 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 31, 7.2.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/994 z 23. júna 2015, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2015 do 25. januára 2020 (Ú. v. EÚ L 159, 25.6.2015, s. 70).

      (4)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1203 z 20. júla 2015, ktorým sa vymenúvajú traja švédski členovia a šiesti švédski náhradníci Výboru regiónov (Ú. v. EÚ L 195, 23.7.2015, s. 44).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2240 z 10. novembra 2017 o podpise v mene Únie a predbežnom vykonávaní Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov

text:
               7.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 322/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/2240
   z 10. novembra 2017
   o podpise v mene Únie a predbežnom vykonávaní Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 5,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada 20. decembra 2010 poverila Komisiu začať rokovania so Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov (ďalej len „ETS“). Rokovania boli úspešne ukončené parafovaním Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov (ďalej len „dohoda“).

               (2)

               Dohodou sa zabezpečuje, aby boli splnené podmienky prepojenia podľa článku 25 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (1).

               (3)

               Pozície, ktoré sa majú v mene Únie prijať v spoločnom výbore zriadenom na základe dohody, by sa mali určiť v súlade s existujúcimi postupmi a praxou a pri plnom rešpektovaní právomocí Rady týkajúcich sa tvorby politík. Predovšetkým, keď sa spoločný výbor vyzve, aby prijal rozhodnutia s právnymi účinkami, určí pozíciu Únie v súlade s článkom 218 ods. 9 zmluvy Rada.

               (4)

               Dohoda by sa mala podpísať.

               (5)

               Na zabezpečenie koordinácie medzi stranami a zohľadnenie relevantného legislatívneho vývoja vrátane prijatia a nadobudnutia účinnosti príslušných švajčiarskych pravidiel, ktorými sa ETS Švajčiarska rozširuje na leteckú dopravu, a potreby zodpovedajúcim spôsobom zmeniť prílohu I časť B k dohode, články 11 až 13 dohody by sa mali predbežne vykonávať až do ukončenia postupov potrebných na nadobudnutie jej platnosti,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje podpis Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov, s výhradou uzavretia uvedenej dohody.
   Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Únie.
   Článok 3
   Články 11 až 13 dohody sa predbežne vykonávajú od dátumu jej podpisu (2) až do ukončenia postupov potrebných na nadobudnutie jej platnosti.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho prijatí.

      V Bruseli 10. novembra 2017

            Za Radu

            predsednička

         U. PALO

      (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

      (2)  Dátum podpisu dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2242 z 30. novembra 2017 o poverení začať rokovania o zmene Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992

text:
               7.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 322/29

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/2242
   z 30. novembra 2017
   o poverení začať rokovania o zmene Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s článkom 218 ods. 3 a 4,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Únia je zmluvnou stranou Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (1) (ďalej len „ISA“) a členom Medzinárodnej organizácie pre cukor (ďalej len „ISO“).

               (2)

               Únia od roku 1995 schvaľovala predĺženie ISA v dvojročných intervaloch. Rada 25. septembra 2017 poverila Komisiu prijatím pozície na podporu predĺženia platnosti ISA na ďalšie maximálne dvojročné obdobie, ktoré uplynie 31. decembra 2019.

               (3)

               Podľa článku 8 ISA Medzinárodná rada pre cukor vykonáva alebo zabezpečuje výkon všetkých takých funkcií, ktoré sú potrebné na vykonávanie ustanovení ISA. Podľa článku 13 ISA všetky rozhodnutia Medzinárodnej rady pre cukor sa v zásade prijímajú na základe konsenzu. V prípade, že nedôjde ku konsenzu, rozhodnutia sa majú prijímať jednoduchou väčšinou hlasov okrem prípadov, keď sa v ISA stanovuje osobitné hlasovanie.

               (4)

               Podľa článku 25 ISA členovia ISO majú spolu 2 000 hlasov. Každý člen ISO má určitý počet hlasov, ktorý sa každoročne upravuje na základe kritérií vopred určených v ISA.

               (5)

               Účasť na medzinárodnej dohode o cukre je v záujme Únie vzhľadom na význam tohto odvetvia pre viaceré členské štáty a pre hospodárstvo európskeho odvetvia cukru.

               (6)

               Inštitucionálny rámec ISA a najmä rozdelenie hlasov medzi členov ISO, ktoré takisto ovplyvňuje finančný príspevok členov do ISO, už však neodrážajú realitu svetového trhu s cukrom.

               (7)

               Od roku 1992 sa nezmenil podiel finančných príspevkov Únie, ktoré sú stanovené v pravidlách pre finančné príspevky do ISO, hoci sa odvtedy podstatne zmenil svetový trh s cukrom a najmä relatívne postavenie Únie v ňom. Dôsledkom toho Únia znášala neprimerane veľké rozpočtové náklady a v posledných rokoch aj zodpovednosť za náklady v súvislosti s ISO.

               (8)

               Pravidlá ISA týkajúce sa finančného príspevku pre ISO sa môžu zmeniť v súlade s postupom stanoveným v článku 44 ISA. Podľa uvedeného článku Medzinárodná rada pre cukor môže na základe osobitného hlasovania odporučiť členom ISO zmenu ISA. V súlade s článkom 7 ISA by Únia ako člen Medzinárodnej rady pre cukor mala mať možnosť začať rokovania a podieľať sa na nich s cieľom zmeniť inštitucionálny rámec ISA.

               (9)

               Je preto vhodné poveriť Komisiu začatím rokovaní v rámci Medzinárodnej rady pre cukor o zmene ISA, vypracovať usmernenia k rokovaniam a vymenovať osobitný výbor, s ktorým bude Komisia konzultovať v priebehu rokovaní,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Komisia sa týmto poveruje začať rokovať v mene Únie o zmenách Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992.
   Článok 2
   Rokovania sa vedú na základe smerníc Rady na rokovanie stanovených v dodatku k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 3
   Rokovania sa vedú v konzultácii s pracovnou skupinou pre komodity.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie sa uplatňuje do 31. decembra 2019.
   Článok 5
   Toto rozhodnutie je určené Komisii.

      V Bruseli 30. novembra 2017

            Za Radu

            predsedníčka

         K. SIMSON

      (1)  Rozhodnutie Rady 92/580/EHS z 13. novembra 1992 o podpísaní a uzavretí Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (Ú. v. ES L 379, 23.12.1992, s. 15).


title: Rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2263 zo 7. decembra 2017, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/452/SZBP o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia

text:
               8.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 324/51

         ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2017/2263
   zo 7. decembra 2017,
   ktorým sa mení rozhodnutie 2010/452/SZBP o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28, článok 42 ods. 4 a článok 43 ods. 2,
   so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Rada 12. augusta 2010 prijala rozhodnutie 2010/452/SZBP (1), na základe ktorého sa predlžuje pozorovateľská misia Európskej únie v Gruzínsku (EUMM Georgia) zriadená jednotnou akciou Rady 2008/736/SZBP (2).

               (2)

               Rada 12. decembra 2016 prijala rozhodnutie (SZBP) 2016/2238 (3), ktorým sa mandát misie predlžuje do 14. decembra 2018 a stanovuje referenčná suma do 14. decembra 2017.

               (3)

               Rozhodnutie 2010/452/SZBP by sa malo zmeniť s cieľom stanoviť referenčnú sumu na obdobie od 15. decembra 2017 do 14. decembra 2018.

               (4)

               Misia EUMM Georgia sa uskutoční v kontexte situácie, ktorá sa môže zhoršiť a ktorá by mohla ohroziť splnenie cieľov vonkajšej činnosti Únie stanovených v článku 21 zmluvy,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   V článku 14 ods. 1 rozhodnutia 2010/452/SZBP sa dopĺňa tento pododsek:

      „Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUMM Georgia v období od 15. decembra 2017 do 14. decembra 2018 je 19 970 000,00 EUR.“

   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Uplatňuje sa od 15. decembra 2017.

      V Bruseli 7. decembra 2017

            Za Radu

            predseda

         A. ANVELT

      (1)  Rozhodnutie Rady 2010/452/SZBP z 12. augusta 2010 o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia (Ú. v. EÚ L 213, 13.8.2010, s. 43).

      (2)  Jednotná akcia Rady 2008/736/SZBP z 15. septembra 2008 o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia (Ú. v. EÚ L 248, 17.9.2008, s. 26).

      (3)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2016/2238 z 12. decembra 2016, ktorým sa mení rozhodnutie 2010/452/SZBP o pozorovateľskej misii Európskej únie v Gruzínsku, EUMM Georgia (Ú. v. EÚ L 337, 13.12.2016, s. 15).


title: Vykonávacie rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2265 zo 7. decembra 2017, ktorým sa vykonáva rozhodnutie (SZBP) 2015/1333 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi

text:
               8.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 324/53

         VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2017/2265
   zo 7. decembra 2017,
   ktorým sa vykonáva rozhodnutie (SZBP) 2015/1333 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 31 ods. 2,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2015/1333 z 31. júla 2015 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi, a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2011/137/SZBP (1), a najmä na jeho článok 12 ods. 1,
   so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Rada 31. júla 2015 prijala rozhodnutie (SZBP) 2015/1333.

               (2)

               Výbor Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov zriadený podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 1970 (2011) zmenil 27. novembra 2017 záznam o plavidle v zozname plavidiel, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia.

               (3)

               Príloha V k rozhodnutiu (SZBP) 2015/1333 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Príloha V k rozhodnutiu (SZBP) 2015/1333 sa mení tak, ako sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 7. decembra 2017

            Za Radu

            predseda

         A. ANVELT

      (1)  Ú. v. EÚ L 206, 1.8.2015, s. 34.

      PRÍLOHA
      V oddiele B (Subjekty) prílohy V k rozhodnutiu (SZBP) 2015/1333 sa položka 1 nahrádza takto:

         „1.   Názov: CAPRICORN

            Alias: n.a. Alias 2: n.a. Adresa: n.a. Dátum zaradenia do zoznamu: 21. júla 2017

            Doplňujúce informácie

         IMO: 8900878. Zaradené do zoznamu podľa bodu 10 písm. a) a b) rezolúcie č. 2146 (2014) v znení rozšírenom a zmenenom bodom 2 rezolúcie č. 2362 (2017) (zákaz nakladať, prepravovať alebo vykladať; zákaz vstupovať do prístavov). Podľa bodu 11 rezolúcie č. 2146 toto označenie výbor obnovil 20. októbra 2017 a platí do 18. januára 2018, pokiaľ ho neukončí výbor skôr na základe bodu 12 rezolúcie č. 2146. Vlajkový štát: neznámy. K 21. septembru 2017 sa plavidlo nachádzalo v medzinárodných vodách pri Spojených arabských emirátoch.“.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2017/2262 zo 4. decembra 2017, ktorým sa vymenúvajú členovia výboru ustanoveného v článku 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

text:
               8.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 324/50

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ, Euratom) 2017/2262
   zo 4. decembra 2017,
   ktorým sa vymenúvajú členovia výboru ustanoveného v článku 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 255 druhý odsek,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a ods. 1,
   so zreteľom na iniciatívu predsedu Súdneho dvora z 10. októbra 2017,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 255 prvého odseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa zriadi výbor na účely poskytnutia stanoviska k vhodnosti kandidátov vykonávať funkciu sudcu a generálneho advokáta na Súdnom dvore a na Všeobecnom súde (ďalej len „výbor“) predtým, ako vlády členských štátov vykonajú vymenovania.

