title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 73/13/COL z  20. februára 2013 , ktorým sa osemdesiaty deviatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí

text:
               8.5.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 135/49

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 73/13/COL
   z 20. februára 2013,
   ktorým sa osemdesiaty deviatykrát menia procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,
   so zreteľom na Dohodu medzi členskými štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora (2), a najmä na jej článok 5 ods. 2 písm. b) a článok 24,
   pripomínajúc procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci prijaté 19. januára 1994 dozorným úradom (3),
   keďže:
   podľa článku 24 Dohody o dozore a súde uvedie dozorný úrad do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci,
   podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde vydáva dozorný úrad oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ to táto dohoda alebo Dohoda o dozore a súde výslovne ustanovuje alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné,
   dňa 19. decembra 2012 Európska komisia prijala oznámenie o uplatňovaní pravidiel o štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí (4),
   má uvedené oznámenie význam aj pre Európsky hospodársky priestor,
   v rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru sa má zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci EHP,
   podľa bodu II s názvom „VŠEOBECNÉ“ na konci prílohy XV k Dohode o EHP má dozorný úrad po konzultácii s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou,
   sa konzultovalo s Európskou komisiou a členskými štátmi EZVO,
   PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Usmernenia o štátnej pomoci sa menia zavedením novej kapitoly o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí. Nová kapitola sa nachádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Iba anglické znenie je autentické.

      V Bruseli 20. februára 2013

            Za Dozorný úrad EZVO

         Oda Helen SLETNES

            predsedníčka

         Sabine MONAUNI-TÖMÖRDYOVÁ

            členka kolégia

      (1)  Ďalej len „Dohoda o EHP“.

      (2)  Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

      (3)  Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde prijaté a vydané dozorným úradom 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len „Ú. v.“) L 231, 3.9.1994, s. 1 a v dodatku EHP č. 32, 3.9.1994, s 1. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“. Aktualizované znenie usmernení o štátnej pomoci je uverejnené na webovej lokalite dozorného úradu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

      (4)  Oznámenie Komisie, usmernenia EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí (Ú. v. EÚ C 25, 26.1.2013, s. 1).

      PRÍLOHA
      UPLATŇOVANIE PRAVIDIEL ŠTÁTNEJ POMOCI V SÚVISLOSTI S RÝCHLYM ZAVÁDZANÍM ŠIROKOPÁSMOVÝCH SIETÍ (1)

      1.   ÚVOD

                  1.

                  Širokopásmové pripojenie má strategický význam pre európsky rast a inovácie vo všetkých sektoroch hospodárstva, ako aj pre sociálnu a teritoriálnu súdržnosť. V stratégii Európa 2020 (ďalej len „EÚ 2020“) sa zdôrazňuje potreba zavádzania širokopásmového pripojenia. Jedna z hlavných iniciatív – Digitálna agenda pre Európu (ďalej len „DAE“) (2) opätovne zdôrazňuje cieľ EÚ 2020 zaistiť základné širokopásmové pripojenie všetkých Európanov do roku 2013 a jej účelom je zabezpečiť, aby do roku 2020 i) všetci Európania mali prístup k oveľa rýchlejšiemu internetu ako 30 Mbps a ii) 50 % alebo viac európskych domácností malo rýchlejšie internetové pripojenie ako 100 Mbps. V súlade so stratégiou EÚ 2020 a DAE Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) taktiež podporuje rozsiahlu dostupnosť širokopásmových služieb pre všetkých občanov Európskej únie a prístup k rýchlejšiemu internetovému pripojeniu.

                  2.

                  Sektor elektronickej komunikácie prešiel procesom dôkladnej liberalizácie a v súčasnosti podlieha sektorovej regulácii. Regulačný rámec EHP pre elektronickú komunikáciu obsahuje aj harmonizačné pravidlá pre oblasť širokopásmového prístupu (3). Pokiaľ ide o pôvodné širokopásmové siete, veľkoobchodné trhy boli doteraz predmetom regulácie ex ante vo väčšine štátov EHP. Ďalšie zavádzanie širokopásmových sietí, konkrétne prístupových sietí novej generácie (ďalej len „siete NGA“ z angl. next generation access networks), si naďalej vyžaduje intervenciu vnútroštátnych regulačných orgánov (4) z dôvodu ich úlohy v sektore elektronických komunikácií.

                  3.

                  Je mimoriadne dôležité, aby sa verejné finančné prostriedky v tomto sektore využívali opatrne a aby dozorný úrad zabezpečil, že štátna pomoc bude dopĺňať, nie nahrádzať investície účastníkov trhu. Každá štátna intervencia by mala v čo najväčšej miere obmedziť možné riziko vytlačenia súkromných investícií, zmeny komerčných investičných stimulov a v konečnom dôsledku riziko narušenia hospodárskej súťaže spôsobom, ktorý by bol v rozpore so spoločným záujmom EHP.

                  4.

                  Tieto usmernenia zhŕňajú zásady politiky dozorného úradu pri uplatňovaní pravidiel Dohody o EHP týkajúcich sa štátnej pomoci na opatrenia, ktoré majú podporiť zavádzanie širokopásmových sietí vo všeobecnosti (oddiel 2). Vysvetľujú uplatňovanie týchto zásad pri posudzovaní opatrení štátnej pomoci na rýchle zavádzanie základných širokopásmových sietí a vysokorýchlostných sietí NGA (oddiel 3). Dozorný úrad bude tieto usmernenia uplatňovať pri posudzovaní štátnej pomoci na podporu širokopásmového pripojenia. Toto zvýši právnu istotu a transparentnosť jeho rozhodovacích postupov.

            2.   HLAVNÉ ZÁSADY POLITIKY DOZORNÉHO ÚRADU V OBLASTI ŠTÁTNEJ POMOCI NA PROJEKTY ŠIROKOPÁSMOVÉHO PRIPOJENIA

                  5.

                  Podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP „pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami“. Z toho vyplýva, že ak má opatrenie spĺňať podmienky štátnej pomoci, musia byť splnené tieto kumulatívne podmienky:

                              a)

                              opatrenie musí byť financované zo štátnych prostriedkov;

                              b)

                              opatrenie musí predstavovať ekonomickú výhodu pre podniky;

                              c)

                              výhoda musí byť selektívna a

                              d)

                              musí narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže;

                              e)

                              opatrenie musí mať vplyv na obchod v rámci EHP.

            2.1.   Článok 61 ods. 1 Dohody o EHP: Existencia pomoci

                  6.

                     Použitie štátnych prostriedkov: Prevod štátnych prostriedkov môže mať rôznu podobu, ako sú priame granty, daňové úľavy (5), zvýhodnené pôžičky alebo iné druhy podmienok preferenčného financovania. Štátne prostriedky sa využijú aj v prípade, keď štát poskytne materiálnu výhodu, napríklad investovaním do vybudovania (časti) širokopásmovej infraštruktúry. Štátne prostriedky sa môžu použiť (6) na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.

                  7.

