title: 2013/566/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2013 o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho orgánu pre bankovníctvo za rozpočtový rok 2011

text:
               16.11.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 308/196

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU

   zo 17. apríla 2013
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho orgánu pre bankovníctvo za rozpočtový rok 2011
   (2013/566/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskeho orgánu pre bankovníctvo za rozpočtový rok 2011,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskeho orgánu pre bankovníctvo za rozpočtový rok 2011 spolu s odpoveďami orgánu (1),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. februára 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               so zreteľom na článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a najmä na jeho článok 208,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (4), a najmä na jeho článok 64,

               —

               so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a najmä na jeho článok 94,

               —

               so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0113/2013),

               1.

               udeľuje výkonnému riaditeľovi Európskeho orgánu pre bankovníctvo absolutórium za plnenie rozpočtu orgánu za rozpočtový rok 2011;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, výkonnému riaditeľovi Európskemu orgánu pre bankovníctvo, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Martin SCHULZ

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 388, 15.12.2012, s. 60.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU

      zo 17. apríla 2013
      s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho orgánu pre bankovníctvo za rozpočtový rok 2011
      EURÓPSKY PARLAMENT,

                  —

                  so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskeho orgánu pre bankovníctvo za rozpočtový rok 2011,

                  —

                  so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskeho orgánu pre bankovníctvo za rozpočtový rok 2011 spolu s odpoveďami orgánu (1),

                  —

                  so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. februára 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  so zreteľom na článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a najmä na jeho článok 208,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo), ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (4), a najmä na jeho článok 64,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a najmä na jeho článok 94,

                  —

                  so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0113/2013),

                  A.

                  keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal primeranú istotu o tom, že účtovná závierka Európskeho orgánu pre bankovníctvo (ďalej len „orgán“) za rozpočtový rok 2011 je spoľahlivá, a že príslušné operácie sú zákonné a správne;

                  B.

                  keďže orgán ako novovytvorená agentúra so sídlom v Londýne bol zriadený nariadením (EÚ) č. 1093/2010 a oficiálne začal svoju činnosť 1. januára 2011 ako nezávislý orgán;

                  C.

                  keďže orgán by sa mal posudzovať v kontexte právnej transformácie z jeho predchodcu, Výboru európskych orgánov bankového dohľadu (CEBS), v dôsledku čoho okrem nového mandátu prevzal všetky existujúce a prebiehajúce úlohy CEBS;

                  D.

                  keďže orgán je neoddeliteľnou súčasťou európskeho systému orgánov pre finančný dohľad a pôsobí v úzkej spolupráci so svojimi sesterskými orgánmi, Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy, so spoločným výborom a s Európskym výborom pre systémové riziká;

                  E.

                  keďže celkový rozpočet orgánu na rok 2011 bol 12 685 000 EUR;

                  F.

                  keďže v súlade s nariadením o zriadení orgánu (6), bolo 60 % rozpočtu na rok 2011 financovaných z príspevkov členských štátov a krajín Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO) a 40 % bolo financovaných z rozpočtu Únie;

                  G.

                  keďže na konci roka 2011 orgán zaznamenal kladný rozpočtový výsledok vo výške 3 579 861 EUR (7), ktorý bol potom zaznamenaný v účtovnej závierke ako pasívum voči Komisii,

         Rozpočtové a finančné hospodárenie

                  1.

                  na základe ročnej účtovnej závierky (8) konštatuje, že počiatočný príspevok Únie do rozpočtu orgánu na rok 2011 predstavoval 5 073 000 EUR; konštatuje, že to bol prvý rok činnosti orgánu;

                  2.

                  uznáva na základe ročnej účtovnej závierky, že celkový rozpočet orgánu na rok 2011 predstavoval 12 865 000 EUR (vrátane príspevku 7 413 000 EUR od národných orgánov dohľadu a príspevku 199 000 EUR od pozorovateľov);

                  3.

                  vyzýva Komisiu, aby zhodnotila možnosť predloženia návrhu, ktorým by sa zabezpečilo, aby sa rozpočty troch európskych orgánov dohľadu v plnej miere financovali z rozpočtu Únie;

                  4.

                  so znepokojením konštatuje, že ustanovenia nariadenia o rozpočtových pravidlách nie sú v plnej miere prispôsobené systému financovania orgánu, keďže 60 % jeho rozpočtu sa financuje z príspevkov členských štátov a krajín EZVO; domnieva sa, že táto otázka by sa mala riešiť aspoň v rámci ďalšej revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, pokiaľ ide o agentúry, a vyzýva Komisiu, aby túto situáciu vyhodnotila a informovala o tom orgán udeľujúci absolutórium;

                  5.

                  na základe ročnej účtovnej závierky konštatuje, že orgán sa v roku 2011 najvýraznejšie sústredil na zriadenie a ďalšie rozšírenie;

                  6.

                  zdôrazňuje, že je dôležité primerane zosúladiť pridelený rozpočet a dostupné pracovné miesta na jednej strane a úlohy zverené orgánu na strane druhej, keďže nesúlad medzi nimi by mohol spôsobiť nevyvážené obsadenie pracovných miest, pokiaľ ide o prijímanie zamestnancov orgánu na jednej strane a zapájanie národných expertov na druhej strane; vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že Komisia zmenila plán pracovných miest navrhnutý orgánom bez toho, aby to jasne oznámila; naliehavo vyzýva Komisiu, aby prejavila úplnú transparentnosť v tejto otázke;

                  7.

                  berie na vedomie obavy, ktoré vyjadril MMF v predbežných záveroch hodnotenia finančného sektora Únie z decembra 2012, v ktorých odporúča posilniť podľa potreby zdroje a právomoci európskych orgánov dohľadu tak, aby mohli úspešne plniť svoje mandáty a aby sa zároveň posilnila ich operačná nezávislosť;

                  8.

                  na základe ročnej účtovnej závierky konštatuje, že na inauguračnej schôdzi orgánu 12. januára 2011 správna rada prijala a schválila hlavné finančné pravidlá a nariadenie o rozpočtových pravidlách orgánu s cieľom umožniť mu vykonávať svoje právomoci európskeho orgánu;

                  9.

                  konštatuje, že obe prenajaté budovy s výmerou 1 089 m2 spôsobujú náklady vo výške 1 016 512,64 EUR a žiada orgán, aby zabezpečil, aby nájomné za kancelárske priestory a náklady nepresahovali obvyklé miestne trhové ceny, a aby sa každoročne usiloval znížiť náklady v prípade lepších podmienok na trhu;

         Účtovný systém

                  10.

                  na základe ročnej účtovnej závierky (9) berie na vedomie, že štandardnú a všeobecnú rozpočtovú štruktúru prijatú orgánom začiatkom roku 2011 bolo treba prispôsobiť jeho skutočným potrebám (keďže rozpočet bol prijatý pred prvým rokom činnosti, neboli k dispozícii predchádzajúce skúsenosti);

                  11.

                  na základe ročnej účtovnej závierky berie na vedomie, že 10. júna 2011 orgán zaviedol účtovanie na základe časového rozlíšenia (ABAC), t. j. účtovný systém používaný Komisiou na účely rozpočtového účtovníctva; ďalej konštatuje, že počas prechodného obdobia od 1. januára do 10. júna 2011 orgán používal na svoje rozpočtové účtovníctvo excelovský nástroj a že v čase prechodu bola vypracovaná správa so záväzkami a platbami zahrnutými do účtovania na základe časového rozlíšenia;

                  12.

                  berie na vedomie skutočnosť, že platby uhradené pred zavedením účtovania na základe časového rozlíšenia sa zohľadňujú iba v prechodnom systéme, a nie v rámci účtovania na základe časového rozlíšenia; konštatuje, že vždy, keď sa prostredníctvom účtovania na základe časového rozlíšenia vypracuje správa o plnení rozpočtu, v excelovskej tabuľke sa vykoná manuálna sumarizácia s cieľom plne zohľadniť pôvodný rozpočet a využívanie záväzkov a platieb počas celého rozpočtového roka;

                  13.

                  na základe ročnej účtovnej závierky konštatuje, že od roku 2012 sú všetky finančné transakcie plne zahrnuté do účtovania na základe časového rozlíšenia;

                  14.

                  na základe ročnej účtovnej závierky poznamenáva, že na účely všeobecného účtovníctva orgán 10. júna 2011 zaviedol systém SAP, t. j. systém priamo prepojený so systémom ABAC, ktorý používa Komisia; ďalej konštatuje, že do tohto dátumu používal orgán systém SAGE (10), t. j. systém, ktorý zriadil CEBS na finančné účtovníctvo, a že 10. júna 2011 bola vypracovaná prechodná súvaha;

                  15.

                  konštatuje, že 28. augusta 2011 orgán zaviedol systém na registráciu aktív vytvorený Komisiou (ABAC Assets) s cieľom fyzicky sledovať jednotlivé položky dlhodobého majetku (systém ABAC Assets je súčasťou účtovného systému orgánu); ďalej konštatuje, že v CEBS neexistoval na tento účel žiaden systém;

                  16.

                  konštatuje, na základe ročnej účtovnej závierky (11), že v priebehu mesiacov august a september 2011 orgán vykonal fyzickú inventúru dlhodobého majetku prevzatého po CEBS a dospel k záveru, že žiadne významné rozdiely neboli zistené;

                  17.

                  víta overenie účtovného systému orgánu, ktorú vykonal externý audítor Deloitte Consulting (12); berie na vedomie, že revízia účtovného systému orgánu sa uskutočnila v novembri 2012;

                  18.

                  konštatuje, že podľa správy audítora Deloitte „z postupov overovania súladu vyplýva, že účtovný systém EBA vo všeobecnosti je v súlade s kritériami stanovenými Komisiou (GR pre rozpočet). Mnohé vnútorné kontroly sú už zavedené a primerane vykonávané EBA zodpovedným za účtovný proces, a za poskytovanie prístupu ku kľúčovým prvkom IT infraštruktúry v súlade s osvedčenými postupmi“;

         Záväzky

                  19.

                  konštatuje, na základe ročnej účtovnej závierky, že orgán ku koncu roka 2011 zaznamenal mieru plnenia rozpočtu 71 % v prípade záväzkov a 59 % v prípade platieb;

                  20.

                  konštatuje, že miera plnenia záväzkov v rámci hlavy I (výdavky na zamestnancov) je 91 %, čo je v súlade s počtom zaplnených pracovných miest k 31. decembru 2011 (41 zo 46 predpokladaných v pláne pracovný miest); konštatuje tiež, že nižšia miera plnenia platieb (83 %) je spôsobená predovšetkým neskorou fakturáciou vyslaného personálu zo strany vnútroštátnych orgánov dohľadu; vyzýva orgán, aby informoval orgán udeľujúci absolutórium o opatreniach prijatých na odstránenie tohto nedostatku;

                  21.

                  konštatuje, na základe ročnej účtovnej závierky, že nižšia miera plnenia v hlave III (operačné výdavky) sa týka hlavne oblasti informačných technológií (IT), čo vysvetľuje dlhší než plánovaný proces náboru potrebných informatikov a dĺžka postupu obstarávania; vyzýva orgán, aby informoval orgán udeľujúci absolutórium o krokoch prijatých na zlepšenie úrovne plnenia hlavy III;

                  22.

                  konštatuje, na základe výročnej správy orgánu (13), že v roku 2001 orgán využíval len nediferencované rozpočtové prostriedky; tiež konštatuje, že záväzky predstavovali 9 054 030 EUR, alebo 71 % z rozpočtu na rok 2011, z čoho 7 436 217 EUR bolo zaplatených a 1 617 813 EUR bolo automaticky prenesených podľa článku 10 rozpočtových pravidiel orgánu;

                  23.