               (2)

               Výbor sa skladá zo siedmich osôb vybraných spomedzi bývalých členov Súdneho dvora a Všeobecného súdu, členov najvyšších vnútroštátnych súdnych orgánov a uznávaných odborníkov v oblasti práva, pričom jedného z nich navrhne Európsky parlament.

               (3)

               Je potrebné usilovať sa o dosiahnutie vyrovnaného zloženia výboru, a to najmä pokiaľ ide o geografické hľadisko, ako aj zastúpenie právnych systémov členských štátov.

               (4)

               Je preto potrebné vymenovať členov výboru, ako aj jeho predsedu,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Na obdobie štyroch rokov, ktoré sa začína 1. marca 2018, sa za členov výboru ustanoveného v článku 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vymenúvajú:

               pán Christiaan TIMMERMANS, predseda

               pán Simon BUSUTTIL

               pán Frank CLARKE

               pán Carlos LESMES SERRANO

               pani Maria Eugénia MARTINS DE NAZARÉ RIBEIRO

               pán Andreas VOSSKUHLE

               pán Mirosław WYRZYKOWSKI

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. marca 2018.

      V Bruseli 4. decembra 2017

            Za Radu

            predsedníčka

         U. PALO


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2269 zo 7. decembra 2017, ktorým sa stanovuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022

text:
               9.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 326/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/2269
   zo 7. decembra 2017,
   ktorým sa stanovuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2018 – 2022
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 352,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,
   keďže:

               (1)

               Aby mohla Agentúra Európskej únie pre základné práva (ďalej len „agentúra“) riadne plniť svoje úlohy, Rada má každých päť rokov prijať viacročný rámec, v ktorom sa určia tematické oblasti činnosti agentúry v súlade s nariadením Rady (ES) č. 168/2007 (2).

               (2)

               Prvý viacročný rámec bol stanovený rozhodnutím Rady 2008/203/ES (3). Druhý viacročný rámec bol stanovený rozhodnutím Rady 252/2013/EÚ (4).

               (3)

               Realizácia viacročného rámca by sa mala uskutočňovať výlučne v rámci rozsahu pôsobnosti práva Únie.

               (4)

               Viacročný rámec by mal byť v súlade s prioritami Únie a mali by sa v ňom náležite zohľadniť základné postoje vyplývajúce z uznesení Európskeho parlamentu a zo záverov Rady v oblasti základných práv.

               (5)

               Vo viacročnom rámci by sa mali náležite zohľadňovať finančné a ľudské zdroje agentúry.

               (6)

               Viacročný rámec by mal obsahovať ustanovenia, ktorých účelom je zabezpečiť komplementárnosť s právomocou iných orgánov, úradov a agentúr Únie, ako aj s Radou Európy a inými medzinárodnými organizáciami, ktoré pôsobia v oblasti základných práv. Najdôležitejšími orgánmi, úradmi a agentúrami Únie v súvislosti s týmto viacročným rámcom sú: Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 439/2010 (5); Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex), zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 (6) a premenovaná nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 (7); Európska migračná sieť, zriadená rozhodnutím Rady 2008/381/ES (8); Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE), zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1922/2006 (9); európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (EDPS), zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (10); Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA), zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 526/2013 (11); Eurojust, zriadený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV (12); Európsky policajný úrad (Europol), zriadený rozhodnutím Rady 2009/371/SVV (13); Agentúra Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL), zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2219 (14); Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofound), zriadená nariadením Rady (EHS) č. 1365/75 (15) a Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA), zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1077/2011 (16).

               (7)

               Do tematických oblastí činnosti agentúry by mal byť zahrnutý boj proti rasizmu, xenofóbii a súvisiacim prejavom neznášanlivosti.

               (8)

               Vzhľadom na dôležitosť boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu pre Úniu, ktorá ho určila za jeden z piatich cieľov stratégie rastu Európa 2020, by agentúra pri zhromažďovaní a šírení údajov v rámci tematických oblastí určených týmto rozhodnutím mala zohľadňovať ekonomické a sociálne predpoklady umožňujúce efektívne využívanie základných práv.

               (9)

               Komisia pri príprave svojho návrhu konzultovala so správnou radou agentúry a 1. marca 2016 dostala jej písomné stanovisko. So správnou radou agentúry sa ďalej konzultovalo na jej zasadnutí, ktoré sa uskutočnilo 19. a 20. mája 2016.

               (10)

               Agentúra môže v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 168/2007 na základe žiadosti Európskeho parlamentu, Rady alebo Komisie vykonávať činnosť mimo tematických oblastí určených vo viacročnom rámci, ak to umožňujú jej finančné a ľudské zdroje,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Viacročný rámec
   1.   Týmto sa stanovuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva (ďalej len „agentúra“) na roky 2018 – 2022.
   2.   V súlade s článkom 3 nariadenia (ES) č. 168/2007 agentúra plní úlohy vymedzené v článku 4 ods. 1 uvedeného nariadenia v rámci tematických oblastí určených v článku 2 tohto rozhodnutia.
   Článok 2
   Tematické oblasti
   Tematické oblasti sú tieto:

               a)

               obete trestných činov a prístup k spravodlivosti;

               b)

               rovnosť a diskriminácia založená na akomkoľvek dôvode ako je pohlavie, rasa, farba pleti, etnický alebo sociálny pôvod, genetické vlastnosti, jazyk, náboženstvo alebo viera, politické alebo iné zmýšľanie, príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, narodenie, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálna orientácia, alebo z dôvodu štátnej príslušnosti;

               c)

               informačná spoločnosť, a najmä rešpektovanie súkromného života a ochrana osobných údajov;

               d)

               justičná spolupráca, okrem spolupráce v trestných veciach;

               e)

               migrácia, hranice, azyl a integrácia utečencov a migrantov;

               f)

               rasizmus, xenofóbia a súvisiace prejavy neznášanlivosti;

               g)

               práva dieťaťa;

               h)

               integrácia a sociálne začlenenie Rómov.

         Článok 3
   Komplementárnosť a spolupráca s inými orgánmi
   1.   Pri vykonávaní tohto viacročného rámca agentúra zabezpečuje primeranú spoluprácu a koordináciu s príslušnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Únie, členskými štátmi, medzinárodnými organizáciami a občianskou spoločnosťou v súlade s článkami 6, 7, 8 a 10 nariadenia (ES) č. 168/2007.
   2.   Agentúra sa zaoberá otázkami súvisiacimi s diskrimináciou z dôvodu pohlavia výlučne v rámci svojej činnosti, ktorú má vyvíjať v súvislosti so všeobecnými otázkami diskriminácie uvedenej v článku 2 písm. b), a v rozsahu, ktorý tejto činnosti zodpovedá, keďže zhromažďovanie údajov o rodovej rovnosti a diskriminácii z dôvodu pohlavia je úlohou Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť (EIGE). Agentúra a EIGE spolupracujú v súlade s dohodou o spolupráci z 22. novembra 2010.
   3.   Agentúra spolupracuje s inými orgánmi, úradmi a agentúrami Únie ako sú: Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofound) v súlade s dohodou o spolupráci z 8. októbra 2009; Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž (Frontex) v súlade s dohodou o spolupráci z 26. mája 2010; Európsky podporný úrad pre azyl (EASO) v súlade s pracovnou dohodou z 11. júna 2013; Eurojust v súlade s memorandom o porozumení z 3. novembra 2014 a Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA) v súlade s pracovnou dohodou zo 6. júla 2016. Okrem toho spolupracuje s Európskym policajným úradom (Europol), Agentúrou Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL) a Európskou migračnou sieťou v súlade s budúcimi dohodami o spolupráci. Spolupráca s uvedenými orgánmi sa obmedzuje na činnosti v rozsahu pôsobnosti tematických oblastí stanovených v článku 2.
   4.   Agentúra plní svoje úlohy v súvislosti s informačnou spoločnosťou, a najmä pokiaľ ide o rešpektovanie súkromného života a ochranu osobných údajov, v spolupráci s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov (EDPS), Európskym výborom pre ochranu údajov, Agentúrou Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA) a so Spoločným výskumným centrom Európskej komisie (JRC) a spôsobom, ktorý je komplementárny k ich činnosti.
   5.   Agentúra koordinuje svoju činnosť s činnosťou Rady Európy v súlade s článkom 9 nariadenia (ES) č. 168/2007 a s Dohodou medzi Európskym spoločenstvom a Radou Európy o spolupráci medzi Agentúrou Európskej únie pre základné práva a Radou Európy (17), na ktorú sa odkazuje v uvedenom článku.
   Článok 4
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

   Uplatňuje sa od 1. januára 2018.

      V Bruseli 7. decembra 2017

            Za Radu

            predseda

         A. ANVELT

      (1)  Súhlas z 1. júna 2017 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 168/2007 z 15. februára 2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (Ú. v. EÚ L 53, 22.2.2007, s. 1).

      (3)  Rozhodnutie Rady 2008/203/ES z 28. februára 2008, ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 168/2007 v súvislosti s prijatím viacročného rámca pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2007 – 2012 (Ú. v. EÚ L 63, 7.3.2008, s. 14).

      (4)  Rozhodnutie Rady 252/2013/EÚ z 11. marca 2013, ktorým sa zriaďuje viacročný rámec pre Agentúru Európskej únie pre základné práva na roky 2013 – 2017 (Ú. v. EÚ L 79, 21.3.2013, s. 1).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 439/2010 z 19. mája 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky podporný úrad pre azyl (Ú. v. EÚ L 132, 29.5.2010, s. 11).

      (6)  Nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1).

      (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1624 zo 14. septembra 2016 o európskej pohraničnej a pobrežnej stráži, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007, nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 a rozhodnutie Rady 2005/267/ES (Ú. v. EÚ L 251, 16.9.2016, s. 1).

      (8)  Rozhodnutie Rady 2008/381/ES zo 14. mája 2008, ktorým sa zriaďuje Európska migračná sieť (Ú. v. EÚ L 131, 21.5.2008, s. 7).

      (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1922/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (Ú. v. EÚ L 403, 30.12.2006, s. 9).