                     Podnik: Štátne opatrenia na podporu investícií do širokopásmového pripojenia sa zvyčajne týkajú vykonávania hospodárskej činnosti, ako je budovanie, prevádzka a poskytovanie prístupu k širokopásmovej infraštruktúre alebo poskytovanie pripojenia koncovým užívateľom. Samotný štát môže tiež vykonávať hospodársku činnosť, ak prevádzkuje a využíva širokopásmovú infraštruktúru (jej časti), napríklad prostredníctvom internej spoločnosti alebo ako súčasť štátnej správy. Budovanie infraštruktúry širokopásmových sietí s cieľom, že ju v budúcnosti bude komerčne využívať štát alebo iní poskytovatelia, bude takisto predstavovať hospodársku činnosť (7). Zavedenie širokopásmovej siete na nekomerčné účely nemusí predstavovať štátnu pomoc (8), lebo budovanie siete nezvýhodňuje žiadny podnik (9). Ak sa však takáto sieť následne sprístupní na používanie investorom alebo prevádzkovateľom širokého pásma, potom pravdepodobne ide o štátnu pomoc (10).

                  8.

                     Výhody: Pomoc sa väčšinou poskytuje priamo investorom siete, ktorí sú vo väčšine prípadov vybraní prostredníctvom súťažného výberového konania. Ak sa príspevok štátu neposkytne za zvyčajných trhových podmienok a podľa zásady investora v trhovom hospodárstve (pozri bod 11 nižšie) predstavuje štátnu pomoc, výberovým konaním sa zabezpečí, že sa každá pomoc obmedzí na minimálnu sumu potrebnú na konkrétny projekt. Tým sa však pomoc neobmedzuje, keďže verejný orgán naďalej poskytuje dotácie úspešnému uchádzačovi výberového konania (napríklad formou „financií na preklenutie priepasti“ alebo vecného príspevku) a účelom takéhoto postupu je presný výber príjemcu pomoci. Prijatá finančná podpora umožní úspešnému uchádzačovi vykonávať obchodnú činnosť za podmienok, ktoré by inak na trhu nemal. Okrem priamych príjemcov pomoci môžu byť nepriamymi príjemcami nezávislí prevádzkovatelia, ktorí získajú veľkoobchodný prístup k dotovanej infraštruktúre (11).

                  9.

                     Selektivita: Štátne opatrenia na podporu zavádzania širokopásmových sietí sú svojou povahou selektívne v tom, že sa zameriavajú na investorov v oblasti širokopásmového pripojenia a na iných prevádzkovateľov, ktorí pôsobia len v určitých segmentoch celkového trhu so službami elektronickej komunikácie. Pokiaľ ide o obchodných koncových užívateľov dotovanej siete (12), opatrenie naopak nemusí byť selektívne, ak k dotovanej infraštruktúre majú prístup všetky sektory hospodárstva. Selektívnosť sa uplatní, ak je zavedenie širokého pásma konkrétne určené pre vybratých obchodných užívateľov, napríklad ak je štátna podpora zameraná na zavedenie širokopásmovej siete v prospech vopred určených spoločností, ktoré neboli vybraté v súlade so všeobecnými kritériami platnými pre celú oblasť patriacu pod orgán poskytujúci pomoc (13).

                  10.

                     Narušenie hospodárskej súťaže: Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) finančná alebo materiálna podpora narúša hospodársku súťaž, ak posilňuje postavenie jedného podniku v porovnaní s inými podnikmi (14). V dôsledku štátnej pomoci poskytnutej konkurentovi môžu existujúci prevádzkovatelia znížiť kapacity alebo sa potenciálni prevádzkovatelia môžu rozhodnúť nevstúpiť na nový trh alebo do geografickej oblasti. Narušenie hospodárskej súťaže sa pravdepodobne zvýši, ak má príjemca pomoci trhovú silu. Ak už má príjemca pomoci dominantné postavenie na trhu, poskytnutie pomoci môže posilniť jeho postavenie tým, že sa ešte viac oslabí konkurenčný tlak, ktorý by konkurenti mohli vyvíjať.

                  11.

                     Vplyv na obchod: Ak má štátna intervencia potenciálny vplyv na poskytovateľov služieb z iných štátov EHP (aj odrádzaním od ich zakladania v danom štáte EHP), potom má vplyv aj na obchod, lebo trhy so službami elektronickej komunikácie (veľkoobchodné a maloobchodné trhy so službami širokopásmového pripojenia) sú otvorené hospodárskej súťaži medzi prevádzkovateľmi a poskytovateľmi služieb (15).

            2.2.   Neexistencia pomoci: uplatňovanie zásady investora v trhovom hospodárstve

                  12.

                  V článku 125 Dohody o EHP sa stanovuje, že „[táto] dohoda sa v žiadnom prípade nedotýka pravidiel zmluvných strán, ktorými sa spravuje vlastníctvo majetku“. Podľa judikatúry Súdneho dvora vzťahujúcej sa na zodpovedajúci článok 345 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) zo zásady rovnakého zaobchádzania vyplýva, že kapitál, ktorý štát poskytne podniku, či už priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nemôže považovať za štátnu pomoc. Pokiaľ majetková účasť alebo kapitálové injekcie verejného investora dostatočne neumožňujú dosiahnutie rentability, dokonca i z dlhodobého hľadiska, takáto investícia sa musí považovať za pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP a jej zlučiteľnosť so fungovaním Dohody o EHP sa musí posúdiť výlučne na základe kritérií stanovených v uvedenom ustanovení (16).

                  13.

                  Európska komisia (ďalej len „Komisia“) vo svojom rozhodnutí vo veci mesta Amsterdam preskúmala uplatňovanie zásady súkromného investora v trhovom hospodárstve v oblasti širokopásmového pripojenia (17). Ako sa zdôrazňuje v uvedenom rozhodnutí, súlad štátnej investície s trhovými podmienkami sa musí preukázať dôkladne a komplexne, buď prostredníctvom významnej účasti súkromných investorov alebo existenciou zdravého obchodného plánu preukazujúceho primeranú návratnosť investície. Ak sa na projekte podieľajú súkromní investori, platí podmienka sine qua non, že by mali na seba prevziať obchodné riziko súvisiace s investíciou za rovnakých podmienok ako verejný investor. Toto sa uplatňuje aj pri iných formách štátnej podpory, ako sú zvýhodnené pôžičky alebo záruky (18).

            2.3.   Štátna pomoc na zavedenie širokopásmového pripojenia ako služba všeobecného hospodárskeho záujmu – rozsudok vo veci Altmark a zlučiteľnosť podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP

                  14.