                  so znepokojením konštatuje pripomienku Dvora audítorov, že miery záväzkov boli nízke, a to najmä v rámci hlavy II (administratívne výdavky) (57 %) a hlavy III (operačné výdavky) (46 %), čo ovplyvnilo ciele orgánu v oblasti IT, ktoré neboli úplne dosiahnuté, vyzýva orgán, aby informoval orgán udeľujúci absolutórium o opatreniach prijatých na zlepšenie tejto miery, keďže nízka miera plnenia poukazuje na ťažkosti v plánovaní a plnení rozpočtu;

                  24.

                  konštatuje, že Dvor audítorov upozornil na nedostatky týkajúce sa troch právnych záväzkov, ktoré boli uzavreté pred rozpočtovými záväzkami (742 000 EUR); vyzýva orgán, aby informoval orgán udeľujúci absolutórium o opatreniach prijatých na odstránenie tohto nedostatku;

         Postupy obstarávania

                  25.

                  konštatuje, že podľa výročnej správy orgánu (14) sa v roku 2011 začalo niekoľko postupov verejného obstarávania tovarov a služieb; ďalej konštatuje, že orgán využil existujúce rámcové zmluvy Komisie, najmä v oblasti IT, kde nasadil viaceré interné IT systémy, ako sú e-mail a intranet, rovnako ako IT platformu pre zber a analýzu dát od vnútroštátnych orgánov dohľadu;

                  26.

                  uznáva, že orgán urobil významný pokrok smerom k aktualizácii svojich postupov verejného obstarávania tak, aby boli v súlade s pravidlami Únie pre zadávanie verejných zákaziek; konštatuje, že počet neuzavretých postupov verejného obstarávania bol podstatne znížený a podľa orgánu budú zostávajúce neuzavreté postupy/oblasti nesúladu upravené v roku 2013; vyzýva orgán, aby sa tejto otázke venoval a aby informoval orgán udeľujúci absolutórium o dosiahnutom pokroku;

                  27.

                  uznáva, že boli udelené určité výnimky z pravidiel verejného obstarávania; konštatuje však, že tento počet bol oveľa nižší v roku 2012 než v roku 2011 a že väčšina oblastí s významným nesúladom bola napravená; vyzýva orgán, aby informoval orgán udeľujúci absolutórium o všetkých ďalších krokoch prijatých na riešenie tohto nedostatku;

         Postupy prijímania zamestnancov

                  28.

                  na základe správy Dvora audítorov konštatuje, že orgán potrebuje zlepšiť transparentnosť postupov prijímania zamestnancov; naliehavo vyzýva orgán, aby informoval orgán udeľujúci absolutórium o opatreniach prijatých na odstránenie tohto nedostatku; domnieva sa, že niektoré z ustanovení služobného poriadku môžu predstavovať značnú administratívnu záťaž; nabáda preto Komisiu, aby vo vzťahu k agentúram umožnila určitú mieru zjednodušenia podľa článku 110 služobného poriadku;

                  29.

                  konštatuje, na základe účtovnej závierky orgánu (15), že rok 2011 bol pre orgán rozhodujúci, pokiaľ ide o vytváranie a rozširovanie oddelenia ľudských zdrojov s cieľom primerane zabezpečovať plnenie jeho nových funkcií a úloh; ďalej konštatuje, že bolo dokončených celkovo 33 náborových postupov, a že počet zamestnancov orgánu sa zvýšil z 31 na 52 od 1. januára do 31. decembra 2011, pričom zamestnanci pochádzajú z 19 štátov;

                  30.

                  pokiaľ ide o ďalšie poznámky horizontálnej povahy, ktoré sú súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, odvoláva sa na svoje uznesenie zo 17. apríla 2013 (16) o výkonnosti, finančnom hospodárení a kontrole agentúr.

         (1)  Ú. v. EÚ C 388, 15.12.2012, s. 60.

         (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12.

         (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (6)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12, článok 62 ods. 1.

         (7)  Ročná účtovná závierka za rok 2011, s. 19.

         (8)  Ročná účtovná závierka za rok 2011, s. 18.

         (9)  Ročná účtovná závierka za rok 2011, s. 31.

         (10)  SAGE je individuálne prispôsobený účtovný systém pre malé a stredné obchodné spoločnosti, organizácie a inštitúcie.

         (11)  Ročná účtovná závierka za rok 2011, s. 26.

         (12)  Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA), Validácia účtovných systémov, 7.12.2012, Deloitte.

         (13)  Účtovná závierka za rok 2011, s. 41.

         (14)  Účtovná závierka za rok 2011, s. 36.

         (15)  Účtovná závierka za rok 2011, s. 36.

         (16)  Prijaté texty, P7_TA(2013)0134 (pozri stranu 374 tohto úradného vestníka).


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 778/2013/EÚ z  12. augusta 2013 o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku

text:
               14.8.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 218/15

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 778/2013/EÚ
   z 12. augusta 2013
   o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom so zreteľom na spoločný návrh schválený Zmierovacím výborom 26. júna 2013 (1),
   keďže:

               (1)

               Vzťahy medzi Gruzínskom a Európskou úniou sa rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky. V roku 2006 sa Spoločenstvo a Gruzínsko dohodli na akčnom pláne európskej susedskej politiky, v ktorom identifikovali strednodobé priority v rámci vzťahov medzi Úniou a Gruzínskom. Únia a Gruzínsko v roku 2010 začali rokovania o dohode o pridružení, ktorá má podľa očakávaní nahradiť existujúcu dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Úniou a Gruzínskom (2). Rámec vzťahov medzi Úniou a Gruzínskom sa ďalej posilňuje nedávno začatým Východným partnerstvom.

               (2)

               Na mimoriadnom zasadnutí Európskej rady, ktoré sa konalo 1. septembra 2008, sa potvrdila ochota Únie posilniť vzťahy Únie a Gruzínska po skončení ozbrojeného konfliktu z augusta 2008 medzi Gruzínskom a Ruskou federáciou.

               (3)

               Gruzínske hospodárstvo je postihnuté medzinárodnou finančnou krízou od tretieho štvrťroka 2008, čo sa prejavilo poklesom produkcie, klesajúcimi fiškálnymi príjmami a rastúcimi potrebami vonkajšieho financovania.

               (4)

               Na medzinárodnej konferencii darcov, ktorá sa konala 22. októbra 2008, medzinárodné spoločenstvo prisľúbilo podporu na oživenie gruzínskeho hospodárstva v súlade so spoločným posúdením potrieb, ktoré vykonali Organizácia Spojených národov a Svetová banka.

               (5)

               Únia oznámila, že by Gruzínsku poskytla finančnú pomoc až do výšky 500 miliónov EUR.

               (6)

               Úprava a oživenie gruzínskeho hospodárstva sú podporované prostredníctvom finančnej pomoci Medzinárodného menového fondu (MMF). V septembri 2008 uzavreli gruzínske orgány s MMF Dohodu o pohotovostnom úvere vo výške 750 miliónov USD na podporu gruzínskeho hospodárstva pri vykonávaní potrebných úprav z dôvodu finančnej krízy.

               (7)

               Vzhľadom na ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie v Gruzínsku a potrebnú revíziu hospodárskych predpokladov, z ktorých vychádza program MMF, ako aj vzhľadom na vyššie potreby vonkajšieho financovania Gruzínska sa medzi Gruzínskom a MMF dosiahla dohoda o zvýšení úveru poskytovaného v rámci Dohody o pohotovostnom úvere o 424 miliónov USD, ktoré rada MMF schválila v auguste 2009.

               (8)

               Únia vyčlenila na roky 2010 – 2012 v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) granty na rozpočtovú podporu Gruzínsku v priemere 24 miliónov EUR ročne.

               (9)

               Vzhľadom na zhoršujúcu sa hospodársku situáciu v Gruzínku a výhľad požiadalo Gruzínsko o makrofinančnú pomoc Únie.

               (10)

               Keďže v platobnej bilancii Gruzínska stále pretrváva zostatková finančná medzera, poskytnutie makrofinančnej pomoci sa v súčasnej výnimočnej situácii považuje za vhodnú reakciu na žiadosť Gruzínska o podporu stabilizácie hospodárstva v spojení s prebiehajúcim programom MMF.

               (11)

               Makrofinančná pomoc Únie, ktorá sa má poskytnúť Gruzínsku (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“), by nemala iba dopĺňať programy a zdroje z MMF a Svetovej banky, ale mala by sa ňou aj zaistiť pridaná hodnota vyplývajúca zo zapojenia Únie.

               (12)

               Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zosúladená s opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými súvisiacimi politikami Únie.

               (13)

               Osobitné ciele makrofinančnej pomoci Únie by mali posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť. Komisia by mala tieto ciele pravidelne monitorovať.

               (14)

               Do podmienok, ktoré sú základom poskytovania makrofinančnej pomoci Únie, by sa mali premietať kľúčové zásady a ciele politiky Únie voči Gruzínsku.

               (15)

               S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie súvisiacich s makrofinančnou pomocou Únie je potrebné, aby Gruzínsko prijalo vhodné opatrenia v oblasti predchádzania podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou a boja proti nim. Je tiež nevyhnutné, aby Komisia zabezpečila vhodné kontroly a aby Dvor audítorov zabezpečil príslušné audity.

               (16)

               Uvoľnením makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci rozpočtového orgánu.

               (17)

               Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zaručiť, aby Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o napredovaní poskytovania makrofinančnej pomoci Únie a predkladať im príslušné dokumenty.

               (18)

               S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (3).

               (19)