      (10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

      (11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 526/2013 z 21. mája 2013 o Agentúre Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA) a o zrušení nariadenia (ES) č. 460/2004 (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 41).

      (12)  Rozhodnutie Rady 2002/187/SVV z 28. februára 2002, ktorým sa zriaďuje Eurojust s cieľom posilniť boj proti závažným trestným činom (Ú. v. ES L 63, 6.3.2002, s. 1).

      (13)  Rozhodnutie Rady 2009/371/SVV zo 6. apríla 2009 o zriadení Európskeho policajného úradu (Europol) (Ú. v. EÚ L 121, 15.5.2009, s. 37).

      (14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2219 z 25. novembra 2015 o Agentúre Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva (CEPOL) a ktorým sa nahrádza a zrušuje rozhodnutie Rady 2005/681/SVV (Ú. v. EÚ L 319, 4.12.2015, s. 1).

      (15)  Nariadenie Rady (EHS) č. 1365/75 z 26. mája 1975 o zriadení Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Ú. v. ES L 139, 30.5.1975, s. 1).

      (16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1077/2011 z 25. októbra 2011, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (Ú. v. EÚ L 286, 1.11.2011, s. 1).

      (17)  Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Radou Európy o spolupráci medzi Agentúrou Európskej únie pre základné práva a Radou Európy (Ú. v. EÚ L 186, 15.7.2008, s. 7).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2270 z 9. októbra 2017 o uzavretí Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej

text:
               9.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 326/5

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/2270
   z 9. októbra 2017
   o uzavretí Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 207 a 209 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a),
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               V súlade s rozhodnutím Rady 2012/273/EÚ (2) bola 30. apríla 2013 podpísaná Rámcová dohoda medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej, s výhradou jej neskoršieho uzavretia.

               (2)

               Dohoda by sa mala schváliť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje Rámcová dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej.
   Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Spoločnému výboru zriadenému podľa článku 56 dohody predsedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku.
   Únia alebo Únia a členské štáty sú v spoločnom výbore zastúpené v závislosti od predmetu rokovania.
   Článok 3
   Predseda Rady vydá v mene Únie oznámenie stanovené v článku 63 ods. 1 dohody (3).
   Článok 4
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 9. októbra 2017

            Za Radu

            predseda

         S. KIISLER

      (1)  Súhlas z 15. februára 2017 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (2)  Rozhodnutie Rady 2012/273/EÚ zo 14. mája 2012 o podpise Rámcovej dohody o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej v mene Únie (Ú. v. EÚ L 134, 24.5.2012, s. 4).

      (3)  Dátum nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2271 z 30. novembra 2017 o uzavretí Protokolu k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii, v mene Únie a jej členských štátov

text:
               9.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 326/36

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/2271
   z 30. novembra 2017
   o uzavretí Protokolu k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii, v mene Únie a jej členských štátov
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 207 a 209 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a),
   so zreteľom na Akt o pristúpení Chorvátskej republiky, a najmä na jeho článok 6 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/949 (2) bol 31. októbra 2016 podpísaný Protokol k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii s výhradou jeho neskoršieho uzavretia.

               (2)

               Protokol by sa mal schváliť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie a jej členských štátov schvaľuje Protokol k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii.
   Znenie protokolu je pripojené k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Predseda Rady určí osobu(-y) splnomocnenú(-é) vydať v mene Únie a jej členských štátov oznámenie stanovené v článku 4 ods. 1 protokolu (3).
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 30. novembra 2017

            Za Radu

            predsedníčka

         K. SIMSON

      (1)  Súhlas zo 16. mája 2017 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/949 zo 6. júna 2016 o podpise Protokolu k Rámcovej dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii, v mene Únie a jej členských štátov (Ú. v. EÚ L 159, 16.6.2016 s. 1).

      (3)  Dátum nadobudnutia platnosti protokolu uverejní Generálny Sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.


title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 226/17/COL z 19. decembra 2017, ktorým sa Nórsko oslobodzuje od povinnosti uplatňovať na určité druhy akt uvedený v bode 2 časti 1 kapitoly III prílohy I k Dohode o Európskom hospodárskom priestore, smernicu Rady 66/401/EHS o uvádzaní osiva krmovín na trh [2018/564]

text:
               12.4.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 94/30

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 226/17/COL
   z 19. decembra 2017,
   ktorým sa Nórsko oslobodzuje od povinnosti uplatňovať na určité druhy akt uvedený v bode 2 časti 1 kapitoly III prílohy I k Dohode o Európskom hospodárskom priestore, smernicu Rady 66/401/EHS o uvádzaní osiva krmovín na trh [2018/564]
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO,

      So zreteľom na akt uvedený v bode 2 časti 1 kapitoly III prílohy I k Dohode o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“),

         smernica Rady 66/401/EHS zo 14. júna 1966 o uvádzaní osiva krmovín na trh
          (1) („smernica 66/401/EHS“), a najmä na jej článok 23a,
      upravený na účely Dohody o EHP bodom 4 písm. d) protokolu 1 k Dohode o EHP, článkom 5 ods. 2 písm. d) Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu, článkom 1 ods. 1 písm. c), článkom 1 ods. 2 a 3 protokolu 1 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdu,

   so zreteľom na žiadosť, ktorú 3. júla 2017 predložilo Nórsko,
   keďže:

               (1)

               V smernici 66/401/EHS sa stanovujú určité ustanovenia týkajúce sa uvádzania osiva krmovín na trh a v článku 23a sa stanovuje, že štát EHP môže byť úplne alebo čiastočne oslobodený od povinnosti uplatňovať túto smernicu, pokiaľ ide o určité druhy, pokiaľ sa osivo takýchto druhov sa na jeho území bežne nerozmnožuje a ani sa s ním neobchoduje.

               (2)

               Nórsko predložilo 3. júla 2017 (dokument č. 864007) žiadosť o oslobodenie od povinnosti uplatňovať smernicu 66/401/EHS na 22 nových druhov zahrnutých do tejto smernice vykonávacou smernicou Komisie (EÚ) 2016/2109 z 1. decembra 2016, ktorou sa mení smernica Rady 66/401/EHS, pokiaľ ide o zahrnutie nových druhov a botanického názvu druhu Lolium x boucheanum Kunth
                   (2), uvedenú v bode 2 časti 1 kapitoly III prílohy I k Dohode o EHP, keďže tieto druhy sa v Nórsku bežne nerozmnožujú ani neuvádzajú na trh.

               (3)

               Pokiaľ tieto podmienky budú zotrvávať, by preto Nórsko malo byť oslobodené od povinnosti uplatňovať smernicu 66/401/EHS na tieto druhy.

               (4)

               Týmto by nemalo byť dotknuté uvedenie na trh v Nórsku osiva vyprodukovaného v súlade so smernicou 66/401/EHS v inej zmluvnej strane Dohody o EHP.

               (5)

               Opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru EZVO pre veterinárne a fytosanitárne záležitosti,

         PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa Nórsko oslobodzuje od povinnosti uplatňovať akt uvedený v bode 2 časti 1 kapitoly III prílohy I k Dohode o Európskom hospodárskom priestore smernicu Rady 66/401/EHS o uvádzaní osiva krmovín na trh, s výnimkou článku 14 ods. 1, na tieto druhy:

               —

                  Biserrula pelecinus

               —

                  Lathyrus cicera

               —

                  Medicago doliata

               —

                  Medicago italica

               —

                  Medicago littoralis

               —

                  Medicago murex

               —

                  Medicago polymorpha

               —

                  Medicago rugosa

               —

                  Medicago scutellata

               —

                  Medicago truncatula

               —

                  Ornithopus compressus

               —

                  Ornithopus sativus

               —

                  Plantago lanceolata

               —

                  Trifolium fragiferum

               —

                  Trifolium glanduliferum

               —

                  Trifolium hirtum

               —

                  Trifolium isthmocarpum

               —

                  Trifolium michelianum

               —

                  Trifolium squarrosum

               —

                  Trifolium subterraneum

               —

                  Trifolium vesiculosum

               —

                  Vicia benghalensis

         Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Nórsku.
   Článok 3
   Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

      V Bruseli 19. decembra 2017

            Za Dozorný úrad EZVO

         Sven Erik SVEDMAN

            predseda

         Helga JÓNSDÓTTIR

            členka kolégia

      (1)  Ú. v. ES 125, 11.7.1966, s. 2298/66.

      (2)  Ú. v. EÚ L 327, 2.12.2016, s. 59.


title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 94/17/COL z 31. mája 2017, ktorým sa ukončuje formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s výnimkou pre ambulantné služby v rámci schémy diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie na obdobie 2014 – 2020 (Nórsko) [2018/595]

text:
               19.4.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 99/18

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 94/17/COL
   z 31. mája 2017,
   ktorým sa ukončuje formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s výnimkou pre ambulantné služby v rámci schémy diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie na obdobie 2014 – 2020 (Nórsko) [2018/595]
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),
   so zreteľom na
   dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 61 a 62,
   protokol 26 k Dohode o EHP,
   Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,
   Protokol 3 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), a najmä na jeho časť II článok 7 ods. 3,
   keďže:
   I.   SKUTOČNOSTI

   1.   Postup

               (1)

               Nórske orgány notifikovali schému diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie na obdobie 2014 – 2020 podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3 listom z 13. marca 2014 (1). Na základe tejto notifikácie a následne poskytnutých informácií (2) dozorný úrad schválil notifikovanú schému pomoci rozhodnutím č. 225/14/COL z 18. júna 2014.

               (2)

               Súd EZVO svojím rozhodnutím z 23. septembra 2015 vo veci E-23/14 Kimek Offshore AS/Dozorný úrad EZVO (3) čiastočne zrušil rozhodnutie dozorného úradu.

               (3)

               Listom z 15. októbra 2015 (4) požiadal dozorný úrad nórske orgány o informácie. Nórske orgány odpovedali listom zo 6. novembra 2015 (5).

               (4)

               Dozorný úrad rozhodnutím č. 489/15/COL z 9. decembra 2015 začal formálne vyšetrovacie konanie. Nórske orgány odpovedali na rozhodnutie dozorného úradu listom z 13. januára 2016 (6).

               (5)

               Rozhodnutie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania bolo 30. júna 2016 zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EZVO k úradnému vestníku (7). Dozorný úrad prijal do 30. júla 2016, keď uplynula lehota na predloženie pripomienok, pripomienky od dvoch zainteresovaných strán: Kimek Offshore AS (list z 12. mája 2016 (8) a NHO Finnmark (list zo 4. júla 2016 (9)). Dozorný úrad poslal listom z 2. augusta 2016 (10) pripomienky nórskym orgánom a dal im príležitosť vyjadriť sa. Nórske orgány odpovedali listom z 5. septembra 2016 (11).