                  V niektorých prípadoch môžu štáty EZVO považovať zabezpečenie širokopásmovej siete za službu všeobecného hospodárskeho záujmu (ďalej len „SVHZ“) v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP (19) a rozsudku vo veci Altmark
                      (20) a na tomto základe poskytovať verejné financovanie. V takých prípadoch musia byť opatrenia štátov EZVO posúdené podľa usmernení dozorného úradu o náhrade udelenej za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (21) a podľa rámca dozorného úradu pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (22), ako aj podľa rozhodnutia Komisie z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme udelenej určitým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (23) a podľa nariadenia Komisie č. 360/2012 z 25. apríla 2012 o uplatňovaní článku 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis udelenej podnikom poskytujúcim služby vo všeobecnom hospodárskom záujme (24). Tieto dokumenty (ktoré sa súhrnne označujú ako „balík SVHZ“) sa naozaj uplatňujú na štátnu pomoc na zavádzanie širokopásmového pripojenia. Nasledujúce odôvodnenia len bližšie rozvádzajú uplatňovanie niektorých zásad objasnených v týchto dokumentoch na financovanie širokopásmových sietí, a to vzhľadom na určité sektorové špecifiká.

         Vymedzenie SVHZ

                  15.

                  Pokiaľ ide o vymedzenie SVHZ, dozorný úrad už vo všeobecných pojmoch objasnil, že štáty EZVO nemôžu pripájať osobitné povinnosti v oblasti verejných služieb k službám, ktoré už poskytujú alebo môžu uspokojivo poskytovať podniky vykonávajúce svoju činnosť v bežných trhových podmienkach, a to za podmienok, akými sú cena, objektívna kvalita, kontinuita a prístup k službám, ktoré sú v súlade s verejným záujmom tak, ako ho vymedzuje štát (25).

                  16.

                  Pokiaľ ide o uplatňovanie tejto zásady na odvetvie širokopásmových sietí, dozorný úrad je toho názoru, že v oblastiach, kde súkromní investori už investovali do infraštruktúry širokopásmovej siete (alebo ďalej rozširujú siete) a už poskytujú konkurenčné služby širokopásmového pripojenia s primeraným pokrytím službami širokopásmového pripojenia, vytvorenie paralelnej konkurenčnej širokopásmovej infraštruktúry financovanej z verejných prostriedkov sa nemôže považovať za SVHZ v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP (26). Pokiaľ sa však dá preukázať, že súkromní investori nie sú v blízkej budúcnosti (27) schopní poskytnúť primerané širokopásmové pokrytie všetkým občanom alebo užívateľom, takže značná časť obyvateľstva zostane nepripojená, náhrada za služby vo verejnom záujme môže byť poskytnutá podniku, ktorému bola zverená SVHZ, ak sú splnené podmienky stanovené v uvedenom oznámení o SVHZ. V tejto súvislosti by siete, ktoré sa zohľadňujú pri posudzovaní potreby SVHZ, mali byť vždy porovnateľného typu, teda mali by to byť buď širokopásmové siete alebo siete NGA.

                  17.

                  Okrem toho zavedenie a prevádzkovanie širokopásmovej infraštruktúry sa môže považovať za SVHZ iba vtedy, ak takáto infraštruktúra poskytuje všetkým užívateľom v danej oblasti univerzálne pripojenie, a to pre domácnosti aj pre podniky. Podpora vzťahujúca sa výlučne na pripojenie podnikov by nepostačovala (28).

                  18.

                  Záväzná povaha úlohy SVHZ naznačuje aj to, že poskytovateľ plánovanej siete nebude môcť svojvoľne a/alebo diskriminujúco odmietnuť poskytnutie veľkoobchodného prístupu k infraštruktúre (lebo napríklad poskytovanie služieb prístupu nie je v danej oblasti komerčne výhodné).

                  19.

                  Vzhľadom na úroveň hospodárskej súťaže, ktorá sa dosiahla od liberalizácie odvetvia elektronických komunikácií v EHP, a najmä na hospodársku súťaž v súčasnosti na trhu s maloobchodnými širokopásmovými sieťami, by sieť financovaná z verejných zdrojov a vybudovaná v zmysle SVHZ mala byť prístupná pre všetkých zainteresovaných prevádzkovateľov. Uznanie služby na zavedenie širokopásmového pripojenia za úlohu SVHZ by sa malo opierať o poskytovanie pasívnej (29), neutrálnej (30) a otvorenej infraštruktúry. Takáto sieť by mala záujemcom o prístup poskytovať všetky možné formy prístupu k sieti, umožňovať účinnú hospodársku súťaž na maloobchodnej úrovni a zabezpečiť poskytovanie konkurenčných a cenovo dostupných služieb pre koncových užívateľov (31).

                  20.

                  Úloha SVHZ by preto mala zahŕňať len zavádzanie širokopásmovej siete poskytujúcej univerzálne pripojenie a poskytovanie súvisiacich veľkoobchodných služieb prístupu bez maloobchodných komunikačných služieb (32). Ak je poskytovateľ SVHZ zároveň vertikálne integrovaným prevádzkovateľom širokopásmového pripojenia, mali by sa poskytnúť primerané záruky, aby nevznikol konflikt záujmov, nedošlo k diskriminácii a nevznikli mu žiadne iné skryté nepriame výhody (33).

                  21.

                  Keďže trh pre elektronické komunikácie je úplne liberalizovaný, znamená to, že úloha SHVZ v súvislosti so zavádzaním širokopásmového pripojenia nemôže byť založená na udelení výhradného alebo osobitného práva poskytovateľovi SHVZ v zmysle článku 59 ods. 2 Dohody o EHP.

         Výpočet náhrady a vrátenie poskytnutých prostriedkov

                  22.

                  Na výpočet náhrady za SVHZ sa v plnej miere uplatňujú zásady balíka SVHZ. Avšak vzhľadom na špecifiká širokopásmového sektora, je užitočné doplniť objasnenie SVHZ, aby sa pokryli aj nepripojené obytné časti alebo oblasti (tzv. „biele miesta“) v rámci širšej oblasti, v ktorých už niektorí operátori zaviedli vlastné infraštruktúry siete alebo ich plánujú zaviesť v blízkej budúcnosti. Ak sa oblasť, na ktorú sa vzťahujú SVHZ, neobmedzuje len na biele miesta z dôvodu ich veľkosti alebo polohy, musí poskytovateľ SVHZ prípadne zaviesť sieťovú infraštruktúru aj v rentabilných oblastiach, v ktorých už pôsobia komerční prevádzkovatelia. V takej situácii by mala poskytovaná náhrada pokrývať len náklady na vybudovanie infraštruktúry na nerentabilných bielych miestach s prihliadnutím na príslušné príjmy a primeraný zisk (34).

                  23.

                  V mnohých prípadoch môže byť vhodné vopred stanoviť výšku náhrady, aby pokryla očakávané nedostatočné financovanie počas danej doby, namiesto stanovenia náhrady na základe výdavkov a príjmov, ktoré sa vyskytli. V prvom modeli je zvyčajne viac stimulov pre spoločnosť, aby obmedzila výdavky a postupne rozvíjala svoju činnosť (35). Ak poverenie SVHZ na vybudovanie širokopásmovej siete nie je založené na zavádzaní infraštruktúry vo verejnom vlastníctve, je potrebné prijať primerané mechanizmy kontroly a vracania poskytnutých prostriedkov, aby sa predišlo tomu, že poskytovateľ SVHZ získa nedovolenú výhodu tým, že si sieť financovanú z verejných prostriedkov po skončení platnosti koncesie na SVHZ ponechá vo svojom vlastníctve.