               V tejto súvislosti sa pripomína, že podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú uvedené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potencionálne významný vplyv operácií presahujúcich prahovú hodnotu 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na tieto operácie uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie Gruzínsku by sa mal na prijatie memoranda o porozumení alebo na zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci uplatniť konzultačný postup,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   1.   Únia poskytne Gruzínsku makrofinančnú pomoc v maximálnej výške 46 miliónov EUR s cieľom podporiť stabilizáciu gruzínskeho hospodárstva a uspokojiť jeho potreby spojené s platobnou bilanciou, identifikované v súčasnom programe MMF. Z tejto maximálnej sumy sa do výšky 23 miliónov EUR poskytne vo forme grantov a do výšky 23 miliónov EUR vo forme úverov. Uvoľnenie makrofinančnej pomoci Únie podlieha schváleniu rozpočtu Únie na rok 2013 rozpočtovým orgánom.
   2.   Na financovanie časti makrofinančnej pomoci Únie poskytovanej vo forme úveru je Komisia splnomocnená požičať si potrebné zdroje v mene Únie. Úver má maximálnu splatnosť 15 rokov.
   3.   Uvoľnenie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo dojednaniami dosiahnutými medzi MMF a Gruzínskom a kľúčovými zásadami a cieľmi hospodárskej reformy stanovenými v dohode o partnerstve a spolupráci medzi Úniou a Gruzínskom. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor o vývoji riadenia makrofinančnej pomoci Únie a poskytuje im príslušné dokumenty.
   4.   Makrofinančná pomoc Únie je k dispozícii počas obdobia dvoch rokov a šiestich mesiacov, počínajúc prvým dňom od nadobudnutia účinnosti memoranda o porozumení uvedeného v článku 2 ods. 1.
   Článok 2
   1.   Komisia prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 6 ods. 2 memorandum o porozumení obsahujúce podmienky hospodárskej politiky a finančné podmienky, ktorým podlieha makrofinančná pomoc Únie, vrátane časového rámca plnenia týchto podmienok. Podmienky hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo dojednaniami uvedenými v článku 1 ods. 3. Tieto podmienky sa zamerajú predovšetkým na posilnenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti makrofinančnej pomoci Únie vrátane systémov hospodárenia s verejnými financiami v Gruzínsku. Komisia pravidelne monitoruje pokrok pri dosahovaní týchto cieľov. Podrobné finančné podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovia v dohode o grante a dohode o úvere, na ktorých sa Komisia dohodne s gruzínskymi orgánmi.
   2.   Počas vykonávania makrofinančnej pomoci Únie Komisia monitoruje spoľahlivosť gruzínskych finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov, ktoré sa týkajú tejto pomoci, ako aj dodržiavanie dohodnutého časového rámca zo strany Gruzínska.
   3.   Komisia pravidelne overuje, či je hospodárska politika Gruzínska v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie a či sa dohodnuté podmienky hospodárskej politiky uspokojivo plnia. Na tento účel pracuje Komisia v úzkej koordinácii s MMF a Svetovou bankou, a v prípade potreby s Hospodárskym a finančným výborom.
   Článok 3
   1.   Za podmienok uvedených v odseku 2 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc Únie v dvoch splátkach, z ktorých každá pozostáva z grantovej a úverovej časti. Výška každej splátky sa stanoví v memorande o porozumení.
   2.   Komisia rozhodne o uvoľnení splátok na základe uspokojivého plnenia podmienok hospodárskej politiky a finančných podmienok dohodnutých v memorande o porozumení. Vyplatenie druhej splátky sa uskutoční najskôr tri mesiace po uvoľnení prvej splátky.
   3.   Finančné prostriedky Únie sa vyplatia Národnej banke Gruzínska. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia, ktoré sa dohodnú v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu, sa finančné prostriedky Únie môžu vyplatiť Ministerstvu financií Gruzínska ako konečnému príjemcovi.
   Článok 4
   1.   Operácie prijímania a poskytovania úverov súvisiace s časťou makrofinančnej pomoci Únie poskytovanej vo forme úveru sa vykonávajú v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nesmú pre Úniu predstavovať akúkoľvek zmenu splatnosti alebo ju vystaviť akémukoľvek riziku spojenému so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby ani akémukoľvek inému komerčnému riziku.
   2.   Ak o to Gruzínsko požiada, Komisia vykoná nevyhnutné kroky s cieľom zaistiť, aby sa do podmienok úveru zahrnula doložka o predčasnom splatení úveru, ktorej bude zodpovedať príslušná doložka v podmienkach pre operácie Komisie prijímania úverov.
   3.   Pokiaľ okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to Gruzínsko požiada, Komisia môže úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonajú v súlade s podmienkami ustanovenými v odseku 1 a nesmú viesť k predĺženiu priemernej lehoty splatnosti príslušného úveru ani k zvýšeniu sumy kapitálu nesplateného k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie.
   4.   Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii a ktoré súvisia s operáciami prijímania a poskytovania úverov na základe tohto rozhodnutia, znáša Gruzínsko.
   5.   Komisia informuje Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3.
   Článok 5
   Makrofinančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie (4), a v súlade s jeho vykonávacími pravidlami (5). Konkrétne opatrenia v súvislosti s predchádzaním podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam majúcim dosah na makrofinančnú pomoc Únie a s bojom proti nim sa ustanovia najmä v memorande o porozumení, dohode o úvere a dohode o grante, ktoré sa uzavrú s gruzínskymi orgánmi. S cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť riadenia a vyplatenia finančných prostriedkov sa v memorande o porozumení, dohode o úvere a dohode o grante stanovia aj kontroly vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ktoré bude vykonávať Komisia, ako aj Európsky úrad pre boj proti podvodom. Okrem toho sa v týchto dokumentoch stanovia aj audity a v prípade potreby aj audity na mieste, ktoré bude vykonávať Dvor audítorov.
   Článok 6
   1.   Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
   2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
   Článok 7
   1.   Každoročne do 30. júna predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane jeho hodnotenia. V tejto správe sa uvedú väzby medzi podmienkami hospodárskej politiky a finančnými podmienkami stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Gruzínska a rozhodnutiami Komisie uvoľniť splátky makrofinančnej pomoci Únie.
   2.   Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o následnom hodnotení.
   Článok 8
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 12. augusta 2013

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predseda

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 10. mája 2011 (Ú. v. EÚ C 377 E, 7.12.2012, s. 211) a pozícia Rady v prvom čítaní z 10. mája 2012 (Ú. v. EÚ C 291 E, 27.9.2012, s. 1). Pozícia Európskeho parlamentu z 11. decembra 2012 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. júla 2013 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 9. júla 2013.

      (2)  Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej (Ú. v. ES L 205, 4.8.1999, s. 3).

      (3)  Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

      (4)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (5)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).

      Spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a Rady prijaté spoločne s rozhodnutím o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku
      Európsky parlament a Rada:

                  —

                  súhlasia s tým, že prijatie rozhodnutia o poskytnutí ďalšej makrofinannčnej pomoci Gruzínsku by sa malo posudzovať v širšom kontexte potreby rámca, ktorý by zabezpečil vhodné a účinné rozhodnutia o poskytovaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám,

                  —

                  súhlasia s tým, že prijatie rozhodnutí o operáciách makrofinančnej pomoci by malo vychádzať z nižšie uvedených úvah a zásad udeľovania makrofinančnej pomoci Únie oprávneným tretím krajinám a územiam, a to bez ohľadu na právo legislatívnej iniciatívy a na právnu formu, ktorú môže nadobudnúť budúci nástroj formalizujúci tieto úvahy a zásady,

                  —

                  sa zaväzujú v plnej miere zohľadniť tieto úvahy a zásady v budúcich jednotlivých rozhodnutiach o udelení makrofinančnej pomoci Únie.

            ČASŤ A –   ÚVAHY

                  1.

                  Únia je hlavným poskytovateľom hospodárskej, finančnej a technickej pomoci tretím krajinám. Makrofinančná pomoc Únie (ďalej len „makrofinančná pomoc“) sa osvedčila ako účinný nástroj hospodárskej stabilizácie a hnacia sila štrukturálnych reforiem v krajinách a na územiach, ktoré ju využívajú (ďalej len „príjemcovia pomoci“). Únia by mala môcť v súlade so svojou celkovou politikou voči kandidátskym, potenciálnym kandidátskym a susedným krajinám poskytovať makrofinančnú pomoc týmto krajinám s cieľom rozvíjať zónu spoločnej stability, bezpečnosti a prosperity.

                  2.

                  Makrofinančná pomoc by mala vychádzať z rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa prijímajú ad hoc pre konkrétnu krajinu. Cieľom týchto zásad je zlepšiť účinnosť a efektívnosť rozhodovacieho procesu vedúceho k týmto rozhodnutiam a ich vykonávaniu, a tiež posilniť plnenie politických podmienok udelenia makrofinančnej pomoci zo strany príjemcov pomoci a zvýšiť transparentnosť a demokratickú kontrolu tejto pomoci.

                  3.

                  Európsky parlament vo svojom uznesení o realizácii makrofinančnej pomoci tretím krajinám z 3. júna 2003 vyzval na prijatie rámcového nariadenia o makrofinančnej pomoci, aby sa urýchlil rozhodovací proces a tomuto finančnému nástroju poskytol formálny a transparentný základ.

                  4.

                  Rada vo svojich záveroch z 8. októbra 2002 určila kritériá (takzvané genvalské kritériá) s cieľom usmerňovať operácie makrofinančnej pomoci. Bolo by vhodné, aby sa tieto kritériá aktualizovali a ujasnili, okrem iného kritériá na určenie vhodnej formy pomoci (pôžička, grant, alebo kombinácia oboch).

                  5.

                  Tieto zásady by mali Únii umožniť pohotové sprístupnenie makrofinančnej pomoci, najmä vtedy, keď si okolnosti vyžadujú neodkladnú akciu, a tým zvýšiť jasnosť a transparentnosť kritérií, ktoré sa uplatňujú pri vykonávaní makrofinančnej pomoci.

                  6.

                  Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc zosúladená s hlavnými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej pomoci a ostatnými súvisiacimi politikami Únie.

                  7.

                  Makrofinančná pomoc by mala podporovať vonkajšiu politiku Únie. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) by mali úzko spolupracovať pri operáciách makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali a zabezpečili jednotnosť vonkajšej politiky Únie.

                  8.

                  Makrofinančnou pomocou by sa mali podporiť záväzky príjemcov pomoci voči spoločným hodnotám, ktoré zdieľajú s Úniou, vrátane demokracie, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných, dodržiavania ľudských práv, udržateľného rozvoja a znižovania chudoby, a zásadám otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách.

                  9.

                  Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci by malo byť to, že oprávnená krajina rešpektuje účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitných parlamentných systémov a právneho štátu a dodržiava ľudské práva. Komisia by mala tieto podmienky pravidelne monitorovať.

                  10.

                  Konkrétne ciele jednotlivých rozhodnutí o makrofinančnej pomoci by mali zahŕňať posilnenie účinnosti, transparentnosti a zodpovednosti riadenia verejných financií u príjemcoch pomoci. Dosahovanie týchto cieľov by Komisia mala pravidelne monitorovať.

                  11.

                  Makrofinančná pomoc by sa mala zameriavať na obnovu udržateľného stavu vonkajších financií tretích krajín a území, ktoré majú nedostatok cudzej meny a s tým súvisiace problémy vonkajšieho financovania. Makrofinančná pomoc by nemala poskytovať pravidelnú finančnú podporu a jej prvoradým cieľom by tiež nemala byť podpora hospodárskeho a spoločenského rozvoja príjemcov pomoci.

                  12.

                  Makrofinančná pomoc by mala byť doplnková k zdrojom, ktoré poskytuje Medzinárodný menový fond (MMF) a ostatné mnohostranné finančné inštitúcie, a malo by sa uplatňovať spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov. Makrofinančnou pomocou by sa mala zaistiť pridaná hodnota angažovanosti Únie.

                  13.

                  S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie súvisiacich s makrofinančnou pomocou by príjemcovia pomoci mali prijať vhodné opatrenia týkajúce sa predchádzania podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou a bojom proti nim a mali by sa prijať ustanovenia týkajúce sa kontroly Komisie a auditov Dvora audítorov.

                  14.

                  O výbere postupu pre prijatie memoranda o porozumení by sa malo rozhodnúť v súlade s kritériami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 182/2011. V tejto súvislosti by sa mal ako všeobecné pravidlo uplatňovať konzultačný postup, no vzhľadom na potenciálne významný vplyv operácií presahujúcich prahovú hodnotu stanovenú v časti B je vhodné, aby sa na tieto operácie použil postup preskúmania.

            ČASŤ B –   ZÁSADY
      1.   Účel pomoci

                  a)

                  Makrofinančná pomoc by mala byť výnimočným finančným nástrojom na neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie oprávnených tretích krajín a území. Jej cieľom by mala byť obnova udržateľného stavu vonkajších financií oprávnených krajín a území, ktoré majú ťažkosti s vonkajším financovaním. Mala by byť oporou plnenia politického programu obsahujúceho rázne opatrenia na prispôsobenie a opatrenia štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie, najmä počas programového obdobia, a tiež posilniť vykonávanie príslušných dohôd s Úniou a spoločných programov.

                  b)

                  Poskytnutie makrofinančnej pomoci by malo byť podmienené existenciou značnej a zostatkovej medzery vo vonkajšom financovaní, ktorú určila Komisia v spolupráci s mnohostrannými finančnými inštitúciami a ktorá presahuje rámec zdrojov poskytnutých MMF a ďalšími mnohostrannými inštitúciami, a to aj napriek realizácii ráznych programov hospodárskej stabilizácie a reforiem zo strany príslušnej krajiny alebo územia.

                  c)

                  Makrofinančná pomoc by mala mať krátkodobú povahu a mala by sa skončiť hneď, ako sa situácia v oblasti vonkajších financií znovu navráti na udržateľnú úroveň.