         2.   Rozsah formálneho vyšetrovacieho konania

               (6)

               Súd EZVO svojím rozsudkom čiastočne zrušil rozhodnutie dozorného úradu o schválení schémy regionálne diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie na obdobie 2014 – 2020. Schéma pomoci ako celok nebola počas formálneho vyšetrovacieho konania predmetom nového skúmania dozorného úradu. Vyšetrovanie bolo obmedzené na časť schémy (výnimka pre ambulantné služby), v prípade ktorej bolo zrušené schválenie dozorného úradu.

               (7)

               Keďže výnimka týkajúca sa ambulantných služieb predstavuje výnimku z pravidiel stanovených v schéme diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie, dozorný úrad považuje v záujme úplnosti za názorné poskytnúť prehľad cieľa a právneho základu schémy pomoci ako takej, kým predstaví pravidlá týkajúce sa registrácie podnikov v Nórsku a samotnú výnimku pre ambulantné služby.

         3.   Preskúmanie schémy

   3.1.   Cieľ

               (8)

               Cieľom schémy diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie je znižovať vyľudňovanie najmenej osídlených regiónov Nórska alebo mu predchádzať stimulovaním zamestnanosti. V záujme dosiahnutia tohto cieľa schéma prevádzkovej pomoci znižuje náklady na zamestnanosť znížením sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie v určitých zemepisných oblastiach. Hlavným pravidlom je, že intenzita pomoci sa líši podľa zemepisnej oblasti, v ktorej je organizačný útvar podniku zaregistrovaný. Pravidlá týkajúce sa registrácie sú podrobnejšie vysvetlené ďalej v texte.

         3.2.   Vnútroštátny právny základ

               (9)

               Vnútroštátnym právnym základom schémy je oddiel 23 ods. 2 národného zákona o poistení (12). V tomto oddiele sa zamestnávateľovi stanovuje všeobecná povinnosť platiť príspevky na sociálne zabezpečenie vypočítané na základe hrubej mzdy vyplácanej zamestnancovi. Podľa odseku 12 uvedeného oddielu môže nórsky parlament prijať regionálne diferencované sadzby, ako aj osobitné ustanovenia pre podniky v určitých sektoroch. Vnútroštátny právny základ schémy teda tvorí národný zákon o poistení v spojení s každoročnými rozhodnutiami nórskeho parlamentu (13).

         3.3.   Pravidlá týkajúce sa registrácie

               (10)

               Oprávnenosť na pomoc v rámci schémy závisí od toho, či je podnik registrovaný v oprávnenej oblasti. Hlavným pravidlom schémy je, že intenzita pomoci sa líši podľa zemepisnej oblasti, v ktorej je podnik zaregistrovaný.

               (11)

               V nórskych právnych predpisoch sa vyžaduje, aby podniky registrovali organizačné útvary pre každú samostatnú vykonávanú obchodnú činnosť (14). Ak podnik vykonáva rôzne druhy obchodných činností, musí registrovať samostatné organizačné útvary. Okrem toho je potrebné zaregistrovať samostatné organizačné útvary, ak sa tieto činnosti vykonávajú v rôznych zemepisných lokalitách.

               (12)

               Podľa nórskych úradov je kritérium „samostatnej obchodnej činnosti“ splnené, keď najmenej jeden zamestnanec vykonáva prácu pre materský útvar v samostatnej oblasti a podnik tam možno navštíviť. Každý útvar tvorí vlastný základ na výpočet diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie v závislosti od svojej registrovanej lokality. Podnik registrovaný mimo oblasti oprávnenej na pomoc v rámci schémy bude takto oprávnený na pomoc, ak a v rozsahu, v akom sa jeho hospodárske činnosti vykonávajú v útvare umiestnenom v oprávnenej oblasti.

         3.4.   Ambulantné služby – skúmané opatrenie

               (13)

               Na základe výnimky z hlavného pravidla týkajúceho sa registrácie sa schéma vzťahuje aj na podniky registrované mimo oprávnenej oblasti, ktoré prijímajú pracovníkov, ktorí budú pôsobiť v oprávnenej oblasti, alebo ktorých zamestnanci vykonávajú mobilné činnosti v oprávnenej oblasti. Na účely tohto rozhodnutia sa práca vykonávaná v takýchto situáciách označuje ako „ambulantné služby“. Práve táto výnimka je predmetom preskúmania v tomto rozhodnutí. Na účely tohto rozhodnutia sa toto pravidlo označuje ako „výnimka“. Vnútroštátnym právnym základom pre výnimku je oddiel 1 ods. 4 rozhodnutia nórskeho parlamentu č. 1482 z 5. decembra 2013 o určení daňových sadzieb atď. podľa národného zákona o poistení na rok 2014.

               (14)

               Výnimka sa uplatňuje iba vtedy, ak zamestnanec strávi polovicu alebo viac svojich pracovných dní v oprávnenej oblasti. Ďalej sa znížená sadzba uplatňuje iba na tú časť práce, ktorá tam bola vykonaná. V zásade je daňovým registračným obdobím jeden kalendárny mesiac. Príspevky na sociálne zabezpečenie sa vypočítavajú na základe sadzby platnej v zóne, ktorá sa považuje za miesto výkonu obchodnej činnosti zamestnávateľa.

               (15)

               To znamená, že ak napríklad zamestnanec subjektu registrovaného v Osle (Oslo je v zóne 1, čo je neoprávnená zóna, kde je sadzba teda štandardná, 14,1 %) vykonáva 60 % svojej práce za jeden kalendárny mesiac v meste Vardø (ktoré je v zóne 5, kde je platná sadzba 0 %) a zvyšok v Osle, podnik bude oprávnený na nulovú sadzbu zo mzdy platenej za prácu vykonávanú vo Vardø, ale nie za prácu vykonávanú v Osle.

         4.   Rozsudok Súdu EZVO

               (16)

               Súd EZVO zrušil rozhodnutie dozorného úradu č. 225/14/COL v rozsahu, v akom bolo uzavreté predbežné vyšetrovanie, pokiaľ ide o opatrenie pomoci v oddiele 1 ods. 4 rozhodnutia nórskeho parlamentu č. 1482 z 5. decembra 2013 o určení daňových sadzieb atď. podľa národného zákona o poistení na rok 2014.

               (17)

               Súd EZVO rozhodol (15), že dozorný úrad neposúdil okolnosti a ich dôsledky so zreteľom na zlučiteľnosť pravidla stanoveného v oddiele 1 ods. 4 s fungovaním Dohody o EHP v zmysle článku 61 ods. 3 danej dohody, najmä pokiaľ ide o vplyv výnimky na hospodársku súťaž a obchod a jej zlučiteľnosť s odsekom 16 usmernení dozorného úradu o regionálnej štátnej pomoci na roky 2014 – 2020 (ďalej len „usmernenia o RŠP“) (16). Toto špecifické posúdenie bolo podľa súdu veľmi dôležité na posúdenie notifikovanej schémy dozorným úradom.

               (18)

               Oddiel 1 ods. 4 je napísaný takým spôsobom, aby odrážal výnimku (ktorá je predmetom tohto rozhodnutia) so zodpovedajúcim opatrením proti obchádzaniu určeným na zabránenie tomu, aby si podniky nárokovali pomoc v rámci schémy len tým, že registrujú svoj podnik v oblasti s nižšou sadzbou príspevkov na sociálne zabezpečenie a následne vykonávajú ambulantné činnosti alebo vysielajú zamestnancov, aby pracovali v oblasti s vyššou sadzbou. Na opatrenie proti obchádzaniu sa toto konanie nevzťahuje (17).

         5.   Pripomienky nórskych orgánov k rozhodnutiu č. 489/15/COL

               (19)

               Nórske orgány v odpovedi na začatie formálneho vyšetrovacieho konania dozorným úradom (18) vysvetlili svoj názor, že sadzba uplatniteľná v rámci systému príspevkov na sociálne zabezpečenie je od roku 2007 založená na mieste, ktoré sa považuje za miesto výkonu obchodnej činnosti zamestnávateľa. Toto pravidlo je založené na základnom predpoklade, že pomoc by mali dostávať len podniky vykonávajúce hospodársku činnosť v oprávnenej oblasti a len v rozsahu, v akom v oblasti vykonávajú hospodárske služby. Registrácia nie je rozhodujúcou otázkou.

               (20)

               Pomoc poskytnutá na základe schémy diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie dosahuje ročnú výšku 6,85 miliárd NOK (19). Na základe údajov zhromaždených za prvých osem mesiacov roku 2015 predložili nórske orgány odhadované účinky výnimky za rôzne zóny za rok 2015 ako celok. Opis zón 1, 2, 3, 4 a 4a je uvedený v rozhodnutí č. 225/14/COL v odseku 25. Zóna 1 zahŕňa oblasť stredného Nórska a všetky územia mimo Nórska. Činnosti vykonávané v zóne 1 nie sú oprávnené na pomoc v rámci schémy. Ani činnosti vykonávané v zóne 1a nie sú oprávnené na pomoc v rámci schémy. V zóne 1a však nórske orgány vytvorili systém, v ktorom je znížená sadzba príspevkov na sociálne zabezpečenie. Toto zníženie sa poskytuje ako pomoc de minimis. Opatrenia, ktoré spĺňajú podmienky nariadenia de minimis
                   (20), nepredstavujú pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP.

                  Tabuľka

                  Odhad pomoci poskytnutej podnikom registrovaným v zónach určených v rámci schémy pomoci na základe uplatňovania výnimky za rok 2015

                           Zóna

                           mil. NOK

                           1

                           240

                           1a

                           38

                           2

                           9

                           3

                           1

                           4

                           1

                           4 a

                           10

                           Súčet

                           300

               (21)

               Nórske orgány vysvetlili, že údaje sa môžu značne líšiť v závislosti od povahy ambulantných služieb. Veľké stavebné projekty sa budú väčšinou spoliehať na ambulantné služby, takže zvyšujú využívanie ambulantných činností. Navyše podniky, ktoré vykonávajú významné činnosti v oprávnených zónach, môžu svoje činnosti reorganizovať zriadením útvarov v príslušnej zóne. Aj tým môže byť ovplyvnený odhadovaný účinok výnimky. Nórske orgány napokon poukazujú na pozitívne nepriame účinky intenzívnejších činností v sektore stavebníctva na zamestnanosť v iných sektoroch v oprávnených zónach.