            2.4.   Administratívne a regulačné opatrenia na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel EHP o štátnej pomoci

                  24.

                  Štáty EZVO si okrem priameho financovania spoločností môžu v záujme urýchleného zavedenia širokopásmových sietí a predovšetkým sietí NGA vybrať niekoľko druhov opatrení. Tieto opatrenia nemusia nevyhnutne znamenať štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

                  25.

                  Vzhľadom na skutočnosť, že vo všeobecnosti veľká časť nákladov na zavádzanie sietí NGA súvisí so stavebno-inžinierskymi prácami (36), sa štáty EZVO môžu v súlade s regulačným rámcom pre elektronickú komunikáciu (37) napríklad rozhodnúť, že pomôžu pri procese nadobúdania práv na rozširovanie sietí, budú požadovať, aby prevádzkovatelia sietí koordinovali svoje stavebno-inžinierske práce a/alebo aby spoločne využívali časť svojej infraštruktúry. V rovnakom duchu môžu štáty EZVO požadovať, aby sa pre každú novú stavbu (vrátane nových vodovodných, energetických, dopravných alebo kanalizačných sietí) a/alebo budovu zabezpečilo pripojenie vhodné pre siete NGA. Tretie strany môžu tiež na vlastné náklady počas všeobecných stavebno-inžinierskych prác zaviesť svoju pasívnu sieťovú infraštruktúru. Táto možnosť by sa mala ponúkať transparentne a nediskriminačne všetkým zainteresovaným prevádzkovateľom a v zásade by mala byť otvorená všetkým potenciálnym užívateľom, nielen prevádzkovateľom elektronických komunikácií (teda aj dodávateľom elektriny, plynu, vody atď.) (38). Centralizovaný súpis existujúcej infraštruktúry (dotovanej alebo inej infraštruktúry), prípadne aj vrátane plánovaných prác, by mohol prispieť k zavádzaniu širokého pásma (39). Existujúca infraštruktúra sa netýka iba telekomunikačnej infraštruktúry, ako je káblová, bezdrôtová alebo satelitná infraštruktúra, ale aj alternatívnych infraštruktúr (odvodňovanie, šachty atď.) iných odvetví (ako sú verejné služby) (40).

            2.5.   Posudzovanie zlučiteľnosti podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP

                  26.

                  Ak štátna intervencia na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia spĺňa podmienky vymedzené v oddiele 2.1, jej zlučiteľnosť bude vo všeobecnosti posudzovať dozorný úrad v súlade s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP (41). V súčasnosti regionálne a miestne orgány využívajú rôzne modely intervencie. Neúplný zoznam týchto modelov je uvedený v dodatku. Okrem modelov uvedených v dodatku môžu verejné orgány postupovať aj podľa iných modelov na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia (42). Pre všetky druhy foriem intervencie sa musia uplatňovať všetky kritériá zlučiteľnosti stanovené v týchto usmerneniach (43).

                  27.

                  Projekty štátnej pomoci v oblasti širokopásmového pripojenia možno realizovať v podporovaných oblastiach v zmysle článku 61 ods. 3 písm. a) a písm. c) Dohody o EHP a osobitných pravidiel pre regionálnu pomoc (44). V tomto prípade možno pomoc v oblasti širokopásmového pripojenia kvalifikovať ako pomoc pri počiatočnej investícii v zmysle pravidiel pre regionálnu pomoc. Pokiaľ opatrenie patrí do pôsobnosti pravidiel pre regionálnu pomoc a ak sa predpokladá poskytnutie individuálnej ad hoc pomoci jednému podniku alebo sa pomoc obmedzuje na jednu oblasť činnosti, štát EZVO je zodpovedný za preukázanie splnenia podmienok pravidiel pre regionálnu pomoc. To znamená najmä, že daný projekt musí prispievať k jednotnej stratégii regionálneho rozvoja a že vzhľadom na povahu a veľkosť projektu nebude mať za následok neprijateľné narušenie hospodárskej súťaže.

            2.5.1.   Prehľad spoločných zásad zlučiteľnosti

                  28.

                  Pri posudzovaní podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP dozorný úrad zabezpečuje, aby pozitívny vplyv opatrenia pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu prevážil nad možnými negatívnymi vedľajšími vplyvmi, ako je narušenie obchodu a hospodárskej súťaže. Táto úloha sa vykonáva v dvoch krokoch.

                  29.

                  Prvým krokom je, že každé opatrenie pomoci musí byť v súlade s potrebnými podmienkami uvedenými ďalej v texte. Nesplnenie niektorej z nasledujúcich podmienok bude mať za následok vyhlásenie pomoci za nezlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP.

                              1.

                              Prispievanie k dosahovaniu cieľov spoločného záujmu

                              2.

                              Neposkytovanie služieb na trhu v prípade zlyhania trhu alebo významných nerovností

                              3.

                              Primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja

                              4.

                              Existencia stimulačného účinku

                              5.

                              Pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum

                              6.

                              Obmedzené negatívne účinky

                              7.

                              Transparentnosť

                  30.

                  Druhým je, že ak sú splnené všetky podmienky, dozorný úrad vyvažuje pozitívne účinky opatrenia pomoci pri dosahovaní cieľa spoločného záujmu proti potenciálnym negatívnym účinkom.

                  31.

                  Jednotlivé kroky posúdenia dozorného úradu v oblasti širokopásmových sietí sú ďalej podrobnejšie uvedené.

            1.   Prispievanie k dosahovaniu cieľov spoločného záujmu

                  32.

                  Pokiaľ ide o cieľ spoločného záujmu, dozorný úrad posúdi, do akej miery plánovaná intervencia pomôže prispieť k dosiahnutiu cieľov spoločného záujmu, ako je uvedené vyššie.

            2.   Neposkytovanie služieb na trhu v prípade zlyhania trhu alebo významných nerovností

                  33.

                  „Zlyhanie trhu“ nastane vtedy, ak trhy odkázané samy na seba nedokážu bez intervencie zabezpečiť účinný výsledok pre spoločnosť. K tomu môže dôjsť napríklad v prípade, že sa neuskutočnili niektoré investície, aj keď hospodársky prínos pre spoločnosť prevažuje nad nákladmi (45). V takých prípadoch môže mať poskytnutie štátnej pomoci pozitívne účinky a celková účinnosť sa môže zvýšiť zmenou hospodárskej motivácie firiem. V sektore širokopásmového pripojenia je jedna forma zlyhania trhu spojená s pozitívnymi vedľajšími účinkami. Takéto vedľajšie účinky sa môžu objaviť, ak účastníci trhu neinternalizujú celkový úžitok svojich činností. Napríklad dostupnosť širokopásmových sietí pripravuje cestu na poskytovanie ďalších služieb a na inovácie, ktoré budú pravdepodobne prínosom pre viac ľudí ako len pre priamych investorov a užívateľov sietí. Výsledok trhu by teda viedol k nedostatočným súkromným investíciám do širokopásmových sietí.