            2.   Oprávnené krajiny a územia
      Tretími krajinami a územiami oprávnenými stať sa príjemcami makrofinančnej pomoci by mali byť:

                  —

                  kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny,

                  —

                  krajiny a územia, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika,

                  —

                  vo výnimočných a riadne odôvodnených prípadoch iné tretie krajiny, ktoré zohrávajú rozhodujúcu úlohu pre regionálnu stabilitu, majú pre Úniu strategický význam a sú s Úniou politicky, hospodársky a geograficky úzko spojené.

            3.   Forma pomoci

                  a)

                  Makrofinančná pomoc by mala mať vo všeobecnosti formu úveru. Vo výnimočných prípadoch sa však pomoc môže poskytnúť aj vo forme grantu, alebo kombináciou úveru a grantu. Pri určovaní vhodného podielu možnej grantovej časti by Komisia mala pri príprave svojho návrhu vziať do úvahy úroveň hospodárskeho rozvoja príjemcu pomoci, hodnotenú podľa príjmu na obyvateľa a miery chudoby, ako aj jeho schopnosť splácať, pričom sa bude opierať o analýzu udržateľnosti dlhu a zároveň zabezpečí dodržanie zásady spravodlivého rozdelenia zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov. Komisia by mala na tento účel vziať do úvahy aj to, do akej miery uplatňujú medzinárodné finančné inštitúcie a ostatní darcovia na príslušnú krajinu zvýhodnené podmienky.

                  b)

                  Ak makrofinančná pomoc nadobudne formu úveru, Komisia by mala byť oprávnená vypožičať si v mene Únie potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať príjemcovi pomoci.

                  c)

                  Operácie prijímania a poskytovania úverov by sa mali vykonávať v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nemali by pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti ani iné riziko spojené so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby.

                  d)

                  Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii v súvislosti s operáciami prijímania alebo poskytovania úverov, by mal znášať príjemca pomoci.

                  e)

                  Na požiadanie príjemcu pomoci, a keď okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru, Komisia môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie by sa mali vykonať v súlade s podmienkami ustanovenými v bode 3 písm. d) a nemali by viesť k predĺženiu priemernej lehoty splatnosti príslušného úveru ani k zvýšeniu sumy kapitálu nesplateného k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie.

            4.   Finančné ustanovenia

                  a)

                  Sumy makrofinančnej pomoci poskytovanej vo forme grantov by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci.

                  b)

                  Sumy makrofinančnej pomoci poskytnutej vo forme úverov by sa mali poskytovať v súlade s nariadením o Garančnom fonde pre vonkajšie opatrenia. Poskytnuté sumy by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci.

                  c)

                  Ročné rozpočtové prostriedky by mal schváliť rozpočtový orgán v rámci obmedzení stanovených vo viacročnom finančnom rámci.

            5.   Výška pomoci

                  a)

                  Určenie výšky pomoci by malo vychádzať zo zostatkových potrieb vonkajšieho financovania oprávnenej krajiny alebo územia a mala by sa brať do úvahy jej či jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, a najmä medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Tieto finančné potreby by mala určiť Komisia v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami na základe celkového kvantitatívneho posúdenia a transparentných podporných dokladov. Komisia by mala predovšetkým vychádzať z najnovších prognóz platobnej bilancie príslušnej krajiny alebo územia vypracovaných MMF a vziať do úvahy očakávané finančné príspevky od mnohostranných darcov, ako aj predchádzajúce využitie ostatných vonkajších finančných nástrojov Únie v tejto oprávnenej krajine alebo území.

                  b)

                  Dokumentácia Komisie by mala obsahovať informácie o navrhovaných zásobách devízových rezerv bez makrofinančnej pomoci v porovnaní s úrovňami, ktoré sa považujú za primerané podľa meraní príslušnými ukazovateľmi, ako sú podiel rezerv na krátkodobom vonkajšom dlhu a podiel rezerv na dovoze prijímajúcej krajiny.

                  c)

                  Pri stanovovaní sumy poskytnutej makrofinančnej pomoci by sa mala brať do úvahy aj potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj pridaná hodnota celkovej angažovanosti Únie.

                  d)

                  Ak sa finančné potreby príjemcu pomoci počas vyplácania makrofinančnej pomoci v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia by mala v súlade s konzultačným postupom v prípade, že výška pomoci sa rovná alebo je nižšia ako 90 miliónov EUR, a v súlade s postupom preskúmania v prípade, že výška pomoci presahuje 90 miliónov EUR, znížiť sumu tejto pomoci, alebo ju pozastaviť či zrušiť.

            6.   Podmienenosť

                  a)

                  Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci by malo byť to, že oprávnená krajina alebo územie rešpektuje účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému a právneho štátu a zaručuje dodržiavanie ľudských práv. Komisia by mala poskytnúť verejne dostupné zhodnotenie (1) plnenia tejto podmienky a mala by ho sledovať počas celého cyklu poskytovania makrofinančnej pomoci. Tento bod by sa mal uplatňovať v súlade s rozhodnutím o organizácii a fungovaní ESVČ.

                  b)

                  Makrofinančná pomoc by mala byť podmienená existenciou nepreventívneho úverového dojednania medzi oprávnenou krajinou alebo územím a MMF, ktoré spĺňa tieto podmienky:

                              —

                              cieľ dojednania je v súlade s účelom makrofinančnej pomoci, a to zmierniť krátkodobé problémy platobnej bilancie,

                              —

                              plnenie ráznych opatrení na prispôsobenie v súlade s cieľom makrofinančnej pomoci uvedeným v bode 1 písm. a).

                  c)

                  Vyplatenie pomoci by malo byť podmienené trvalo uspokojivými výsledkami politického programu podporovaného MMF a splnením podmienky uvedenej v písmene a) tohto bodu. Malo by byť podmienené aj tým, že sa v konkrétnom časovom rámci vykoná súbor jasne vymedzených opatrení v oblasti hospodárskej politiky zameraných na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie, na ktorých sa dohodne Komisia s príjemcom pomoci a ktoré sa ustanovia v memorande o porozumení.

                  d)

                  V záujme ochrany finančných záujmov Únie a posilnenia správy vecí verejných príjemcu pomoci by memorandum o porozumení malo zahŕňať opatrenia zamerané na zlepšenie účinnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov správy verejných financií.

                  e)

                  Pri navrhovaní týchto politických opatrení by sa mal riadne zohľadniť aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie.

                  f)

                  Politické opatrenia by mali byť v súlade s existujúcimi dohodami o partnerstve, spolupráci alebo o pridružení uzatvorenými medzi Úniou a príjemcom pomoci a s programami makroekonomického prispôsobenia a štrukturálnych reforiem, ktoré príjemca pomoci vykonáva s podporou MMF.

            7.   Postup

                  a)

                  Krajina alebo územie usilujúce sa o získanie makrofinančnej pomoci by mali Komisii predložiť písomnú žiadosť. Komisia by mala overiť, či sú splnené podmienky uvedené v bodoch 1, 2, 4 a 6, a v prípade potreby by mohla predložiť Európskemu parlamentu a Rade návrh rozhodnutia.

                  b)

                  V rozhodnutí o poskytnutí úveru by sa mala stanoviť suma, maximálna priemerná splatnosť a maximálny počet splátok makrofinančnej pomoci. Ak rozhodnutie zahŕňa aj grantovú časť, mala by sa v nej uviesť tiež výška a maximálny počet splátok. Rozhodnutie o poskytnutí grantu by malo byť doplnené odôvodnením pre poskytnutie pomoci (alebo jej časti vo forme grantu). V oboch prípadoch by sa malo vymedziť obdobie dostupnosti makrofinančnej pomoci. V zásade by nemalo toto obdobie dostupnosti presiahnuť tri roky. Pri predkladaní návrhu na nové rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci by Komisia mala poskytnúť informácie podľa bodu 12 písm. c).

                  c)

                  Po prijatí rozhodnutia o udelení makrofinančnej pomoci by sa Komisia mala, konajúc v súlade s konzultačným postupom v prípade, že výška pomoci sa rovná alebo je nižšia ako 90 miliónov EUR, a v súlade s postupom preskúmania v prípade, že výška pomoci presahuje 90 miliónov EUR, dohodnúť s príjemcom pomoci v memorande o porozumení na politických opatreniach uvedených v bode 6 písm. c), d), e) a f).

                  d)

                  Po prijatí rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci by sa Komisia mala s príjemcom pomoci dohodnúť na podrobných finančných podmienkach pomoci. Tieto podrobné finančné podmienky by sa mali stanoviť v dohode o grante alebo o úvere.

                  e)

                  Komisia by mala Európsky parlament a Radu informovať o vývoji pomoci pre jednotlivú krajinu vrátane jej vyplatenia a včas týmto inštitúciám poskytnúť príslušné dokumenty.

            8.   Vykonávanie a finančné riadenie

                  a)

                  Komisia by mala makrofinančnú pomoc vykonávať v súlade s finančnými predpismi Únie.

                  b)

                  Makrofinančná pomoc by sa mala vykonávať na základe priameho centralizovaného riadenia.

                  c)

                  Rozpočtové záväzky by sa mali vykonávať na základe rozhodnutí prijatých Komisiou v súlade s týmto bodom. Ak sa makrofinančná pomoc vzťahuje na viac rozpočtových rokov, môžu sa rozpočtové záväzky týkajúce sa tejto pomoci rozdeliť na ročné splátky.

            9.   Vyplácanie pomoci

                  a)

                  Makrofinančná pomoc by sa mala vyplácať centrálnej banke príjemcu pomoci.

                  b)

                  Makrofinančná pomoc by sa mala vyplácať v postupných splátkach na základe splnenia základnej podmienky uvedenej v bode 6 písm. a) a podmienok uvedených v bode 6 písm. b) a c).

                  c)

                  Komisia by mala pravidelne overovať, či sa aj naďalej plnia podmienky uvedené v bode 6 písm. b) a c).

                  d)

                  Ak nie je splnená základná podmienka uvedená v bode 6 písm. a) ani podmienky uvedené v bode 6 písm. b) a c), Komisia by mala dočasne pozastaviť alebo zrušiť vyplácanie makrofinančnej pomoci. V týchto prípadoch by mala Európsky parlament a Radu informovať o dôvodoch tohto pozastavenia či zrušenia.

            10.   Podporné opatrenia
      Rozpočtové prostriedky Únie možno použiť na úhradu výdavkov potrebných na vykonávanie makrofinančnej pomoci.
      11.   Ochrana finančných záujmov Únie

                  a)

                  Akékoľvek dohody vychádzajúce z rozhodnutia pre konkrétnu krajinu by mali obsahovať ustanovenia zaručujúce, že príjemcovia pomoci budú pravidelne kontrolovať, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie správne využívajú, prijmú vhodné opatrenia na zabránenie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby podniknú právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa rozhodnutia pre konkrétnu krajinu, ktoré boli spreneverené.

                  b)

                  Akékoľvek dohody vyplývajúce z rozhodnutia pre konkrétnu krajinu by mali obsahovať ustanovenia, ktorými sa v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie zaistí ochrana finančných záujmov Únie, najmä pokiaľ ide o podvody, korupciu a iné nezrovnalosti.

                  c)

                  Memorandum o porozumení uvedené v bode 6 písm. c) by malo výslovne oprávňovať Komisiu a Dvor audítorov vykonávať audity počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci a po tomto období vrátane auditov dokumentov alebo auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia. Memorandum by malo takisto výslovne oprávňovať Komisiu alebo jej zástupcov vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste.

                  d)

                  Počas vykonávania makrofinančnej pomoci by Komisia mala prostredníctvom operatívnych posúdení monitorovať spoľahlivosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov príjemcu pomoci, ktoré sa týkajú tejto pomoci.

                  e)

                  Akékoľvek dohody vyplývajúce z rozhodnutia pre konkrétnu krajinu by mali obsahovať ustanovenia, ktorými sa zaručí, že Únia má nárok na splatenie grantu v plnej výške a/alebo predčasné splatenie úveru, keď sa zistí, že v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci sa príjemca pomoci zapojil do aktu podvodu alebo korupcie alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti, ktorá poškodzuje finančné záujmy Únie.