               (22)

               Výnimka poskytuje podnikom v oprávnených zónach prístup k práci za nižšie náklady. Bez nej by sa podniky v oprávnenej oblasti museli viac usilovať o prilákanie špecializovanej pracovnej sily. Špecializovaná práca prostredníctvom ambulantných služieb môže navyše podporiť lepšie znalosti a zručnosti miestnych podnikov. Tieto znalosti a zručnosti môžu v podnikoch zostať aj po tom, ako ambulantný pracovník odíde z podniku, čím vznikne trvalý účinok na miestnu pracovnú silu a podniky.

               (23)

               Výnimkou sa vytvárajú rovnaké podmienky pre všetky hospodárske subjekty pôsobiace v oprávnenej oblasti Miestne podniky môžu zužitkovať prínosy hospodárskej súťaže vo forme nižších cien ambulantných služieb.

               (24)

               Zamestnanci, ktorí sa dočasne zdržujú v oprávnených oblastiach, prispievajú k miestnemu hospodárstvu nakupovaním tovaru a služieb. Keď sa ambulantné služby spoja s dočasným projektom, prejavuje sa to ako dočasný účinok. Keď sa využívanie ambulantných služieb v regióne udržiava, účinok je dlhodobý.

               (25)

               Podniky registrované v centrálnych oblastiach, ktoré vykonávajú ambulantné služby v oprávnených oblastiach, môžu prijať miestnych zamestnancov. Aj keď je táto práca dočasného charakteru, prispeje k zvýšenému príjmu v oprávnených regiónoch, čo následne stimuluje hospodársku činnosť. Nórske orgány argumentujú, že výnimka znižuje náklady práce a poskytuje práci výhodu pred kapitálom v prípadoch, keď ním môže byť nahradená. Tým sa podporuje vyššia zamestnanosť.

         6.   Pripomienky zainteresovaných strán

   6.1.   Kimek Offshore AS

               (26)

               Kimek Offshore AS (ďalej len „Kimek“) je spoločnosť poskytujúca služby v ropnom a plynárenskom priemysle. Patrí do skupiny Kimek Group. Spoločnosť Kimek sa nachádza v meste Kirkenes v kraji Finnmark, čo je oblasť s nulovou sadzbou príspevkov na sociálne zabezpečenie.

               (27)

               Spoločnosť Kimek sa okrem rozhodnutia dozorného úradu o začatí formálneho vyšetrovacieho konania vyjadrila aj k pripomienkam nórskych orgánov, ktoré sú zhrnuté vyššie.

               (28)

               Spoločnosť Kimek zastáva názor, že nórske orgány z veľkej časti nezdokumentovali tieto prvky: že výnimka prispieva k dobre vymedzenému cieľu spoločného záujmu, že je potrebný zásah štátu, že výnimka je vhodná, že má stimulačný účinok, že je primeraná a že sa zabránilo neželaným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP.

               (29)

               Konkurenti spoločnosti Kimek sa vo veľkej miere nachádzajú mimo oblastí oprávnených na regionálnu pomoc. Spoločnosť Kimek namieta voči výnimke, lebo umožňuje podnikom, ktoré sa nachádzajú sa mimo oprávnených zón, ťažiť zo schémy pomoci, keď vykonávajú činnosti v oprávnených oblastiach. Spoločnosť Kimek tvrdí, že tieto podniky nečelia rovnakým problémom ako podniky v oprávnených zónach. Uvádza, že výnimka nie je vhodná na boj proti vyľudňovaniu a posilnenie štruktúry osídlenia v oprávnených oblastiach. Naopak, výnimka poškodzuje podniky, ktoré sa nachádzajú v oprávnených oblastiach.

               (30)

               Spoločnosť Kimek nesúhlasí s názorom nórskych orgánov, že výnimka poskytuje miestnym podnikom za nižšie náklady prístup k špecializovanej pracovnej sile, ktorá by inak nebola dostupná. Spoločnosť Kimek argumentuje, že nórske orgány toto tvrdenie nedokázali ani nepodložili.

               (31)

               Tvrdí, že existuje riziko, že výnimka povedie k úniku mozgov z oprávnených oblastí, lebo jednotlivci nebudú schopní získať prácu na miestnej úrovni.

               (32)

               Spoločnosť Kimek poznamenáva, že nórske orgány nepodložili, že podniky, ktoré nie sú registrované na danom mieste, zamestnávajú pracovníkov, ktorí žijú v oprávnenej oblasti.

               (33)

               Spoločnosť Kimek ďalej uvádza, že ambulantní pracovníci na otvorenom mori nijako podstatne neprispievajú k miestnemu hospodárstvu. Žijú na plošine, väčšinu svojho voľného času trávia na plošine a všetky svoje jedlá konzumujú tam.

               (34)

               Pokiaľ ide o argument nórskych orgánov, že znalosti a zručnosti ambulantných pracovníkov zostanú v miestnych podnikoch, spoločnosť Kimek nechápe, ako by to mohlo viesť k zníženiu vyľudňovania alebo jeho zamedzeniu.

               (35)

               Spoločnosť Kimek argumentuje, že nórske orgány nepodložili, ako výnimka zvyšuje hospodársku súťaž. Spoločnosť Kimek v tejto súvislosti odkazuje najmä na nórske pracovné právo, ktoré umožňuje spoločnostiam, ktoré vysielajú ambulantných pracovníkov, povoliť svojim zamestnancom pracovať 12-hodinové zmeny, pričom na miestne podniky sa vzťahuje 8-hodinové obmedzenie pracovného času. Ide o značné znevýhodnenie miestnych podnikov.

         6.2.   NHO Finnmark

               (36)

               NHO Finnmark je regionálny úrad nórskej konfederácie Confederation of Norwegian Enterprise (Konfederácia nórskych podnikov). Podporuje pripomienky spoločnosti Kimek zhrnuté v predchádzajúcom oddiele.

               (37)

               NHO Finnmark zastáva názor, že regionálna pomoc by sa mala poskytovať len podnikom, ktoré sa nachádzajú v oblastiach oprávnených na regionálnu pomoc. Podniky registrované mimo oprávnených oblastí nečelia rovnakým problémom ako podniky usadené v oprávnenej oblasti. Výnimka nie je vhodná na boj proti vyľudňovaniu a posilnenie štruktúry osídlenia. Naopak, NHO Finnmark uvádza, že výnimka poškodzuje podniky, ktoré sa nachádzajú v oprávnených oblastiach.

               (38)

               NHO Finnmark podobne ako spoločnosť Kimek zdôrazňuje, že nórske pracovné právo poskytuje osobitnú výhodu podnikom, ktoré nie sú registrované v oprávnenej oblasti. NHO Finnmark sa domnieva, že ambulantní pracovníci neprispievajú k miestnemu hospodárstvu rovnako ako pracovníci, ktorí bývajú v oblasti.

         7.   Pripomienky nórskych orgánov k pripomienkam zainteresovaných strán

               (39)

               Nórske orgány v odpovedi na pripomienky zainteresovaných strán poznamenávajú, že predmetom formálneho vyšetrovacieho konania je výnimka, a nie schéma pomoci ako taká. Nórske orgány vysvetľujú, že výnimka je prejavom všeobecnej zásady, že regionálna pomoc by sa mala poskytovať na hospodárske činnosti, ktoré sa skutočne vykonávajú v zemepisných oblastiach, na ktoré sa vzťahuje schéma.

               (40)

               Nórske orgány zdôrazňujú, že v článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP a ani v usmerneniach o RŠP sa nevyžaduje, aby príjemcovia regionálnej pomoci museli byť registrovaní v oblasti oprávnenej na regionálnu pomoc. Nórske orgány súhlasia so spoločnosťou Kimek, že problémy, ktorým čelia podniky formálne registrované v oprávnených oblastiach, nemusia byť úplne rovnaké ako problémy, ktorým čelia spoločnosti formálne registrované mimo týchto oblastí, ktoré však vykonávajú ambulantné služby v oprávnenej oblasti. Nórske orgány však nesúhlasia s tvrdením spoločnosti Kimek, že podniky registrované mimo oprávnenej oblasti nečelia rovnakým problémom, keď pôsobia v oprávnenej oblasti. Spoločnosti čelia rovnakým klimatickým podmienkam, sú rovnako vzdialené od subdodávateľov. Podniky, ktoré vysielajú ambulantných pracovníkov, majú okrem toho ďalšie náklady na dopravu a ubytovanie pracovníkov. Nórske orgány poznamenávajú, že argumenty spoločnosti Kimek sa týkajú ropného priemyslu, čo je časť hospodárstva, v ktorej táto spoločnosť pôsobí. Tvrdia, že posúdenie zlučiteľnosti pomoci sa musí vykonať na všeobecnejšej úrovni, pričom treba zohľadniť špecifické alebo trvalé znevýhodnenia, ktorým čelia podniky vo všetkých relevantných sektoroch.

               (41)

               Nórske orgány odôvodňujú svoje tvrdenia, že podniky majú ťažkosti najať zručných pracovníkov v troch najsevernejších krajoch, odkazom na správu orgánu NAV Finnmark (21), čo je nórsky správny orgán pre prácu a sociálne zabezpečenie v kraji Finnmark. V krajoch Nordland a Troms čelí 14 % podnikov zahrnutých v správe problémom s náborom pracovníkov z dôvodu nedostatku kvalifikovaných pracovníkov. V kraji Finnmark dosahovalo zodpovedajúce číslo 11 %.

               (42)

               Nórske orgány zdôrazňujú, že podniky registrované v oprávnenej oblasti môžu uplatniť nižšiu sadzbu príspevkov na sociálne zabezpečenie na všetky svoje náklady práce (pokiaľ nevykonávajú ambulantné služby mimo oprávnenej oblasti), zatiaľ čo podniky registrované v inej zóne, ktoré vykonávajú ambulantné služby, môžu uplatniť zníženú sadzbu, len ak zamestnanec strávi najmenej polovicu svojich pracovných dní v oprávnenej zóne, a v takomto prípade len pokiaľ ide o mzdy platené za prácu, ktorá tam bola skutočne vykonaná.

               (43)

               Nórske orgány na podloženie nepriamych účinkov regionálnej pomoci uviedli odkazy na dve štúdie o účinkoch ropných činností na severe Nórska (22). Podľa prvej štúdie týkajúcej sa ropného projektu Snøhvit v kraji Finnmark bol priamy účinok na zamestnanosť 230 človekorokov a nepriamy účinok bol ďalších 170 človekorokov. Nórske orgány poznamenávajú, že to sú účinky projektu ako takého, a nie priamy výsledok konkrétneho opatrenia. Z druhej štúdie vyplýva, že významný nepriamy účinok má ropný priemysel na sektor označený ako „súkromné služby“, ktorý tvoria: profesné, vedecké a technické činnosti, poskytovanie personálu, prenájom strojov a dopravného vybavenia, právne a účtovnícke služby, architektonické činnosti, hotelové a reštauračné služby, kanalizácia a zneškodňovanie odpadu.