                  34.

                  Z ekonomického hľadiska, pokiaľ ide o hustotu obyvateľstva, je zavedenie širokopásmových sietí vo všeobecnosti rentabilnejšie v oblastiach, kde je potenciálne vyšší a koncentrovanejší dopyt, t. j. v husto obývaných oblastiach. Z dôvodu vysokých fixných nákladov investície sa jednotkové náklady výrazne zvyšujú s poklesom hustoty obyvateľstva (46). Preto platí, že ak sa zavádzajú na základe komerčného hľadiska, majú širokopásmové siete tendencie rentabilne pokryť len časť obyvateľstva. Všeobecne rozšírený a cenovo dostupný prístup k širokopásmovým sieťam však prináša pozitívne vedľajšie účinky vďaka svojej schopnosti urýchliť rast a inovácie vo všetkých sektoroch hospodárstva. Keď trh neposkytuje dostatočné širokopásmové pokrytie alebo keď podmienky prístupu nie sú primerané, štátna pomoc môže pomôcť napraviť zlyhanie trhu.

                  35.

                  Druhý možný cieľ spoločného záujmu je spojený s rovnosťou. Vláda sa môže rozhodnúť intervenovať, aby vyrovnala sociálne alebo regionálne nerovnosti, ktoré sú dôsledkom pôsobenia trhu. V určitých prípadoch možno štátnu pomoc v oblasti širokopásmových sietí tiež použiť na dosiahnutie cieľov rovnosti, t. j. ako spôsob na zlepšenie prístupu k základným prostriedkom komunikácie a účasti na živote spoločnosti, ako aj prostriedok slobodného vyjadrovania všetkých aktérov spoločnosti, a tým zlepšiť sociálnu a teritoriálnu súdržnosť.

            3.   Primeranosť štátnej pomoci ako politického nástroja a návrh opatrenia

                  36.

                  Štátna intervencia na podporu širokopásmových sietí môže prebiehať na štátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni (47). Pri predchádzaní duplicite a nesúdržnosti je preto dôležitá koordinácia rôznych intervencií. Na zabezpečenie dôslednosti a koordinácie miestnych intervencií je potrebné zabezpečiť vysokú úroveň transparentnosti miestnych iniciatív.

                  37.

                  Pokiaľ to bude možné a pri súčasnom rešpektovaní právomocí a špecifík, môžu štáty EZVO navrhnúť celonárodné schémy obsahujúce hlavné zásady tvoriace základ verejných iniciatív a stanoviť najdôležitejšie charakteristiky plánovaných sietí (48). Vnútroštátne rámcové schémy pre rozvoj širokopásmových sietí zabezpečujú súdržnosť pri používaní verejných finančných prostriedkov, znižujú administratívnu záťaž pre menšie orgány poskytujúce pomoc a urýchľujú realizáciu jednotlivých opatrení pomoci. Okrem toho sa štátom EZVO odporúča, aby na účely realizácie projektov širokopásmových sietí financovaných zo štátnej pomoci poskytli jednoznačné inštrukcie na centrálnej úrovni.

                  38.

                  Vnútroštátne regulačné orgány zohrávajú pri navrhovaní opatrenia štátnej pomoci na podporu širokopásmových sietí, ktoré by posilnilo hospodársku súťaž, mimoriadne dôležitú úlohu. Vnútroštátne regulačné orgány nadobudli technické a odborné znalosti vďaka kľúčovej úlohe, ktorú im ukladá sektorová regulácia (49). Majú najlepšie postavenie na to, aby podporili verejné orgány, pokiaľ ide o schémy štátnej pomoci, a malo by sa s nimi konzultovať určovanie cieľových oblastí. S vnútroštátnymi regulačnými orgánmi by sa malo konzultovať aj navrhovanie cien a podmienok veľkoobchodného prístupu a urovnanie sporov medzi záujemcami o prístup a prevádzkovateľom dotovanej infraštruktúry. Štátom EZVO sa odporúča, aby vnútroštátne regulačné orgány poskytli prostriedky, ktoré im umožnia vykonávať túto podpornú úlohu. V prípade potreby by štáty EZVO mali poskytnúť vhodný právny rámec pre účasť vnútroštátnych regulačných orgánov na projektoch štátnej pomoci na zavádzanie širokopásmových sietí. V súlade s najlepším postupom by mali vnútroštátne regulačné orgány pre miestne orgány vydať usmernenia, ktoré budú zahŕňať odporúčania týkajúce sa trhovej analýzy, prístupových produktov na veľkoobchodnej úrovni a zásady stanovovania cien a pritom zohľadňovať regulačný rámec pre elektronické komunikácie a súvisiace odporúčania vydané dozorným úradom (50).

                  39.

                  Okrem vnútroštátnych regulačných orgánov môžu užitočné poradenstvo poskytnúť aj vnútroštátne orgány na ochranu hospodárskej súťaže, predovšetkým v prípade veľkých rámcových schém, pomôcť pri vytváraní rovnakých podmienok pre uchádzajúcich sa prevádzkovateľov a zabrániť, aby sa neprimerane veľký podiel štátnych finančných prostriedkov pridelil jednému prevádzkovateľovi, čím by sa posilnilo jeho (pravdepodobne už aj tak dominantné) postavenie na trhu (51). Okrem vnútroštátnych regulačných orgánov zriaďujú niektoré štáty EHP národné kompetenčné centrá na pomoc malým miestnym úradom pri navrhovaní primeraných opatrení štátnej pomoci a zabezpečovaní jednotného uplatňovania pravidiel štátnej pomoci, ako je uvedené v týchto usmerneniach (52).

                  40.

                  Na to, aby bolo opatrenie správne navrhnuté, sa v teste vyváženosti ďalej vyžaduje, aby bola štátna pomoc vhodným politickým nástrojom na riešenie daného problému. V tejto súvislosti regulácia ex ante síce v mnohých prípadoch uľahčila zavádzanie širokopásmových sietí v mestských a hustejšie obývaných oblastiach, ale nemusí byť dostatočným nástrojom na umožnenie poskytovania širokopásmových služieb najmä v oblastiach s nedostatočnou dostupnosťou týchto služieb, kde je vlastná rentabilita investície nízka (53). Aj keď opatrenia na strane dopytu v prospech širokopásmových služieb (ako sú napríklad poukážky pre koncových užívateľov) môžu pomôcť pri rozširovaní širokopásmového pripojenia (54), nemôžu vždy vyriešiť nedostatočné poskytovanie širokopásmových služieb (55). V niektorých situáciách preto na prekonanie nedostatku širokopásmového pripojenia nemusí existovať žiadna alternatíva k financovaniu z verejných prostriedkov. Orgány poskytujúce pomoc by tiež mali zohľadniť (pre)rozdelenie spektra, od ktorého sa odvíja možné zavádzanie siete v cieľových oblastiach, čím sa môžu dosiahnuť ciele orgánov poskytujúcich pomoc aj bez poskytnutia priamych grantov.