            12.   Výročná správa

                  a)

                  Komisia by mala preskúmať pokrok dosiahnutý pri vykonávaní makrofinančnej pomoci a do 30. júna každého roka by mala predložiť Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu.

                  b)

                  Vo výročnej správe by sa mala posúdiť hospodárska situácia a vyhliadky príjemcov pomoci, ako aj pokrok dosiahnutý pri vykonávaní politických opatrení uvedených v bode 6 písm. c).

                  c)

                  Mala by tiež poskytnúť aktuálne informácie o dostupných rozpočtových zdrojoch vo forme úverov a grantov a zohľadniť pritom plánované operácie.

            13.   Hodnotenie

                  a)

                  Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade zaslať následné hodnotiace správy, v ktorých posúdi výsledky a účinnosť nedávno ukončených operácií makrofinančnej pomoci a rozsah, v akom prispeli k cieľom pomoci.

                  b)

                  Komisia by mala pravidelne a prinajmenšom raz za štyri roky vyhodnocovať poskytovanie makrofinančnej pomoci a poskytnúť Európskemu parlamentu a Rade podrobný prehľad makrofinančnej pomoci. Účelom takéhoto hodnotenia by malo byť zistenie, či sa plnia ciele makrofinančnej pomoci a či sú aj naďalej splnené podmienky makrofinančnej pomoci vrátane prahovej hodnoty stanovenej v bode 7 písm. c), a tiež Komisii umožniť prijatie odporúčaní na zlepšenie budúcich operácií. Komisia by vo svojom hodnotení mala tiež posúdiť spolupráci s európskymi alebo mnohostrannými finančnými inštitúciami pri poskytovaní makrofinančnej pomoci.

         (1)  Toto hodnotenie bude vychádzať z výročnej správy o ľudských právach a demokracii vo svete, ktorú stanovuje strategický rámec EÚ a akčný plán pre ľudské práva a demokraciu (závery Rady o ľudských právach a demokracii z 25. júna 2012).


title: 2011/531/EÚ: Rozhodnutie Rady zo 16. júna 2011 o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v spoločnom výbore EÚ – ICAO, pokiaľ ide o rozhodnutie o schválení prílohy o bezpečnosti letectva k Memorandu o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva, ktorým sa poskytuje rámec pre posilnenú spoluprácu

text:
               9.9.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 232/8

         ROZHODNUTIE RADY
   zo 16. júna 2011
   o pozícii, ktorú má Európska únia zaujať v spoločnom výbore EÚ – ICAO, pokiaľ ide o rozhodnutie o schválení prílohy o bezpečnosti letectva k Memorandu o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva, ktorým sa poskytuje rámec pre posilnenú spoluprácu
   (2011/531/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 a článok 218 ods. 9,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2011/530/EÚ z 31. marca 2011 o podpise a predbežnom vykonávaní Memoranda o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva, ktorým sa poskytuje rámec pre posilnenú spoluprácu (1) (ďalej len „memorandum o spolupráci“), v mene Únie,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:
   Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore EÚ – ICAO zriadenom podľa memoranda o spolupráci, pokiaľ ide o schválenie prílohy o bezpečnosti letectva, ktorá sa dopĺňa k uvedenému memorandu o spolupráci,
   PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pozícia, ktorú má Európska únia zaujať v spoločnom výbore EÚ – ICAO, ako sa uvádza v článku 7 ods. 3 písm. c) Memoranda o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva, ktorým sa poskytuje rámec pre posilnenú spoluprácu (ďalej len „memorandum o spolupráci“), pokiaľ ide o schválenie prílohy o bezpečnosti letectva k memorandu o spolupráci, je založená na návrhu rozhodnutia spoločného výboru EÚ – ICAO pripojenom k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 16. júna 2011

            Za Radu

            predseda

         VÖLNER P.

      (1)  Pozri stranu 1 tohto úradného vestníka.

      NÁVRH
      ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO výboru EÚ – ICAO
      z …
      o schválení prílohy o bezpečnosti letectva k Memorandu o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva, ktorým sa poskytuje rámec pre posilnenú spoluprácu
      SPOLOČNÝ VÝBOR EÚ – ICAO,
      so zreteľom na Memorandum o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva, ktorým sa poskytuje rámec pre posilnenú spoluprácu (ďalej len „MoS ICAO“), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 písm. c),
      keďže:
      Je vhodné zahrnúť prílohu o bezpečnosti letectva do MoS ICAO,
      PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
      Článok 1
      Príloha k tomuto rozhodnutiu sa týmto schvaľuje a tvorí neoddeliteľnú súčasť MoS ICAO.
      Článok 2
      Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

         V …

               Za Spoločný výbor EÚ – ICAO

               predsedovia

         PRÍLOHA

               „PRÍLOHA I – BEZPEČNOSŤ LETECTVA

               1.   Ciele

                           1.1.

                           Zmluvné strany súhlasia so spoluprácou v oblasti bezpečnosti letectva v rámci Memoranda o spolupráci medzi Európskou úniou a Medzinárodnou organizáciou civilného letectva (ďalej len „MoS ICAO“) parafovaného 27. septembra 2010 v Montreale.

                           1.2.

                           V súlade so záväzkom dosiahnuť najvyššiu úroveň bezpečnosti letectva na celom svete a celosvetovú harmonizáciu bezpečnostných noriem a odporúčaných postupov sa zmluvné strany dohodli na úzkej spolupráci v duchu transparentnosti a dialógu s cieľom koordinovať svoje činnosti v oblasti bezpečnosti.

                     2.   Rozsah pôsobnosti

                           2.1.

                           Pri dosahovaní cieľov uvedených v článku 1.2 sa zmluvné strany dohodli na spolupráci v týchto oblastiach:

                                       —

                                       pravidelný dialóg o otázkach spoločného záujmu týkajúcich sa bezpečnosti,

                                       —

                                       dosahovanie transparentnosti na základe pravidelnej výmeny bezpečnostných informácií a údajov a poskytovania si prístupu k databázam,

                                       —

                                       účasť na činnostiach týkajúcich sa bezpečnosti,

                                       —

                                       vzájomné uznávanie výsledkov všeobecného programu hodnotenia dohľadu nad bezpečnosťou (ďalej len „USOAP“) ICAO a kontrol dodržiavania noriem EÚ,

                                       —

                                       monitorovanie a analyzovanie, či štáty dodržiavajú normy ICAO a odporúčané postupy,

                                       —

                                       spolupráca pri regulačných a normotvorných otázkach,

                                       —

                                       príprava a poskytovanie projektov a programov technickej pomoci,

                                       —

                                       podpora regionálnej spolupráce,

                                       —

                                       výmena odborných pracovníkov a

                                       —

                                       poskytovanie odbornej prípravy.

                           2.2.

                           Spolupráca uvedená v bode 2.1 sa realizuje v oblastiach, v ktorých EÚ vykonáva svoje právomoci.

                     3.   Realizácia

                           3.1.

                           Zmluvné strany môžu ustanoviť podmienky organizácie práce, v ktorých sa vymedzia vzájomne dohodnuté mechanizmy a postupy na účinnú realizáciu spolupráce v oblastiach ustanovených v článku 2.1. Tieto podmienky organizácie práce schvaľuje spoločný výbor EÚ – ICAO.

                     4.   Dialóg

                           4.1.

                           Zmluvné strany v pravidelných intervaloch zvolávajú stretnutia a telekonferencie s cieľom diskutovať o bezpečnostných otázkach spoločného záujmu a v prípade potreby koordinovať činnosti.

                     5.   Transparentnosť, výmena informácií, prístup k databázam

                           5.1.

                           Zmluvné strany vo svojich vzťahoch s tretími stranami podporujú transparentnosť v oblasti bezpečnosti letectva, a to pri dodržiavaní svojich platných predpisov.

                           5.2.

                           Zmluvné strany pri spolupráci postupujú transparentne a spolupracujú na činnostiach v oblasti bezpečnosti prostredníctvom výmeny príslušných a vhodných bezpečnostných údajov, informácií a dokumentácie, ako aj poskytovaním prístupu k príslušným databázam a uľahčovaním vzájomnej účasti na stretnutiach. Na tieto účely zmluvné strany ustanovia podmienky organizácie práce, v ktorých sa vymedzia postupy na výmenu informácií a poskytovanie prístupu k databázam, ktoré zaručia zachovanie dôvernosti informácií získaných od druhej zmluvnej strany v súlade s článkom 6 MoS ICAO.

                     6.   Účasť na činnostiach týkajúcich sa bezpečnosti

                           6.1.

                           Na účely uplatňovania tejto prílohy každá zmluvná strana v prípade potreby vyzve druhú zmluvnú stranu na účasť na činnostiach týkajúcich sa bezpečnosti a na stretnutiach s cieľom zabezpečiť úzku spoluprácu a koordináciu. Podrobnosti tejto účasti sa ustanovia v podmienkach organizácie práce, na ktorých sa zmluvné strany dohodli.

                     7.   Koordinácia USOAP ICAO a kontrol dodržiavania noriem EÚ

                           7.1.

                           Zmluvné strany sa dohodli na posilnení svojej spolupráce v oblastiach USOAP a kontrol dodržiavania noriem s cieľom zaručiť účinné využívanie obmedzených zdrojov a zabrániť zdvojeným činnostiam pri súčasnom zachovaní univerzálnosti a celistvosti USOAP ICAO.

                           7.2.

                           S cieľom overiť, či členské štáty EÚ dodržiavajú bezpečnostné normy a odporúčané postupy ICAO, ako aj splniť ciele uvedené v bode 7.1, zmluvné strany ustanovia rámec pre prípadnú realizáciu:

                                       a)

                                       auditov dohľadu nad bezpečnosťou ICAO v súvislosti s Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva (ďalej len „EASA“), pokiaľ ide o bezpečnostné normy a odporúčané postupy, ktorými sa zaoberajú právne predpisy EÚ, a s ohľadom na určité funkcie a úlohy, ktoré EASA uskutočňuje v mene členských štátov EÚ, a

                                       b)

                                       dohľadu ICAO nad kontrolami dodržiavania noriem EÚ vykonávanými EASA vo vnútroštátnych príslušných orgánoch členských štátov EÚ, pokiaľ ide o bezpečnostné normy a odporúčané postupy, ktorými sa zaoberajú právne predpisy EÚ.

                           7.3.

                           Zmluvné strany ustanovia podmienky organizácie práce, v ktorých sa vymedzia mechanizmy a postupy nevyhnutné na účinné uplatňovanie rámca uvedeného v bode 7.2. Tieto podmienky organizácie práce sa okrem iného vzťahujú na tieto prvky:

                                       a)

                                       rozsah pôsobnosti intervenčných činností v rámci USOAP ICAO vrátane auditov a overovacích misií na základe komparatívnej analýzy právnych predpisov EÚ a bezpečnostných noriem a odporúčaných postupov ICAO;

                                       b)

                                       vzájomná účasť na auditoch, kontrolách a overovacích činnostiach zmluvných strán;

                                       c)

                                       informácie, ktoré má poskytnúť každá zmluvná strana na účely USOAP ICAO a kontrol dodržiavania noriem EASA;

                                       d)

                                       v prípade potreby zaručenie dôvernosti informácií, ochrany údajov a zaobchádzania s citlivými informáciami a

                                       e)

                                       návštevy na mieste.

                     8.   Spoločné využívanie bezpečnostných informácií a analýz

                           8.1.

                           Bez toho, aby boli dotknuté ich platné predpisy, zmluvné strany spoločne využívajú príslušné bezpečnostné údaje zhromaždené v rámci USOAP a z iných zdrojov, ako sú činnosti priebežného monitoringu zo strany ICAO, kontroly dodržiavania noriem EASA a kontroly SAFA (posúdenie bezpečnosti zahraničných lietadiel), ako aj analýzy uskutočnené na základe týchto údajov.