               (44)

               Nórske orgány spochybňujú relevantnosť nórskeho pracovného práva pri posudzovaní výnimky. V každom prípade poznamenávajú, že právny základ na odchýlenie sa od 8-hodinového obmedzenia, ktorý uvádza sťažovateľ, je otvorený pre každý podnik bez ohľadu na zemepisnú polohu pracovníka a zamestnávateľa, podmienený je však tarifnou dohodou.

         II.   POSÚDENIE

   1.   Existencia štátnej pomoci

               (45)

               V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza: „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

               (46)

               Z toho vyplýva, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak sú kumulatívne splnené všetky tieto podmienky: opatrenie i) je poskytnuté štátom alebo prostredníctvom štátnych prostriedkov; ii) poskytuje príjemcovi selektívnu hospodársku výhodu; iii) môže ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami a narúšať hospodársku súťaž.

               (47)

               Dozorný úrad v rozhodnutí č. 225/14/COL rozhodol, že schéma diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie na roky 2014 – 2020 predstavuje schému pomoci. Dozorný úrad sa odvoláva na svoje odôvodnenie v odsekoch 68 až 74 uvedeného rozhodnutia. Výnimka pre ambulantné služby je súčasťou ustanovení, ktorými sa ustanovuje táto schéma pomoci. Zväčšuje rozsah pôsobnosti schémy v zmysle, že rozširuje okruh možných príjemcov na podniky, ktoré nie sú registrované v oprávnených oblastiach. Podobne ako v prípade inej pomoci poskytnutej v rámci schémy, rozšírenie schémy na podniky registrované mimo oprávnených oblastí vedie k tomu, že podnikom sa zo štátnych zdrojov poskytujú selektívne výhody. Tieto výhody môžu ovplyvniť obchod a narúšať hospodársku súťaž.

         2.   Procedurálne požiadavky

               (48)

               Podľa článku 1 ods. 3 časti I protokolu 3: „Dozorný úrad EZVO bude včas informovaný o všetkých plánoch na poskytnutie alebo zmenu pomoci, aby mohol predložiť pripomienky. …. Príslušný štát nezavedie navrhované opatrenia, kým nebude v rámci konania prijaté konečné rozhodnutie.“

               (49)

               Nórske orgány zaviedli výnimku od 1. júla 2014 po tom, ako ju dozorný úrad schválil rozhodnutím č. 225/14/COL. Tým, že Súd EZVO zrušil schválenie výnimky zo strany dozorného úradu, sa pomoc sa stala protiprávnou. Nórske orgány pozastavili skúmanú výnimku od 1. januára 2016, kým sa čaká na konečný výsledok formálneho vyšetrovacieho konania.

         3.   Zlučiteľnosť pomoci

               (50)

               Dozorný úrad musí posúdiť, či je výnimka zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP na základe jej článku 61 ods. 3 písm. c) v súlade s usmerneniami o RŠP.

               (51)

               Výnimka pre ambulantné služby oprávňuje podniky, ktoré nie sú registrované v oprávnenej oblasti, na využívanie znížených sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie, keď a v rozsahu, v akom vykonávajú hospodárske činnosti v registrovanej oblasti. V článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP ani v usmerneniach o RŠP (ani v pravidlách regionálnej pomoci vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách (23)) sa nevyžaduje, aby príjemcovia regionálnej pomoci museli byť registrovaní v oblasti, ktorá dostáva pomoc.

               (52)

               Regionálna pomoc môže účinne podporovať hospodársky rozvoj znevýhodnených oblastí, len ak sa poskytuje na stimuláciu ďalších investícií alebo hospodárskej činnosti v daných oblastiach (24). V usmerneniach o RŠP sa umožňuje regionálna investičná pomoc a aj regionálna prevádzková pomoc. Regionálna investičná pomoc by mala viesť k investíciám v oblastiach zahrnutých do nórskej mapy regionálnej pomoci, ktorú schválil dozorný úrad (25). Regionálna prevádzková pomoc sa však skúma z mierne odlišného hľadiska. Na regionálnu prevádzkovú pomoc sa článok 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP môže vzťahovať len vtedy, ak sa táto pomoc poskytuje na riešenie konkrétnych alebo trvalých znevýhodnení, ktorým čelia subjekty vykonávajúce hospodárske činnosti v znevýhodnených regiónoch (26). V tejto súvislosti sa v odseku 16 usmernení o RŠP uvádza: „Prevádzkovú pomoc možno považovať za zlučiteľnú, ak je určená […] na predchádzanie alebo zamedzenie znižovania populácie vo veľmi riedko osídlených oblastiach.“

               (53)

               Niet pochýb o tom, že geografický rozsah pôsobnosti schémy ako takej je obmedzený na znevýhodnené regióny. Pôsobnosť tohto rozhodnutia je obmedzená na uvedenú výnimku. Otázkou je, či je táto výnimka zlučiteľná s pravidlami štátnej pomoci, ak umožňuje podnikom zaregistrovaným mimo regiónov, na ktoré sa vzťahuje schéma, využívať pomoc v rámci schémy v rozsahu, v akom vykonávajú hospodárske činnosti v znevýhodnených regiónoch.

               (54)

               Dozorný úrad súhlasí s nórskymi orgánmi v tom, že výnimka sa nemôže posudzovať nezávisle od schémy diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie na obdobie 2014 – 2020, do ktorej patrí. Dozorný úrad v tomto ohľade odkazuje na svoje posúdenie tejto schémy v rozhodnutí č. 225/14/COL, v ktorom uviedol, že schéma je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP na základe jej článku 61 ods. 3 písm. c). Dozorný úrad v uvedenom rozhodnutí určil, že schéma ako taká prispieva k dobre vymedzenému cieľu spoločného záujmu (27), že je potrebný zásah štátu (28), že je vhodná (29), že má stimulačný účinok (30), že je primeraná (31) a že sa zabránilo neželaným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP (32). Tieto všeobecné zásady posúdenia sa uplatňujú na schémy pomoci ako také. Dozorný úrad nepodrobuje jednotlivé pravidlá, ktoré tvoria súčasť schémy, samostatnému posúdeniu na základe týchto všeobecných zásad posudzovania.

               (55)

               Skutočnosť, že Súd EZVO rozhodol, že výnimka je oddeliteľná od zvyšku schémy (33), neznamená, že samotná výnimka by sa mala posudzovať nezávisle od schémy. Otázka oddeliteľnosti je otázka toho, či je prvok schémy tak veľmi spojený so schémou, že nemôže byť logicky oddelený od schémy. Hoci výnimku možno logicky oddeliť od schémy diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie na obdobie 2014 – 2020 v zmysle, že môže byť vyňatá zo schémy bez toho, aby bola schéma zbavená zásadného komponentu potrebného na svoju existenciu schémy, dozorný úrad musí vykonať analýzu zlučiteľnosti výnimky, pričom zohľadní, že je súčasťou všeobecnej schémy pomoci.

               (56)

               Táto všeobecná schéma pomoci je ústrednou časťou kontextu, v ktorom výnimka funguje. Výnimka môže v skutočnosti existovať len ako výnimka z pravidiel všeobecnej schémy (34). Dozorný úrad musí preto zohľadniť (okrem výnimky) aj, že táto všeobecná schéma bola právoplatne vyhlásená za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.

               (57)

               Nórske orgány poskytli prehľad finančných účinkov výnimky (pozri odsek 20 a tabuľku 1).

               (58)

               Výnimka má podobne ako schéma, ktorej je súčasťou, regionálny cieľ. Jej cieľom je stimulovať pracovné príležitosti v oprávnených oblastiach. Stimulácia pracovných príležitostí je však len prostriedkom na dosiahnutie cieľa pomoci, ktorým je znížiť vyľudňovanie, resp. zabrániť mu. Pri posudzovaní zlučiteľnosti pomoci je veľmi dôležité zohľadniť širšie hospodárske účinky opatrenia.

               (59)

               Dozorný úrad zastáva názor, že nórske orgány už preukázali, že na povzbudenie hospodárskej činnosti v oprávnených oblastiach je potrebný zásah štátu. Táto potreba sa týka rovnako všetkých podnikov, ktoré vykonávajú hospodárske činnosti v oprávnených oblastiach bez ohľadu na to, či sú tam registrované alebo nie. V pripomienkach nórskych orgánov bolo navyše primerane dokázané, že subvencovanie ambulantných služieb stimuluje hospodársku činnosť v oprávnených oblastiach. To je v súlade s odsekmi 6 a 71 usmernení o RŠP, ktoré sa týkajú pomoci na podnietenie hospodárskej činnosti. Spoločnosť Kimek a konfederácia NHO Finnmark zastávajú názor, že pomoc by mala byť obmedzená na spoločnosti registrované v oprávnených zónach. Dozorný úrad na druhej strane zastáva názor, že podniky, ktoré poskytujú ambulantné služby, čelia rovnakým problémom (klíma, vzdialenosť subdodávateľov) ako miestne registrované podniky. Dozorný úrad v tejto súvislosti poznamenáva, že zainteresované strany, spoločnosť Kimek a konfederácia NHO Finnmark, neuviedli žiadne konkrétne problémy, ktoré sťažujú činnosť miestne registrovaných podnikov v porovnaní s podnikmi, ktoré pri vykonávaní svojich činností v oprávnených oblastiach poskytujú ambulantné služby.

               (60)

               Dozorný úrad na druhej strane zastáva názor, že nórske orgány nezdokumentovali, že podniky, ktoré poskytujú ambulantné služby, najímajú v oprávnených oblastiach miestnych pracovníkov a nastálo. Nórske orgány neposkytli ekonomické teórie ani všeobecné úvahy, ktoré by podložili tvrdenie, že pracovníci sú najímaní nastálo. Dozorný úrad so zreteľom na uvedené konštatuje, že nórske orgány nepreukázali, že výnimka vedie k tvorbe trvalých pracovných miest v oprávnených oblastiach. To však nie je absolútna požiadavka zlučiteľnosti regionálnej pomoci (35). Ako bolo uvedené, regionálna pomoc by sa mala poskytovať na podnietenie hospodárskej činnosti. To platí bez ohľadu na to, či je podnik, ktorý vykonáva hospodársku činnosť, registrovaný v príslušnej oblasti alebo nie.