            4.   Existencia stimulačného účinku

                  41.

                  Pokiaľ ide o stimulačný účinok opatrenia, treba preskúmať, či by sa príslušná investícia do širokopásmových sietí neuskutočnila v rovnakom časovom rámci bez štátnej pomoci. V prípade, že prevádzkovateľovi vyplýva určitá povinnosť pokryť cieľovú oblasť (56), nemusí byť oprávnený na štátnu pomoc, lebo táto pomoc pravdepodobne nebude mať stimulačný účinok.

            5.   Pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum

                  42.

                  Pri posudzovaní primeranosti notifikovaných oznámení dozorný úrad zdôrazní celý rad podmienok potrebných na minimalizáciu súvisiacej štátnej pomoci a prípadných narušení hospodárskej súťaže, ako je podrobnejšie vysvetlené v ďalších oddieloch.

            6.   Obmedzené negatívne účinky

                  43.

                  Zmena správania príjemcu z dôvodu pomoci môže mať však negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod. Mieru narušenia hospodárskej súťaže možno posúdiť z hľadiska vplyvu na konkurentov. Ak majú konkurenti pocit poklesu ziskovosti počiatočnej investície v dôsledku poskytnutia pomoci, môžu sa rozhodnúť obmedziť vlastné budúce investície, či dokonca úplne opustiť trh (57). Ak možno ďalej vychádzať z toho, že v prípade príjemcu pomoci vybraného na základe súťažného konania ide pravdepodobne o podnik, ktorý už má dominantné postavenie na trhu alebo sa môžu stať dominantným v dôsledku investícií zo strany štátu, opatrenie pomoci by mohlo oslabiť konkurenčný tlak, ktorý môžu vyvíjať konkurenti. Okrem toho, ak opatrenie štátnej pomoci alebo s ním spojené podmienky (vrátane metódy financovania, ak táto je podstatnou súčasťou opatrenia) predstavujú neoddeliteľné porušenie právnych predpisov EHP, nemožno pomoc vyhlásiť za zlučiteľnú s fungovaním Dohody o EHP (58).

            7.   Transparentnosť

                  44.

                  Pomoc sa prideľuje transparentným spôsobom; Najmä sa musí zabezpečiť, aby štáty EZVO, hospodárske subjekty, zainteresovaná verejnosť a dozorný úrad mali nesťažený prístup ku všetkým príslušným rozhodnutiam a informáciám, ktoré sa týkajú poskytnutej pomoci. Podrobné informácie týkajúce sa požiadaviek na transparentnosť sa uvádzajú v bode (74).

            8.   Všeobecné overenie vyváženosti a podmienky zlučiteľnosti s cieľom obmedziť narušenie hospodárskej súťaže

                  45.

                  Dôsledne navrhnutá schéma štátnej pomoci pre širokopásmové siete by mala zabezpečiť, že celkové vyváženie účinkov opatrenia bude pozitívne.

                  46.

                  V tejto súvislosti možno účinok opatrenia štátnej pomoci charakterizovať ako zmenu činnosti v porovnaní so situáciou, ktorá by nastala, keby pomoc nebola poskytnutá. Pozitívne účinky pomoci priamo súvisia so zmenou správania príjemcu pomoci. Táto zmena by mala umožniť dosiahnutie želaného cieľa spoločného záujmu. V sektore širokopásmových sietí vedie pomoc k zavedeniu novej infraštruktúry, ktorá by sa inak nevybudovala, čo prináša na trh ďalšie kapacity a rýchlosť, ako aj nižšie ceny, väčší výber pre spotrebiteľov, vyššiu kvalitu a inovácie. To by malo za následok aj lepší prístup zákazníkov k zdrojom online a spolu so zvýšenou ochranou zákazníkov v tejto oblasti to môže stimulovať rast dopytu.

                  47.

                  Dotovaná sieť by mala byť schopná zabezpečiť „zásadnú zmenu“ v oblasti dostupnosti širokopásmového pripojenia. Zásadnú zmenu možno preukázať, ak v dôsledku štátnej intervencie i) vybratý uchádzač uskutoční značné nové investície do širokopásmových sietí (59), a ii) dotovaná infraštruktúra prinesie na trh nové dôležité možnosti, pokiaľ ide o dostupnosť a kapacitu širokopásmových služieb (60), rýchlosti a hospodársku súťaž (61). Zásadná zmena sa dá porovnať s rozvojom existujúcej, ako aj konkrétne plánovanej siete.

                  48.

                  S cieľom zabezpečiť minimalizáciu negatívnych účinkoch na hospodársku súťaž je pri navrhovaní opatrenia pomoci navyše potrebné splniť množstvo podmienok, ako je ďalej uvedené v oddiele 3.4.

                  49.

                  Aby sa ďalej zabezpečilo, že narušenie hospodárskej súťaže je obmedzené, dozorný úrad môže vyžadovať, že určité schémy budú časovo obmedzené (zvyčajne na štyri roky alebo menej) a budú podliehať hodnoteniu s cieľom overiť i) splnenie predpokladov a podmienok, na základe ktorých boli vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom; ii) účinnosť opatrenia pomoci na základe vopred stanovených cieľov; iii) jeho vplyv na trhy a hospodársku súťaž, aby sa zaručilo, že počas trvania schémy pomoci nevzniknú žiadne nežiaduce rušivé účinky, ktoré by boli v rozpore so záujmami EHP (62). Vzhľadom na jeho ciele a aby nevznikla neprimeranú záťaž pre štáty EZVO a menšie projekty pomoci, uplatňuje sa toto hodnotenie len na vnútroštátne schémy pomoci a schémy pomoci s veľkým rozpočtom obsahujúce nové vlastnosti, alebo ak možno predpokladať významné zmeny v oblasti trhu, technológií alebo regulácie. Hodnotenie vykonáva odborník nezávislý od štátneho orgánu poskytujúceho pomoc na základe spoločnej metodiky (63) a toto hodnotenie sa zverejní. Hodnotenie sa včas predloží dozorný úrad, aby ho mohla posúdiť a prípadne predĺžiť opatrenie pomoci, a v každom prípade pri uplynutí platnosti programu. Presný rozsah a metódy hodnotenia sa vymedzujú v schvaľovacom rozhodnutí opatrenia pomoci. Pri každom ďalšom opatrení pomoci s podobným cieľom sa zohľadnia výsledky tohto hodnotenia.

                  50.

                  Ak sa pri overení vyváženosti ukáže, že negatívne účinky prevyšujú výhody, dozorný úrad môže pomoc zakázať alebo požadovať prijatie opatrení na nápravu, ktoré by sa týkali samotného návrhu pomoci alebo škodlivého účinku, ktorý má pomoc na hospodársku súťaž.

            3.   POSÚDENIE ŠTÁTNEJ POMOCI V OBLASTI ŠIROKOPÁSMOVÉHO PRIPOJENIA
      3.1.   Druhy širokopásmových sietí

                  51.