                           8.2.

                           Zmluvné strany úzko spolupracujú na každom opatrení prijatom na zabezpečenie efektívnejšieho dodržiavania noriem a odporúčaných postupov v EÚ a ďalších štátoch. Táto spolupráca zahŕňa výmenu informácií, uľahčenie dialógu medzi dotknutými zmluvnými stranami, návštevy alebo kontroly na mieste a koordináciu akýchkoľvek činností technickej pomoci.

                     9.   Regulačné záležitosti

                           9.1.

                           Každá zmluvná strana zabezpečí, aby bola druhá zmluvná strana informovaná o všetkých jej príslušných právnych predpisoch, pravidlách, normách, požiadavkách a odporúčaných postupoch, ktoré môžu mať vplyv na uplatňovanie tejto prílohy, ako aj o všetkých ich zmenách.

                           9.2.

                           Zmluvné strany sa včas navzájom informujú o všetkých navrhovaných zmenách svojich príslušných právnych predpisov, pravidiel, noriem, požiadaviek a odporúčaných postupov, pokiaľ tieto zmeny môžu mať vplyv na túto prílohu. Vzhľadom na tieto zmeny môže spoločný výbor EÚ – ICAO v prípade potreby prijať zmeny a doplnenia tejto prílohy, a to v súlade s článkom 7 MoS ICAO.

                           9.3.

                           V záujme celkovej harmonizácie bezpečnostných pravidiel a noriem zmluvné strany navzájom konzultujú o technických regulačných otázkach v oblasti bezpečnosti letectva počas rôznych etáp tvorby pravidiel alebo procesu vytvárania noriem a odporúčaných postupov, pričom sa v prípade potreby vyzývajú na účasť v pridružených technických orgánoch.

                           9.4.

                           ICAO poskytuje EÚ aktuálne informácie o rozhodnutiach a odporúčaniach ICAO týkajúcich sa bezpečnostných noriem a odporúčaných postupov, a to zabezpečením plného prístupu k obežníkom a elektronickým vestníkom ICAO.

                           9.5.

                           EÚ sa v prípade potreby usiluje zabezpečiť, aby príslušné právne predpisy EÚ boli v súlade s normami a odporúčanými postupmi ICAO týkajúcimi sa bezpečnosti letectva.

                           9.6.

                           Bez ohľadu na záväzky členských štátov EÚ ako zmluvných štátov Chicagského dohovoru sa EÚ v príslušných prípadoch zapojí do dialógu s ICAO s cieľom poskytnúť technické informácie v prípade, ak sa v dôsledku uplatňovania právnych predpisov EÚ vynoria otázky týkajúce sa dodržiavania noriem a odporúčaných postupov ICAO.

                     10.   Projekty a programy technickej pomoci

                           10.1.

                           Zmluvné strany koordinujú pomoc štátom v úsilí zabezpečiť účinné využívanie zdrojov a zabrániť zdvojeným činnostiam a vymieňajú si informácie a údaje o projektoch a programoch technickej pomoci súvisiacich s bezpečnosťou letectva.

                           10.2.

                           Zmluvné strany sa zapájajú do spoločných činností s cieľom iniciovať a koordinovať medzinárodné úsilie o identifikáciu subjektov ochotných a schopných poskytovať cielenú technickú pomoc štátom s výraznými nedostatkami v oblasti bezpečnosti.

                           10.3.

                           Príspevky EÚ budú zacielené najmä na programy a projekty zamerané na pomoc štátom a regionálnym orgánom civilného letectva pri odstraňovaní výrazných bezpečnostných nedostatkov, uplatňovaní noriem a odporúčaných postupov ICAO, rozvíjaní spolupráce v oblasti regulácie a posilňovaní vnútroštátnych systémov dohľadu nad bezpečnosťou aj prostredníctvom zriadenia regionálnych systémov dohľadu nad bezpečnosťou.

                     11.   Regionálna spolupráca

                           11.1.

                           Zmluvné strany uprednostňujú činnosti zamerané na urýchlenie zriaďovania regionálnych organizácií dohľadu nad bezpečnosťou v prípadoch, keď regionálny prístup ponúka príležitosti zlepšiť nákladovú efektívnosť, dohľad a/alebo procesy štandardizácie.

                     12.   Pomoc odborných pracovníkov

                           12.1.

                           Bez toho, aby boli dotknuté schémy odbornej pomoci vytvorené mimo rozsahu pôsobnosti tejto prílohy, EÚ sa usiluje poskytnúť ICAO na jej žiadosť odborníkov s preukázanými technickými vedomosťami v príslušných oblastiach bezpečnosti letectva, aby vykonávali úlohy a zúčastňovali sa na činnostiach patriacich do rozsahu pôsobnosti tejto prílohy. Podmienky tejto odbornej pomoci sa uvedú v podmienkach organizácie práce medzi zmluvnými stranami.

                     13.   Odborná príprava

                           13.1.

                           Každá zmluvná strana v príslušných prípadoch umožní zamestnancom druhej zmluvnej strany účasť na všetkých programoch odbornej prípravy týkajúcich sa bezpečnosti letectva, ktoré poskytuje.

                           13.2.

                           Zmluvné strany si vymieňajú informácie a materiály týkajúce sa programov odbornej prípravy v oblasti bezpečnosti letectva a prípadne koordinujú tvorbu programov odbornej prípravy a spolupracujú na nej.

                           13.3.

                           Zmluvné strany v rámci činností uvedených v článku 10 tejto prílohy spolupracujú na uľahčovaní a koordinácii účasti tých účastníkov vzdelávania na programoch odbornej prípravy, ktorí pochádzajú zo štátov alebo regiónov, ktorým ktorákoľvek zmluvná strana poskytuje technickú pomoc.

                     14.   Preskúmanie

                           14.1.

                           Zmluvné strany pravidelne preskúmavajú uplatňovanie tejto prílohy a podľa potreby zohľadňujú všetky príslušné zmeny politiky alebo regulačné zmeny.

                           14.2.

                           Všetky preskúmania tejto prílohy uskutočňuje spoločný výbor EÚ – ICAO zriadený podľa článku 7 MoS ICAO.

                     15.   Nadobudnutie platnosti, zmeny a doplnenia a ukončenie platnosti

                           15.1.

                           Táto príloha nadobúda platnosť v deň jej schválenia spoločným výborom EÚ – ICAO a uplatňuje sa až do ukončenia jej platnosti.

                           15.2.

                           Podmienky organizácie práce dohodnuté podľa tejto prílohy nadobúdajú platnosť v deň ich schválenia spoločným výborom EÚ – ICAO.

                           15.3.

                           Každá zmena a doplnenie alebo ukončenie platnosti podmienok organizácie práce prijatých podľa tejto prílohy podlieha dohode v rámci spoločného výboru EÚ – ICAO.

                           15.4.

                           Platnosť tejto prílohy môže kedykoľvek ukončiť ktorákoľvek zmluvná strana. Takéto ukončenie platnosti nadobúda účinnosť po uplynutí šiestich mesiacov od doručenia písomného oznámenia o ukončení jednou zmluvnou stranou druhej zmluvnej strane, pokiaľ oznámenie o ukončení nebude vzaté späť na základe vzájomného súhlasu zmluvných strán pred dňom uplynutia tohto šesťmesačného obdobia.

                           15.5.

                           Bez ohľadu na akékoľvek iné ustanovenie tohto článku, ak sa ukončí platnosť MoS ICAO, zároveň sa ukončí platnosť tejto prílohy a všetkých podmienok organizácie práce prijatých podľa nej.“


title: Rozhodnutie Súdneho dvora zo 7. marca 2017 o oficiálnych sviatkoch a súdnych prázdninách

text:
               29.5.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 168/2

         ROZHODNUTIE SÚDNEHO DVORA
   zo 7. marca 2017
   o oficiálnych sviatkoch a súdnych prázdninách
   (2017/C 168/02)
   SÚDNY DVOR
   so zreteľom na článok 24 ods. 2, 4 a 6 rokovacieho poriadku,
   keďže v súlade s týmto ustanovením je potrebné stanoviť zoznam oficiálnych sviatkov a vymedziť dni súdnych prázdnin,
   PRIJÍMA TOTO ROZHODNUTIE:

      Článok 1

   Zoznam oficiálnych sviatkov v zmysle článku 24 ods. 4 a 6 rokovacieho poriadku je stanovený takto:

               —

               Nový rok,

               —

               Veľkonočný pondelok,

               —

               1. máj,

               —

               Nanebovstúpenie Pána,

               —

               Turíčny pondelok,

               —

               23. jún,

               —

               15. august,

               —

               1. november,

               —

               25. december,

               —

               26. december.

      Článok 2

   Na obdobie od 1. novembra 2017 do 31. októbra 2018 sú dni súdnych prázdnin v zmysle článku 24 ods. 2 a 6 rokovacieho poriadku stanovené takto:

               —

               Vianoce 2017: od pondelka 18. decembra 2017 do nedele 7. januára 2018 vrátane,

               —

               Veľká noc 2018: od pondelka 26. marca 2018 do nedele 8. apríla 2018 vrátane,

               —

               leto 2018: od pondelka 16. júla 2018 do piatka 31. augusta 2018 vrátane.

      Článok 3

   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň svojho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Luxemburgu 7. marca 2017

            Tajomník

         A. CALOT ESCOBAR

            Predseda

         K. LENAERTS


title: Rozhodnutie Rady 2014/219/SZBP z 15. apríla 2014 o misii Európskej únie v rámci SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali)

text:
               16.4.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 113/21

         ROZHODNUTIE RADY 2014/219/SZBP
   z 15. apríla 2014
   o misii Európskej únie v rámci SBOP v Mali (EUCAP Sahel Mali)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28, článok 42 ods. 4 a článok 43 ods. 2,
   so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Rada 21. marca 2012 uvítala stratégiu Európskej únie pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel (ďalej len „stratégia EÚ pre Sahel“) a podčiarkla, že Únia má dlhodobý záujem o zníženie nestability a zlepšenie rozvoja v tomto regióne.

               (2)

               Rada 16. júla 2012 rozhodnutím 2012/392/SZBP (1) začala misiu v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) EUCAP Sahel Niger, ktorá prispieva k výcviku vnútorných bezpečnostných silám v Nigeri a k poskytnutiu poradenstva týmto silám a posilňuje regionálnu koordináciu v oblasti bezpečnosti s Mali a Mauritániou.

               (3)

               Rada 23. júla 2012 uviedla, že ju znepokojuje zhoršujúca sa situácia v Mali a jej negatívny vplyv na mier a stabilitu v regióne i vo svete. V záujme pokračovania vo vykonávaní stratégie EÚ pre Sahel Rada vyzvala vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) a Komisiu, aby predložili konkrétne návrhy s cieľom rýchleho vykonania všetkých opatrení v oblasti správy, bezpečnosti, rozvoja a riešenia sporov, s ktorými sa v stratégii EÚ pre Sahel rátalo pre sever Mali.

               (4)

               Rada začala 18. februára 2013 rozhodnutím 2013/87/SZBP (2) vojenskú výcvikovú misiu ozbrojených síl Mali (EUTM Mali) s cieľom poskytnúť poradenstvo a zabezpečiť výcvik ozbrojených síl Mali pod dohľadom legitímnych civilných orgánov Mali.

               (5)

               Rada 27. mája 2013 opätovne uviedla, že je pripravená preskúmať, predovšetkým v rámci SBOP, možnosti poskytnutia bezodkladnej podpory malijským orgánom v oblasti vnútornej bezpečnosti a spravodlivosti vrátane boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti.

               (6)

               Malijská republika zaslala 20. februára 2014 Únii list, v ktorom ju vyzýva na nasadenie civilnej misie Únie na podporu bezpečnostných síl Mali.