               (61)

               Pokiaľ ide o nepriamejšie účinky výnimky, nórske orgány tvrdia, že nepriame účinky sa neprejavujú len vo forme vyšších výdavkov na tovar a služby zo strany ambulantných pracovníkov, ale aj vo forme znalostí a zručností prenášaných miestnym spoločnostiam. Schéma nie je prispôsobená jednému konkrétnemu sektoru, ale vzťahuje sa na väčšinu nórskych hospodárskych sektorov (36). So zreteľom na širokú povahu schémy dozorný úrad súhlasí s nórskymi orgánmi, že pri posudzovaní nepriamych účinkov opatrenia treba zohľadňovať širší obraz. Preskúmanie jednotlivých sektorov je však užitočné na preskúmanie skutočných účinkov výnimky. Nórske orgány poskytli štúdie v úsilí podložiť tvrdenie, že ambulantné služby zvyšujú pozitívne nepriame účinky v oprávnených oblastiach. Ako už bolo uvedené, nórske orgány uviedli odkazy na dve štúdie o účinkoch ropných činností na severe Nórska. Podľa prvej štúdie o ropnom projekte Snøhvit v kraji Finnmark bol priamy účinok na zamestnanosť 230 človekorokov a nepriamy účinok bol ďalších 170 človekorokov. Z druhej štúdie vyplýva, že veľký nepriamy účinok ropného priemyslu sa prejavuje v sektore označovanom ako „súkromné služby“, ktorý tvoria: profesné, vedecké a technické činnosti, poskytovanie personálu, prenájom strojov a dopravného vybavenia, právne a účtovnícke služby, architektonické činnosti, hotelové a reštauračné služby, kanalizácia a zneškodňovanie odpadu.

               (62)

               Dozorný úrad zastáva názor, že z týchto štúdií vyplývajú značné pozitívne nepriame účinky. Keďže však nepriame účinky nie je možné ľahko izolovať, treba značnú váhu priradiť všeobecným úvahám o účinkoch opatrenia, ako je toto. Dozorný úrad je presvedčený, že subvencovanie ambulantných služieb prispieva k predaju miestneho tovaru a miestnych služieb, čím podporuje miestne hospodárstvo. Vzťahuje sa to najmä na zamestnancov, ktorí dochádzajú do oblasti, najmä na krátky alebo stredný čas, lebo pravdepodobne budú bývať v hoteloch, jesť v reštauráciách atď. Dozorný úrad je so zreteľom na uvedené presvedčený, že výnimka poskytuje značné pozitívne nepriame účinky, ktoré prispievajú k zamedzeniu alebo zníženiu vyľudňovania vo veľmi riedko obývaných oblastiach.

               (63)

               Spoločnosť Kimek uvádza, že ambulantní pracovníci na otvorenom mori nijako podstatne neprispievajú k miestnemu hospodárstvu. Žijú na plošine, väčšinu svojho voľného času trávia na plošine a všetky svoje jedlá konzumujú tam. Dozorný úrad poznamenáva, že určití pracovníci menej prispievajú k nepriamym účinkom výnimky z dôvodu povahy svojej pracovnej situácie. Výnimka však nie je obmedzená na určitý sektor, je to skôr horizontálne pravidlo, ktoré platí vo všetkých sektoroch.

               (64)

               Osoba, ktorá poskytuje ambulantné služby, ktoré si vyžadujú určitú úroveň znalostí a zručností, môže preniesť tieto znalosti a zručnosti miestnym podnikom. Dozorný úrad poznamenáva, že spoločnosť Kimek uviedla, že nechápe, ako by znalosti a zručnosti prenesené od zamestnancov poskytujúcich ambulantné služby podnikom v oprávnených oblastiach mohli zamedziť alebo znížiť vyľudňovanie. Dozorný úrad je názoru, že znalosti a zručnosti sú potrebné na fungovanie mnohých hospodárskych činností, a preto sú dôležité na udržanie zamestnanosti v oprávnených oblastiach. Konkrétne miestne podniky, ktoré sa zúčastňujú na spoločných projektoch s podnikmi, ktoré poskytujú ambulantné služby (ako sú veľké stavebné projekty) sú schopné získať znalosti, zručnosti a skúsenosti v práci potrebnej pri týchto typoch projektov. Miestne registrované podniky si potom tieto prínosy zachovajú. Miestne registrované podniky môžu navyše ťažiť zo znalostí a zručností získaných budovaním vzťahov alebo spoluprácou s podnikmi, ktoré poskytujú ambulantné služby (ako sú poradenské služby alebo iná špecializovaná práca), pokiaľ možno tieto činnosti na základe nórskych právnych predpisov klasifikovať ako „ambulantné“. Dozorný úrad súhlasí s nórskymi orgánmi v tom, že prenos znalostí a zručností miestne registrovaným podnikom od ambulantných pracovníkov môže byť dôležitý faktor na udržanie zamestnanosti kvalifikovaných pracovníkov v oprávnených oblastiach, a tým môže podstatne prispieť k zamedzeniu alebo zníženiu vyľudňovania v týchto oblastiach.

               (65)

               Okrem prenosu znalostí a zručností môžu mať miestne podniky prístup k špecializovanej pracovnej sile, ktorá by inak nebola dostupná, za nižšie náklady. To je pre miestne podniky výhodné, lebo nižšie náklady na ambulantné služby zvyšujú príťažlivosť a ziskovosť prevádzkovania podniku v oprávnenej oblasti. Výnimkou sa navyše nastoľujú rovnaké podmienky pre všetky hospodárske subjekty pôsobiace v oprávnenej oblasti, pokiaľ ide o ich náklady na sociálne zabezpečenie počas trvania ich činnosti v danej oblasti.

               (66)

               Súhrnne zastáva dozorný úrad názor, že nórske orgány dostatočne odôvodnili, že dotácie pre ambulantné služby prispievajú k pozitívnym nepriamym účinkom vo forme zvýšených výdavkov na tovar a služby v oprávnených oblastiach, čo je následne prínosné pre pracovné trhy v oprávnených oblastiach. Dozorný úrad je ďalej presvedčený, že dotácie na ambulantné služby prispievajú k poskytovaniu špecializovanej práce za nižšie náklady a k prenosu znalostí a zručností miestne zriadeným podnikom, čo je veľmi dôležité pre zachovanie výkonu mnohých hospodárskych činností v oprávnených oblastiach. Výnimka teda prispieva k zamedzovaniu a znižovaniu vyľudňovania vo veľmi riedko obývaných oblastiach.

               (67)

               Pokiaľ ide o vplyv výnimky na hospodársku súťaž a obchod, nórske orgány tvrdia, že táto výnimka nastoľuje rovnaké podmienky pre všetky podniky pôsobiace v znevýhodnených oblastiach, lebo sa uplatňuje rovnako na všetky podniky so sídlom v EHP. Spoločnosti registrované mimo Nórska, ktoré vysielajú svojich zamestnancov do oprávnených oblastí a ktoré podliehajú nórskym príspevkom na sociálne zabezpečenie, využívajú výnimku, ak sú splnené príslušné podmienky. V prípade neexistencie výnimky by tieto spoločnosti museli byť registrované v príslušnej oblasti, aby sa na ne vzťahovali rovnaké daňové pravidlá ako na ich registrované nórske podniky. Tým by vznikla prekážka vstupu na trh, čo by bolo v rozpore s logikou odseku 134 usmernení o RŠP, v ktorom sa uvádza, že: „Ak je pomoc nevyhnutná a primeraná na dosiahnutie spoločného cieľa …, je pravdepodobné, že negatívne účinky pomoci sa budú dať kompenzovať pozitívnymi účinkami. V niektorých prípadoch však pomoc môže viesť k zmenám štruktúry trhu alebo charakteristík sektora alebo priemyselného odvetvia, čo by mohlo výrazne narušiť hospodársku súťaž na základe prekážok pre vstup na trh alebo odchod z trhu, účinky nahradenia, alebo k presunu obchodných tokov. V týchto prípadoch je nepravdepodobné, že sa identifikované negatívne účinky budú dať kompenzovať niektorými pozitívnymi účinkami.“ Dozorný úrad so zreteľom na uvedené zastáva názor, že výnimka zabezpečuje zabránenie neželaným nepriaznivým účinkom na hospodársku súťaž a prístup na trh. Ide o pozitívny prvok s ohľadom na odsek 3 usmernení o RŠP, v ktorom sa uvádza, že posúdenie regionálnej pomoci vyvažuje potrebu dotácií na regionálny rozvoj a pritom zabezpečuje rovnaké podmienky štátov EHP. Ako bolo uvedené, dozorný úrad nie je presvedčený o tvrdení spoločnosti Kimek, že podniky registrované v oprávnenej oblasti čelia väčšiemu množstvu trvalých ťažkostí ako podniky, ktoré vysielajú zamestnancov na prácu v oblasti na dočasnom základe. Naopak, podniky registrované mimo oprávnenej oblasti majú hospodársku nevýhodu v porovnaní s miestnymi spoločnosťami okrem iného z dôvodu nákladov na dopravu a ubytovanie zamestnancov.

               (68)

               Podniky, ktoré vykonávajú ambulantné služby, môžu do určitej miery registrovať v oprávnenej oblasti svoje útvary. V prípade neexistencie výnimky pre ambulantné služby v oprávnenej oblasti by bolo zaobchádzanie rozdielne podľa toho, či podnik, ktorý poskytuje služby, má v oprávnenej oblasti zriadený útvar. Existuje riziko, že by to malo väčší vplyv na podniky registrované v zahraničí ako na podniky registrované v Nórsku. Možno predpokladať, že podniky, ktoré nie sú registrované v Nórsku, najmä MSP, majú menšie znalosti o osobitostiach nórskych pravidiel týkajúcich sa registrácie podnikov a ich účinkoch na sadzby sociálneho zabezpečenia. So zreteľom na uvedené sa dozorný úrad domnieva, že výnimka zabezpečuje zabránenie neželaným nepriaznivým účinkom (vytvorenie prekážok vstupu na trh a presun obchodných tokov) na hospodársku súťaž a obchod medzi štátmi EHP, čo je v súlade s odsekom 134 usmernení o RŠP.

               (69)

               Na základe posledného kola pripomienok nórskych orgánov sa zdá, že v rámci nórskeho pracovného práva sa nevyskytujú neodôvodnené rozdiely v zaobchádzaní s podnikmi, ktoré poskytujú ambulantné služby, a miestne registrovanými podnikmi, ako tvrdili zainteresované strany. Dozorný úrad preto tento argument nebude ďalej posudzovať.

               (70)

               So zreteľom na uvedené dozorný úrad konštatuje, že výnimka je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP na základe jej článku 61 ods. 3 písm. c).