                  Na účely posúdenia štátnej pomoci tieto usmernenia rozlišujú medzi základnými sieťami a sieťami NGA.

                  52.

                  Rôzne technologické platformy možno považovať za základné širokopásmové siete vrátane asymetrických digitálnych prípojok (až do sietí ADSL2+), nevylepšeného káblového systému (napr. DOCSIS 2.0), mobilných sietí tretej generácie (UMTS) a satelitných systémov.

                  53.

                  V súčasnom štádiu trhového a technického rozvoja (64) sú sieťami NGA prístupové siete, ktoré úplne alebo čiastočne závisia od optických prvkov (65) a ktoré sú schopné poskytovať služby širokopásmového prístupu s vylepšenými vlastnosťami v porovnaní s existujúcimi základnými širokopásmovými sieťami (66).

                  54.

                  Siete NGA majú minimálne tieto vlastnosti: i) poskytujú predplatiteľovi služby spoľahlivo a pri veľmi vysokých rýchlostiach prostredníctvom optických backhaulových sietí (alebo ekvivalentnej technológie), ktoré sa nachádzajú dostatočne blízko k priestorom užívateľa, čím sa zabezpečí poskytovanie pri veľmi vysokých rýchlostiach; ii) podporujú rôzne rozšírené digitálne služby vrátane služieb smerovaných na všetky IP a iii) majú podstatne vyššie rýchlosti načítavania (v porovnaní so základnými širokopásmovými sieťami). Za súčasného stavu v oblasti vývoja trhov a technológií sú siete NGA: i) siete umožňujúce prístup na báze optických vlákien (FTTx) (67); ii) rozšírené modernizované káblové siete (68) a iii) niektoré rozšírené bezdrôtové prístupové siete schopné predplatiteľovi poskytovať spoľahlivé vysoké rýchlosti (69).

                  55.

                  Je dôležité mať na pamäti, že z dlhodobejšieho hľadiska sa očakáva, že siete NGA nebudú len modernizovať existujúce základné širokopásmové siete, ale úplne ich nahradia. Keďže siete NGA potrebujú odlišnú architektúru ponúkajúcu podstatne lepšiu kvalitu širokopásmových služieb ako dnešné siete a poskytujú viaceré služby, ktoré dnešné širokopásmové siete nepodporujú, je pravdepodobné, že v budúcnosti vzniknú výrazné rozdiely medzi oblasťami, ktoré budú pokryté sieťami NGA a tými, ktoré pokryté nebudú (70).

                  56.

                  Štáty EZVO sa môžu slobodne rozhodnúť, akú podobu bude mať ich intervencia, pod podmienkou, že bude v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci. V niektorých prípadoch sa štáty EZVO môžu rozhodnúť financovať tzv. prístupové siete novej generácie (NGN – next generation networks), t. j. siete na prenos signálu (backhaulové siete), ktoré nepokrývajú koncového užívateľa. Backhaulové siete sú nevyhnutným predpokladom, aby mohli maloobchodní telekomunikační prevádzkovatelia poskytovať prístupové služby koncovým užívateľom. Tieto typy sietí sú schopné podporovať obidva druhy sietí, základné aj NGA (71): je na (investičnom) rozhodnutí telekomunikačných operátorov, ktorý druh infraštruktúry „poslednej míle“ si želajú pripojiť na backhaulovú sieť (72). Verejné orgány sa môžu rozhodnúť, že vykonajú len stavebno-inžinierske práce (napríklad výkopy na verejných miestach, výstavba káblovodov) s cieľom umožniť a urýchliť zavedenie zo strany prevádzkovateľov, ktorí majú na starosti svoje vlastné sieťové prvky. Okrem toho, v prípade vhodnosti môžu verejné orgány zohľadniť aj satelitné riešenia.

            3.2.   Rozlišovanie medzi bielymi, šedými a čiernymi oblasťami v prípade základných širokopásmových sietí

                  57.

                  Pri posudzovaní zlyhania trhu a cieľov rovnosti možno rozlišovať druhy oblastí, do ktorých môže smerovať pomoc. Tento rozdiel je vysvetlený v nasledujúcich oddieloch. Pri vymedzení cieľových oblastí, ak sa štátna intervencia obmedzuje na backhaulovú časť siete, pri posudzovaní štátnej pomoci sa do úvahy vezme situácia na backhaulových trhoch, ako aj na prístupových trhoch (73).

                  58.

                  Rôzne štandardy na odôvodnenie štátnych intervencií v týchto zemepisných oblastiach sú uvedené ďalej.

                  59.

                  Na účely určenia zemepisných oblastí ako bielych, šedých alebo čiernych podľa vysvetlenia nižšie musí orgán poskytujúci pomoc určiť, či v cieľovej oblasti existujú širokopásmové infraštruktúry. S cieľom ďalej zabezpečiť, aby štátna intervencia nenarúšala súkromné investície, by orgány poskytujúce pomoc mali tiež overiť, či majú súkromní investori konkrétne plány na vývoj vlastnej infraštruktúry v blízkej budúcnosti. Pod pojmom „blízka budúcnosť“ sa rozumie doba troch rokov (74). Ak orgán poskytujúci pomoc stanoví dlhší časový rámec na zavedenie dotovanej infraštruktúry, mal by sa ten istý rámec použiť na posúdenie existencie investičných plánov komerčných prevádzkovateľov.

                  60.

                  S cieľom overiť, že neexistujú žiadni súkromní investori, ktorí by v blízkej budúcnosti zaviedli vlastnú infraštruktúru, by mal orgán poskytujúci pomoc zverejniť zhrnutie plánovaného opatrenia pomoci a vyzvať zainteresované strany na predloženie pripomienok.

                  61.

                  Existuje riziko, že obyčajné „vyjadrenie záujmu“ zo strany súkromného investora oddiali poskytovanie širokopásmových služieb v cieľovej oblasti, lebo ak sa potom takéto investície nezrealizujú, štátna intervencia sa tiež pozastaví. Orgán poskytujúci pomoc by preto mohol pred odložením štátnej intervencie vyžadovať od súkromného investora určité záväzky. Tieto záväzky by mali zabezpečiť uskutočnenie významného pokroku v oblasti pokrytia počas doby troch rokov alebo dlhšieho obdobia predpokladaného pre podporovanú investíciu. Ďalej môže od príslušného prevádzkovateľa požadovať uzavretie príslušnej zmluvy, v ktorej sa stanovia záväzky v oblasti zavedenia. Táto zmluva by mohla predvídať celý rad „medzníkov“, ktoré by sa mali dosiahnuť počas doby troch rokov (75) a vykazovanie dosiahnutého pokroku. Ak sa medzník nedosiahne, orgán poskytujúci pomoc môže potom pokračovať v plánoch štátnych intervencií. Toto pravidlo sa uplatňuje na základné siete, ako aj siete NGA.