               (7)

               Rada 17. marca 2014 schválila koncepciu krízového riadenia, pokiaľ ide o možnú akciu v rámci SBOP na podporu vnútorných bezpečnostných síl Mali.

               (8)

               Misia EUCAP Sahel Mali sa uskutoční v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by poškodiť dosahovanie cieľov vonkajšej činnosti Únie uvedených v článku 21 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ),

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Poslanie
   Únia zriaďuje civilnú misiu v Mali (misia EUCAP Sahel Mali) na podporu vnútorných bezpečnostných síl (polícia, žandárstvo a národná garda) Mali.
   Článok 2
   Cieľ a úlohy
   1.   Misia EUCAP Sahel Mali má za cieľ umožniť malijským orgánom obnoviť a udržať ústavný a demokratický poriadok, ako aj podmienky pre trvalý mier v Mali, a obnoviť a udržať autoritu a legitímnosť štátu na celom území Mali prostredníctvom efektívneho opätovného nastolenia štátnej správy.
   2.   Na podporu dynamického procesu obnovy štátnej moci v Mali, v úzkej spolupráci s ostatnými medzinárodnými aktérmi, najmä MINIMUSMA, misia EUCAP Sahel Mali napomáha a poskytuje poradenstvo vnútorným bezpečnostným silám pri vykonávaní reformy bezpečnosti stanovenej novou vládou s cieľom:

               —

               zlepšiť ich operačnú účinnosť,

               —

               obnoviť ich jednotlivé hierarchické štruktúry,

               —

               posilniť úlohu správnych a súdnych orgánov v oblasti riadenia a kontroly ich úloh a

               —

               uľahčiť ich rozvinutie na severe krajiny.

         3.   Na dosiahnutie svojho cieľa koná misia EUCAP Sahel Mali na základe strategických operačných usmernení vymedzených v koncepcii krízového riadenia, ktorú Rada schválila 17. marca 2014, a rozvinutých v dokumentoch operačného plánovania schválených Radou.
   Článok 3
   Hierarchia velenia a štruktúra
   1.   Misia EUCAP Sahel Mali má jednotnú hierarchiu velenia pre operácie krízového riadenia.
   2.   Misia EUCAP Sahel Mali má svoje veliteľstvo v Bamaku.
   Článok 4
   Plánovanie a začatie misie EUCAP Sahel Mali
   1.   Misia sa začína rozhodnutím Rady k dátumu, ktorý odporučí veliteľ civilnej operácie EUCAP Sahel Mali, akonáhle táto misia dosiahne počiatočnú operačnú spôsobilosť.
   2.   Predsunutá jednotka misie EUCAP Sahel Mali má za úlohu pripraviť zriadenie misie EUCAP Sahel Mali z logistického a infraštruktúrneho hľadiska, nadviazať kontakty s malijskými partnermi, najmä s vládou a ústrednými orgánmi, aby spolu vykonali predbežné hodnotenie vykonávania cieľov misie EUCAP Sahel Mali, začať vymedzovať rámec spolupráce a koordinácie s medzinárodnými partermi – predovšetkým s misiou MINUSMA – a poskytnúť prvky potrebné na vypracovanie koncepcie operácie (CONOPS), operačného plánu (OPLAN) a druhého finančného výkazu.
   Článok 5
   Veliteľ civilnej operácie
   1.   Riaditeľ útvaru pre plánovanie a vedenie civilných operácií (CPCC) misie EUCAP Sahel Mali je veliteľom civilnej operácie EUCAP Sahel Mali. CCPC je veliteľovi civilnej operácie k dispozícii na účely plánovania a vedenia misie EUCAP Sahel Mali.
   2.   Veliteľ civilnej operácie velí misii EUCAP Sahel Mali a riadi ju, pričom podlieha politickej kontrole a strategickému riadeniu zo strany Politického a bezpečnostného výboru (PBV) a celkovej právomoci VP.
   3.   Veliteľ civilnej operácie zabezpečuje v súvislosti s vedením operácií riadne a efektívne vykonávanie rozhodnutí Rady, ako aj rozhodnutí PBV, a to aj tým, že vedúcemu misie dáva podľa potreby pokyny a poskytuje mu poradenstvo a technickú podporu.
   4.   Veliteľ civilnej operácie podáva prostredníctvom VP správy Rade.
   5.   Všetok vyslaný personál zostáva v plnom rozsahu pod velením vnútroštátnych orgánov vysielajúceho štátu v súlade s jeho vnútroštátnymi pravidlami alebo dotknutej inštitúcie Únie alebo Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Tieto orgány odovzdajú veliteľovi civilnej operácie operačnú kontrolu nad svojím personálom.
   6.   Veliteľ civilnej operácie má celkovú zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa zo strany Únie riadne plnila povinnosť starostlivosti.
   Článok 6
   Vedúci misie
   1.   Vedúci misie nesie zodpovednosť za misiu EUCAP Sahel Mali, velí jej a riadi ju na mieste pôsobenia. Vedúci misie je priamo zodpovedný veliteľovi civilnej operácie a koná v súlade s jeho pokynmi.
   2.   Vedúci misie zastupuje misiu EUCAP Sahel Mali v oblasti jej činnosti. Vedúci misie môže v rámci svojej celkovej zodpovednosti delegovať riadiace úlohy týkajúce sa personálu a finančných záležitostí na členov personálu misie EUCAP Sahel Mali.
   3.   Vedúci misie nesie administratívnu a logistickú zodpovednosť za misiu EUCAP Sahel Mali, okrem iného aj za prostriedky, zdroje a informácie, ktoré sa misii EUCAP Sahel Mali poskytli.
   4.   Vedúci misie zodpovedá za disciplinárnu kontrolu personálu. Disciplinárne konania voči vyslanému personálu vykonáva dotknutý vnútroštátny orgán v súlade s vnútroštátnymi pravidlami, dotknutá inštitúcia Únie alebo ESVČ.
   5.   Veliteľ misie zabezpečuje náležité zviditeľnenie misie EUCAP Sahel Mali.
   Článok 7
   Politická kontrola a strategické riadenie
   1.   Misiu EUCAP Sahel Mali politicky kontroluje a strategicky riadi PBV pod vedením Rady a VP. Rada týmto poveruje PBV, aby na tento účel prijímal príslušné rozhodnutia v súlade s článkom 38 ods. 3 Zmluvy o EÚ. Toto poverenie zahŕňa právomoc vymenovať vedúceho misie na návrh VP a revidovať CONOPS a OPLAN. Rada si ponecháva právomoc rozhodovať o cieľoch a o ukončení misie EUCAP Sahel Mali.
   2.   PBV pravidelne podáva Rade správy.
   3.   Veliteľ civilnej operácie a vedúci misie pravidelne a podľa potreby podávajú PBV správy o otázkach, za ktoré sú zodpovední.
   Článok 8
   Personál
   1.   Misiu EUCAP Sahel Mali tvorí najmä personál, ktorý vyslali členské štáty, inštitúcie Únie a ESVČ. Každý členský štát, inštitúcia Únie a ESVČ znášajú náklady na každého člena personálu, ktorého vyslali, vrátane nákladov na cestu na miesto nasadenia a späť, miezd, zdravotného poistenia a príspevkov iných, ako sú príslušné diéty.
   2.   Členský štát, inštitúcia Únie alebo ESVČ, ktoré člena personálu vyslali, zodpovedajú za riešenie akýchkoľvek nárokov súvisiacich s vyslaním, ktoré tento člen personálu, ktorého vyslali, uplatní, alebo ktoré sa ho týkajú, a za začatie akéhokoľvek konania voči vyslanej osobe.
   3.   Misia EUCAP Sahel Mali môže tiež na zmluvnom základe zamestnávať medzinárodný a miestny personál, pokiaľ požadované funkcie nemôžu zabezpečovať členovia personálu vyslaní členskými štátmi. V riadne odôvodnených výnimočných prípadoch, keď nie sú k dispozícii vhodní uchádzači z členských štátov, sa podľa potreby môžu na zmluvnom základe zamestnávať štátni príslušníci zúčastňujúcich sa tretích štátov.
   4.   Podmienky zamestnania a práva a povinnosti medzinárodného a miestneho personálu sa ustanovia v zmluvách, ktoré sa uzavrú medzi misiou EUCAP Sahel Mali a dotknutými členmi personálu.
   Článok 9
   Štatút misie EUCAP Sahel Mali a jej personálu
   Štatút misie EUCAP Sahel Mali a jej personálu podľa potreby aj vrátane výsad, imunít a ďalších záruk potrebných na vykonávanie a plynulý priebeh misie EUCAP Sahel Mali je predmetom dohody uzavretej podľa článku 37 Zmluvy o EÚ a v súlade s postupom ustanoveným v článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
   Článok 10
   Účasť tretích štátov
   1.   Bez toho, aby bola dotknutá autonómia rozhodovania Únie a jej jednotný inštitucionálny rámec, sa tretie štáty môžu vyzvať, aby k misii EUCAP Sahel Mali prispeli za predpokladu, že budú znášať náklady na vyslanie svojho personálu vrátane miezd, poistenia proti akémukoľvek riziku, diét a nákladov na cestu do Mali a späť, a že podľa potreby prispejú na prevádzkové náklady misie EUCAP Sahel Mali.
   2.   Tretie štáty, ktoré prispievajú k misii EUCAP Sahel Mali, majú vo vzťahu ku každodennému riadeniu misie EUCAP Sahel Mali rovnaké práva a povinnosti ako členské štáty.
   3.   Rada týmto poveruje PBV, aby prijímal príslušné rozhodnutia o prijatí navrhovaných príspevkov a zriadil výbor prispievateľov.
   4.   Podrobnosti týkajúce sa účasti tretích štátov sa stanovia v dohodách, ktoré sa uzavrú v súlade s článkom 37 Zmluvy o EÚ. Ak Únia a tretí štát uzavrú alebo uzavreli dohodu, ktorou sa ustanovuje rámec účasti tohto tretieho štátu na operáciách krízového riadenia Únie, v kontexte misie EUCAP Sahel Mali sa uplatňujú ustanovenia tejto dohody.
   Článok 11
   Bezpečnosť
   1.   Veliteľ civilnej operácie riadi plánovanie bezpečnostných opatrení, ktoré vykonáva vedúci misie, a zabezpečuje ich riadne a účinné vykonávanie v rámci misie EUCAP Sahel Mali v súlade s článkom 5.
   2.   Vedúci misie zodpovedá za bezpečnosť misie EUCAP Sahel Mali a za dodržiavanie minimálnych bezpečnostných požiadaviek, ktoré sa na misiu EUCAP Sahel Mali vzťahujú, v súlade s politikou Únie týkajúcou sa bezpečnosti personálu nasadeného mimo Únie v operačnej kapacite podľa hlavy V Zmluvy o EÚ.
   3.   Vedúcemu misie pomáha bezpečnostný úradník misie, ktorý mu podáva správy a zároveň udržiava úzke služobné vzťahy s ESVČ.
   4.   V oblasti bezpečnosti sa personál misie EUCAP Sahel Mali pred nastúpením do služby zúčastní na povinnej bezpečnostnej príprave, ktorá zodpovedá úrovni rizika stanoveného pre oblasť rozvinutia. Pravidelne tiež absolvuje doškoľovanie na mieste pôsobenia, ktoré organizuje bezpečnostný úradník misie.
   5.   Vedúci misie zabezpečuje ochranu utajovaných skutočností Európskej únie v súlade s rozhodnutím Rady 2013/488/EÚ (3).
   Článok 12
   Zložka stáleho monitorovania
   Pre misiu EUCAP Sahel Mali sa aktivuje zložka stáleho monitorovania.
   Článok 13
   Právne ustanovenia
   V miere potrebnej na vykonávanie tohto rozhodnutia má misia EUCAP Sahel Mali právomoc obstarávať služby a dodávky, uzatvárať zmluvy a administratívne dojednania, zamestnávať personál, vlastniť bankové účty, nadobúdať majetok a užívať ho, plniť si záväzky a vystupovať pred súdom ako účastník konania.
   Článok 14
   Finančné ustanovenia
   1.   Referenčná suma určená na pokrytie výdavkov spojených s misiou EUCAP Sahel Mali v prvých deviatich mesiacoch nasledujúcich po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia je 5 500 000 EUR. O výške referenčnej sumy na nasledujúce obdobia rozhodne Rada.
   2.   Všetky výdavky sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie. Štátni príslušníci tretích štátov a štátni príslušníci hostiteľskej krajiny môžu predkladať ponuky do verejnej súťaže. S podmienkou súhlasu Komisie môže misia uzavierať technické dojednania s členskými štátmi, hostiteľským štátom, so zúčastnenými tretími štátmi a s inými medzinárodnými aktérmi, pokiaľ ide o poskytovanie vybavenia, služieb a priestorov pre misiu EUCAP Sahel Mali.
   3.   Misia EUCAP Sahel Mali zodpovedá za plnenie svojho rozpočtu. Misia EUCAP Sahel Mali na tento účel podpíše dohodu s Komisiou.
   4.   Finančné ustanovenia zohľadňujú hierarchiu velenia uvedenú v článkoch 3, 5 a 6 a operačné požiadavky misie EUCAP Sahel Mali vrátane kompatibility vybavenia a interoperability jej tímov.
   5.   Výdavky sú oprávnené od dátumu podpisu dohody uvedenej v odseku 3.
   Článok 15
   Projektová skupina
   1.   Misia EUCAP Sahel Mali má projektovú skupinu na určovanie a vykonávanie projektov. Misia EUCAP Sahel Mali podľa potreby koordinuje a uľahčuje projekty, ktoré na vlastnú zodpovednosť vykonávajú členské štáty a tretie štáty v oblastiach súvisiacich s mandátom misie EUCAP Sahel Mali a na podporu jej cieľov, a poskytuje v tejto súvislosti poradenstvo.
   2.   S výhradou odseku 3 je misia EUCAP Sahel Mali oprávnená použiť finančné príspevky členských štátov alebo tretích štátov na vykonávanie určených projektov, ktoré konzistentne dopĺňajú ostatné činnosti misie EUCAP Sahel Mali, v týchto dvoch prípadoch:

               —

               projekt je uvedený vo finančnom výkaze k tomuto rozhodnutiu alebo

               —

               projekt sa do tohto finančného výkazu zahrnie v priebehu misie prostredníctvom úpravy na žiadosť vedúceho misie.

         Misia EUCAP Sahel Mali uzavrie s týmito štátmi dohodu, ktorá zahŕňa najmä osobitné postupy, pokiaľ ide o reakciu na akúkoľvek sťažnosť tretích strán týkajúcu sa škôd vzniknutých konaním alebo opomenutím, ktoré spôsobil vedúci misie pri nakladaní s prostriedkami, ktoré poskytli tieto štáty.
   Prispievajúce členské štáty nesmú v žiadnom prípade brať Úniu alebo VP na zodpovednosť za konanie vedúceho misie alebo opomenutie z jeho strany pri využívaní finančných prostriedkov, ktoré tieto štáty poskytli.
   3.   PBV odsúhlasuje prijatie finančného príspevku tretích štátov na projektovú skupinu.
   Článok 16
   Jednotnosť reakcie Únie a koordinácia
   1.   VP zabezpečuje súlad vykonávania tohto rozhodnutia s vonkajšou činnosťou Únie ako celku vrátane rozvojových programov Únie.
   2.   Bez toho, aby bola dotknutá hierarchia velenia, vedúci misie činnosť úzko koordinuje s delegáciu Únie v Mali s cieľom zabezpečiť súlad činnosti Únie v Mali. Vedúci delegácie v Bamaku bez toho, aby zasahoval do hierarchie velenia, poskytuje v úzkej spolupráci s osobitným zástupcom Európskej únie pre Sahel (OZEÚ pre Sahel) vedúcemu misie EUCAP Sahel Mali politické usmernenia na miestnej úrovni. Vedúci misie EUCAP Sahel Mali, vedúci delegácie v Bamaku a OZEÚ pre Sahel začnú podľa potreby konzultácie.
   3.   Vedúci misie EUCAP Sahel Mali, veliteľ misie EUTM Mali, vedúci misie EUCAP Sahel Niger a vedúci misie EUBAM Líbya navzájom spolupracujú.
   4.   Misia EUCAP Sahel Mali okrem toho koordinuje a zosúlaďuje svoje činnosti v oblasti reformy bezpečnosti s MINUSMA a ostatnými medzinárodnými partnermi.
   Článok 17
   Poskytovanie informácií
   1.   VP je oprávnený sprístupniť tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu, podľa vhodnosti a v súlade s potrebami misie EUCAP Sahel Mali, utajované skutočnosti Európskej únie do stupňa utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ktoré boli vypracované na účely misie EUCAP Sahel Mali, v súlade s rozhodnutím 2013/488/EÚ.
   2.   V prípade konkrétnej a okamžitej operačnej potreby je VP tiež oprávnený sprístupniť hostiteľskému štátu akékoľvek utajované skutočnosti Európskej únie do stupňa utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ktoré boli vypracované na účely misie EUCAP Sahel Mali, v súlade s rozhodnutím 2013/488/EÚ. Na tento účel sa pripravia dohody medzi VP a príslušnými orgánmi hostiteľského štátu.
   3.   VP je oprávnený sprístupniť tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu akékoľvek neutajované dokumenty Únie, ktoré sa týkajú rokovaní Rady o misii EUCAP Sahel Mali a na ktoré sa vzťahuje povinnosť zachovávať služobné tajomstvo podľa článku 6 ods. 1 rokovacieho poriadku Rady (4).
   4.   VP môže tieto oprávnenia, ako aj spôsobilosť uzavrieť dohody uvedené v odseku 2 delegovať na úradníkov ESVČ, veliteľa civilnej operácie a/alebo na vedúceho misie v súlade s oddielom VII prílohy VI k rozhodnutiu Rady 2013/488/EÚ.
   Článok 18
   Nadobudnutie účinnosti a trvanie
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Uplatňuje sa do konca obdobia 24 mesiacov od dátumu začatia misie EUCAP Sahel Mali.

      V Luxemburgu 15. apríla 2014

            Za Radu

            Predsedníčka

         C. ASHTON

      (1)  Rozhodnutie Rady 2012/392/SZBP zo 16. júla 2012 o misii Európskej únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP Sahel Niger) (Ú. v. EÚ L 187, 17.7.2012, s. 48).

      (2)  Rozhodnutie Rady 2013/87/SZBP z 18. februára 2013 o začatí vojenskej misie Európskej únie na podporu výcviku ozbrojených síl Mali (EUTM Mali) (Ú. v. EÚ L 46, 19.2.2013, s. 27).

      (3)  Rozhodnutie Rady 2013/488/EÚ z 23. septembra 2013 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (Ú. v. EÚ L 274, 15.10.2013, s. 1).

      (4)  Rozhodnutie Rady 2009/937/EÚ z 1. decembra 2009, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Rady (Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2009, s. 35).


title: Rozhodnutie Komisie z 19. júna 2000, ktoré sa týka rovnováhy mužov a žien vo výboroch a expertných skupinách ňou zriadených (Oznámené pod číslom dokumentu C(2000) 1600)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32000D0407

Úradný vestník L 154 , 27/06/2000 S. 0034 - 0035

		Rozhodnutie Komisiez 19. júna 2000,ktoré sa týka rovnováhy mužov a žien vo výboroch a expertných skupinách ňou zriadených(Oznámené pod číslom dokumentu C(2000) 1600)(2000/407/ES)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,keďže:(1) Podľa článku 2 zmluvy je rovnosť medzi mužmi a ženami jednou z úloh, ktorú má spoločenstvo podporovať.(2) Spoločenstvo sa zameriava vo všetkých svojich činnostiach podľa článku 3 zmluvy na zrušenie nerovností a na podporu rovnosti medzi mužmi a ženami.(3) Napriek odporúčaniu Rady 96/694/ES z 2. decembra 1996 o vyrovnanej účasti žien a mužov v procese rozhodovania [1], ženy sú stále nedostatočne zastúpené v rozhodovacích orgánoch vrátane tých, ktoré zriadila Komisia [2].(4) Rezolúcia Európskeho parlamentu z 11. februára 1994 o ženách pri rozhodovaní vyzvala členské štáty Európskej únie, aby podnikli osobitné opatrenia v tejto oblasti a po nej nasledovala rezolúcia Rady z 27. marca 1995 o vyrovnanej účasti žien a mužov na rozhodovaní.(5) Rovnosť medzi ženami a mužmi je základom ľudskej dôstojnosti a demokracie a tvorí základnú zásadu práva spoločenstva, ústav a zákonov členských štátov a medzinárodných a európskych dohovorov.(6) Komisia prijala politiku, cieľom ktorej je rovnosť pohlaví a začlenenie rovnosti príležitostí pre ženy a mužov do všetkých činností a politík spoločenstva.(7) Na štvrtej celosvetovej konferencii Organizácie spojených národov o ženách (Peking 1995) sa Európske spoločenstvo zaviazalo podporovať ženy v rozhodovacích procesoch.(8) Rada Európy vo svojom odporúčaní 1413 z roku 1999 odporúča, aby jej členské štáty dosiahli rovnaké zastúpenie žien a mužov vo verejnom a súkromnom živote.(9) Počas parížskej konferencie EÚ 17. apríla 1999 o ženách a mužoch pri moci boli členské štáty vyzvané podporovať dodržiavanie rovnosti medzi ženami a mužmi, pokiaľ ide o menovanie do rozhodovacích orgánov.(10) Osobitné opatrenia na podporu vyrovnanej účasti žien a mužov v rozhodovacích procesoch sú dôležitým príspevkom k rovnosti príležitostí.(11) Komisia sa už zaviazala dosiahnuť 40-percentnú účasť žien vo všetkých výboroch a skupinách v oblasti výskumu [3]. Tento cieľ sa bude sledovať v ostatných oblastiach v rámci expertných skupín a výborov, ktoré zriadila Komisia.(12) Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na žiadne výbory spadajúce pod rámec rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999 o postupoch pri uplatňovaní vykonávacích právomocí delegovaných na Komisiu [4],ROZHODLA:Článok 1Toto rozhodnutie sa vzťahuje na expertné skupiny a výbory zriadené Komisiou. Vzťahuje sa na novovytvorené a existujúce expertné skupiny a výbory.Článok 2Komisia sa zaväzuje vytvoriť rovnováhu medzi ženami a mužmi v expertných skupinách a výboroch, ktoré zriadila. V strednodobom horizonte je cieľom dosiahnuť aspoň 40 percent členov jedného i druhého pohlavia v každej expertnej skupine a výbore.V prípade už existujúcich expertných skupín a výborov Komisia sa pri menovaní nového člena usiluje o vyvážené zastúpenie žien a mužov pri každom nahradení člena a pri ukončení funkčného obdobia člena expertnej skupiny alebo výboru.Článok 3Tri roky po prijatí tohto rozhodnutia Komisia prehodnotí jeho vykonávanie a uverejní správu, ktorá bude obsahovať štatistickú analýzu rovnováhy medzi mužmi a ženami v expertných skupinách a výboroch. Podľa výsledkov tejto previerky Komisia v danom čase prijme všetky vhodné opatrenia.V Bruseli 19. júna 2000Za KomisiuAnna Diamantopouloučlenka Komisie[1] Ú. v. ES L 319, 10.12.1996, s. 11.[2] COM(2000) 120 final.[3] COM(1999) 76 final.[4] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.--------------------------------------------------