         4.   Záver

               (71)

               Ako už bolo uvedené, dozorný úrad konštatuje, že výnimka pre ambulantné služby v rámci schémy diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie na obdobie 2014 – 2020 je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP. Táto výnimka je preto schválená ako súčasť tejto schémy do uplynutia platnosti schválenia tejto schémy zo strany dozorného úradu 31. decembra 2020,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Výnimka pre ambulantné služby v rámci schémy diferencovaných príspevkov na sociálne zabezpečenie na obdobie 2014 – 2020 je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP podľa jej článku 61 ods. 3 písm. c). Formálne vyšetrovacie konanie sa týmto ukončuje.
   Článok 2
   Vykonávanie opatrenia sa preto povoľuje.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.
   Článok 4
   Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

      V Bruseli 31. mája 2017

            Za Dozorný úrad EZVO

         Sven Erik SVEDMAN

            predseda

         Frank J. BÜCHEL

            člen kolégia

      (1)  Dokumenty č. 702438-702440, 702442 a 702443.

      (2)  Pozri rozhodnutie č. 225/14/COL (Ú. v. EÚ C 344, 2.10.2014, s. 14 a dodatok EHP č. 55, 2.10.2014, s. 4) v odseku 2.

      (3)  Vec E-23/14 Kimek Offshore AS/Dozorný úrad EZVO, EZVO 2015, Zb. 412.

      (4)  Dokument č. 776348.

      (5)  Dokumenty č. 779603 a 779604.

      (6)  Dokument č. 787605.

      (7)  Ú. v. EÚ C 263, 30.6.2016, s. 21 a dodatok EHP č. 36, 30.6.2016, s. 3.

      (8)  Dokument č. 804442.

      (9)  Dokument č. 811491.

      (10)  Dokument č. 813803.

      (11)  Dokument č. 816653.

      (12)  LOV-1997-02-28-19.

      (13)  Bližšie informácie o schéme pomoci sa uvádzajú v rozhodnutí dozorného úradu č. 225/14/COL.

      (14)  Zákon o koordinačnom registri právnických osôb (LOV- 1994-06-03-15).

      (15)  Vec E-23/14 Kimek Offshore AS/dozorný úrad EZVO, EZVO 2015, Zb. 412, bod 116.

      (16)  Ú. v. EÚ L 166, 5.6.2014, s. 44 a dodatok EHP č. 33, 5.6.2014, s. 1.

      (17)  Pozri rozhodnutie Súdu EZVO z 23. novembra 2015 vo veci E-23/14 INT Kimek Offshore AS/dozorný úrad EZVO, EZVO 2015, Zb. 666.

      (18)  Pripomienky, ktoré predtým predložili nórske orgány, sú zhrnuté v rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, rozhodnutie č. 489/15/COL, v bodoch 15 až 21.

      (19)  Pozri rozhodnutie č. 225/14/COL, odsek 49.

      (20)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1407/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 1) začlenené do Dohody o EHP v prílohe XV 1ea.

      (21)  NAV Finnmark Bedriftsundersøkelse 2016, Notat 1 2016, k dispozícii na: https://www.nav.no/no/Lokalt/Finnmark/Statistikk+og+presse/bedriftsunders%C3%B8kelse--378352.

      (22)  Snøhvit og andre eventyr od NHO, k dispozícii na: http://www.aksjonsprogrammet.no/vedlegg/Snohvit_12des.pdf, a Ringvirkninger av petroleumsnæringen i norsk økonomi od Statistics Norway, k dispozícii na: https://www.ssb.no/nasjonalregnskap-og-konjunkturer/artikler-og-publikasjoner/_attachment/218398?_ts=14b82bba2f0.

      (23)  Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách. Nariadenie Komisie (EÚ) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s. 1) začlenené do Dohody o EHP do prílohy XV 1j. Zmeny pravidiel regionálnej pomoci, ktoré v zásade schválila Európska komisia 17. mája 2017, to nemenia. V článku 15 ods. 3 písm. a) pozmeňujúceho nariadenia sa umožňuje regionálna prevádzková pomoc, keď „príjemcovia vykonávajú svoju hospodársku činnosť“ vo veľmi riedko osídlených oblastiach. Pozmeňujúce nariadenie je dostupné na: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32017R1084.

      (24)  Odsek 6 usmernení o RŠP.

      (25)  Pozri rozhodnutie č. 91/14/COL (Ú. v. EÚ L 172, 12.6.2014, s. 52).

      (26)  Odsek 16 usmernení o RŠP.

      (27)  Pozri rozhodnutie č. 225/14/COL, odseky 85 až 91.

      (28)  Pozri rozhodnutie č. 225/14/COL, odseky 92 až 99.

      (29)  Pozri rozhodnutie č. 225/14/COL, odseky 100 až 107.

      (30)  Pozri rozhodnutie č. 225/14/COL, odseky 108 až 112.

      (31)  Pozri rozhodnutie č. 225/14/COL, odseky 113 až 117.

      (32)  Pozri rozhodnutie č. 225/14/COL, odseky 118 až 121.

      (33)  Rozsudok Súdu EZVO vo veci E-23/14 Kimek Offshore AS/dozorný úrad EZVO, EZVO 2015. Zb. 412, bod 58.

      (34)  Dozorný úrad v tejto súvislosti poznamenáva, že činnosti, na ktoré sa môže potenciálne poskytnúť výnimka, sú obmedzené nórskym zákonom o registrácii obchodných činností (pozri odseky 11 a 12).

      (35)  Cieľom regionálnej pomoci je podporovať hospodársky rozvoj určitých znevýhodnených oblastí (odsek 1 usmernení o RŠP). Dosahuje sa podnietením ďalšej hospodárskej činnosti v týchto oblastiach (odsek 6 usmernení o RŠP). Stimulácia trvalej zamestnanosti je jedným zo spôsobov na dosiahnutie tohto cieľa, nie je to však jediné riešenie.

      (36)  Pozri rozhodnutie dozorného úradu č. 225/14/COL, odseky 11 až 16.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/599 zo 16. apríla 2018, ktorým sa mení rozhodnutie 2003/76/ES, ktorým sa ustanovujú opatrenia potrebné na vykonávanie protokolu tvoriaceho prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva o finančných dôsledkoch ukončenia platnosti Zmluvy o ESUO a o Výskumnom fonde uhlia a ocele

text:
               20.4.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 101/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2018/599
   zo 16. apríla 2018,
   ktorým sa mení rozhodnutie 2003/76/ES, ktorým sa ustanovujú opatrenia potrebné na vykonávanie protokolu tvoriaceho prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva o finančných dôsledkoch ukončenia platnosti Zmluvy o ESUO a o Výskumnom fonde uhlia a ocele
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Protokol č. 37 o finančných následkoch uplynutia platnosti Zmluvy o založení ESUO a o Výskumnom fonde pre uhlie a oceľ, pripojenom k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, a najmä na jeho článok 2 prvý odsek,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,
   keďže:

               (1)

               Platnosť Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele uplynula 23. júla 2002 v súlade s článkom 97 uvedenej zmluvy. Všetky aktíva a pasíva Európskeho spoločenstva uhlia a ocele (ďalej len „ESUO“) sa previedli na Úniu 24. júla 2002.

               (2)

               V protokole č. 37 sa zohľadňuje želanie využívať finančné prostriedky ESUO na výskum v odvetviach súvisiacich s uhoľným a oceliarskym priemyslom, a teda potreba stanoviť v tejto súvislosti určité osobitné pravidlá. V článku 1 ods. 1 protokolu č. 37 sa stanovuje, že čistá hodnota aktív a pasív uvedená v súvahe ESUO z 23. júla 2002 sa má považovať za aktíva určené na výskum v odvetviach súvisiacich s uhoľným a oceliarskym priemyslom, uvádzané ako „ESUO v likvidácii“. Po dokončení likvidácie sa majú uvádzať ako „Aktíva výskumného fondu pre uhlie a oceľ“.

               (3)

               V protokole č. 37 sa tiež stanovuje, že príjmy z týchto aktív, uvádzané ako „výskumný fond pre uhlie a oceľ“ sa má využiť výlučne na výskum mimo rámcového výskumného programu v odvetviach súvisiacich s uhoľným a oceliarskym priemyslom v súlade s ustanoveniami protokolu č. 37 a aktov prijatých na jeho základe.

               (4)

               Rada prijala 1. februára 2003 rozhodnutie 2003/76/ES (2), ktorým sa ustanovujú pravidlá na vykonávanie protokolu č. 37.

               (5)

               Keďže pre nízke úrokové miery na kapitálových trhoch v posledných rokoch výnimočne poklesli príjmy z aktív ESUO v likvidácii, ktoré sú určené na výskum v odvetviach súvisiacich s uhoľným a oceliarskym priemyslom, je nevyhnutné revidovať pravidlá týkajúce sa zrušenia záväzkov prijatých v rámci výskumného programu Výskumného fondu pre uhlie a oceľ (ďalej len „program“), aby sa povolilo využitie súm zodpovedajúcich takýmto zrušeným záväzkom vo výskumnom programe. Okrem toho sumy zodpovedajúce zrušeniam záväzkov, ktoré vznikli od 24. júla 2002, by sa taktiež mali dať k dispozícii Výskumnému fondu pre uhlie a oceľ.

               (6)

               Z toho istého dôvodu je tiež potrebné revidovať pravidlá týkajúce sa spätne získaných súm z programu, aby sa v rámci programu prenášali v súlade s príslušnými ustanoveniami o pripísaných príjmoch nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (3).

               (7)

               Rozhodnutie 2003/76/ES by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Rozhodnutie 2003/76/ES sa mení takto:

               1.

               V článku 4 sa odseky 4 a 5 nahrádzajú takto:
               „4.   Nepoužité príjmy a prostriedky z nich plynúce, ktoré budú ešte k dispozícii 31. decembra v ktoromkoľvek danom roku, ako aj spätne získané sumy sa automaticky prenesú do nasledujúceho roka. Tieto rozpočtové prostriedky nie je možné previesť do iných rozpočtových položiek.
               5.   Rozpočtové prostriedky zodpovedajúce zrušeným záväzkom automaticky prepadnú na konci každého finančného roka. Rezervy na záväzky uvoľnené v dôsledku zrušení sa dajú k dispozícii Výskumnému fondu pre uhlie a oceľ.“

               2.

               Vkladá sa tento článok:
               „Článok 4a
               Suma zodpovedajúca záväzkom zrušeným od 24. júla 2002 podľa článku 4 ods. 5 sa dá k dispozícii Výskumnému fondu pre uhlie a oceľ 10. mája 2018.“

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

      V Luxemburgu 16. apríla 2018

            Za Radu

            predseda

         R. PORODZANOV

      (1)  Súhlas z 13. marca 2018 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (2)  Rozhodnutie Rady 2003/76/ES z 1. februára 2003, ktorým sa ustanovujú opatrenia potrebné na vykonávanie protokolu tvoriaceho prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva o finančných dôsledkoch ukončenia platnosti Zmluvy o ESUO a o Výskumnom fonde uhlia a ocele (Ú. v. EÚ L 29, 5.2.2003, s. 22).

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).