            3.2.1.   „Biele oblasti“: podpora teritoriálnej súdržnosti a cieľov hospodárskeho rozvoja

                  62.

                  „Biele oblasti“ sú tie, v ktorých neexistuje žiadna širokopásmová infraštruktúra a je málo pravdepodobné, že by tam vznikla v blízkej budúcnosti. Dozorný úrad preto uznáva, že pridelením finančnej podpory na poskytovanie širokopásmových služieb v oblastiach, kde širokopásmové pripojenie nie je zatiaľ k dispozícii, štáty EZVO sledujú skutočné ciele súdržnosti a hospodárskeho rozvoja, a preto je ich intervencia pravdepodobne v súlade so spoločným záujmom, za predpokladu, že podmienky stanovené ďalej v oddiele 3.4 sú splnené (76).

            3.2.2.   „Šedé oblasti“: potreba podrobnejšieho posúdenia

                  63.

                  „Šedé oblasti“ sú oblasti, kde je prítomný jeden prevádzkovateľ siete a je nepravdepodobné, že by v blízkej budúcnosti vznikla nová sieť (77). Samotná existencia jedného prevádzkovateľa (78) siete nevyhnutne neznamená, že neexistuje žiadne zlyhanie trhu alebo problém so súdržnosťou. Ak má daný prevádzkovateľ trhovú silu (monopolné postavenie), tak ponuka služieb, čo sa týka pomeru medzi cenou a kvalitou, nemusí byť pre občana optimálna. Určitým kategóriám užívateľov nemusia byť poskytované dostatočné služby alebo, pri neexistencii regulovaných sadzieb pre veľkoobchodný prístup, maloobchodné ceny môžu byť vyššie ako ceny účtované za rovnaké služby ponúkané v konkurenčnejších, ale inak porovnateľných oblastiach alebo regiónoch krajiny. Ak sú okrem toho len malé vyhliadky, že by na trh vstúpili alternatívni prevádzkovatelia, financovanie alternatívnej infraštruktúry by mohlo byť vhodným opatrením (79).

                  64.

                  Na druhej strane v oblastiach, kde už je prítomný jeden prevádzkovateľ širokopásmovej siete, by dotácie na vybudovanie alternatívnej siete mohli narušiť dynamiku trhu. Preto možno štátnu podporu na zavedenie širokopásmových sietí v „šedých“ oblastiach odôvodniť iba vtedy, keď sa dá jednoznačne preukázať pretrvávajúce zlyhanie trhu. Na tento účel bude potrebná podrobnejšia analýza a dôkladné posúdenie zlučiteľnosti.

                  65.

                  Šedé oblasti by mohli byť oprávnené na štátnu podporu za predpokladu, že sú splnené podmienky zlučiteľnosti uvedené v oddiele 3.4, ak sa preukáže, že i) sa neponúkajú žiadne cenovo dostupné alebo primerané služby, ktoré by spĺňali potreby občanov alebo podnikových užívateľov (80) a že ii) na účely dosiahnutia rovnakých cieľov nie sú k dispozícii opatrenia, ktoré by menej narúšali hospodársku súťaž (vrátane regulácie ex ante).

                  66.

                  Na preukázanie bodov i) a ii) dozorný úrad posúdi najmä, či:

                              a)

                              celkové podmienky na trhu sú primerané, okrem iného preskúmaním úrovne súčasných cien za širokopásmové služby, typu služieb ponúkaných koncovým užívateľom (domácnostiam i podnikom) a podmienok s nimi súvisiacich;

                              b)

                              sa pri neexistencii regulácie ex ante zo strany vnútroštátnych regulačných orgánov tretím stranám ponúka efektívny prístup do siete alebo či podmienky prístupu vedú k účinnej hospodárskej súťaži;

                              c)

                              celkové prekážky vstupu neznemožňujú prípadný vstup prevádzkovateľov elektronických komunikácií (81) a

                              d)

                              prípadné prijaté opatrenia alebo nápravné opatrenia uložené existujúcemu poskytovateľovi siete príslušným vnútroštátnym regulačným orgánom alebo orgánom na ochranu hospodárskej súťaže dokázali odstrániť tieto problémy.

                  67.

                  Test kompatibility opísaný v oddiele 3.4 sa uskutoční len pre šedé oblasti, ktoré spĺňajú uvedené kritériá oprávnenosti.

            3.2.3.   „Čierne oblasti“: nie je potrebná žiadna štátna intervencia

                  68.

                  Keď sú alebo v blízkej budúcnosti budú v určitej geografickej zóne prítomné aspoň dve základné širokopásmové siete rôznych prevádzkovateľov a širokopásmové služby sa poskytujú za konkurenčných podmienok (hospodárska súťaž medzi infraštruktúrami (82)), možno predpokladať, že neexistuje žiadne zlyhanie trhu. Preto jestvuje len veľmi malý priestor na to, aby štátna intervencia priniesla ďalšie výhody. Naopak, štátna podpora na financovanie vybudovania ďalšej širokopásmovej siete s porovnateľnými vymoženosťami bude mať v zásade za následok neprijateľné narušenie hospodárskej súťaže a vytlačenie súkromných investorov. Preto pri neexistencii jasne preukázateľného zlyhania trhu dozorný úrad posúdi opatrenia na financovanie zavedenia ďalšej širokopásmovej infraštruktúry v „čiernej zóne“ negatívne (83).

            3.3.   Rozlíšenie medzi bielymi, šedými a čiernymi oblasťami pri sieťach NGA

                  69.

                  Rozlíšenie vykonané v oddiele 3.2 medzi „bielymi“, „šedými“ a „čiernymi“ oblasťami je relevantné aj pre posúdenie, či štátna pomoc na zavádzanie sietí NGA je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c).

                  70.

                  V súčasnosti vďaka modernizácii aktívneho vybavenia môžu niektoré moderné základné širokopásmové siete podporovať aj niektoré širokopásmové služby, ktoré sa pravdepodobne v budúcnosti budú ponúkať prostredníctvom sietí NGA (ako sú služby „triple play“). Môžu sa však objaviť nové produkty alebo služby, ktoré nie sú z hľadiska dopytu alebo ponuky nahraditeľné, a tie budú vyžadovať kapacitu, spoľahlivosť a podstatne vyššie rýchlosti načítavania a sťahovania presahujúce horné fyzické obmedzenia základnej širokopásmovej infraštruktúry.

            3.3.1.   „Biele oblasti NGA“

                  71.

                  Na účely posúdenia štátnej pomoci na siete NGA sa budú oblasti, v ktorých siete NGA v súčasnosti neexistujú a kde ich pravdepodobne v horizonte troch rokoch v súlade s bodmi 59. až 61. súkromní investori ani nevybudujú, považovať za „biele oblasti NGA“. Takáto oblasť je oprávnená na štátnu pomoc na zavádzanie sietí NGA, ak sú splnené podmienky zlučiteľnosti uvedené v oddieloch 3.4 a 3.5.

            3.3.2.   „Šedé oblasti NGA“

                  72.

                  Za „šedú oblasť NGA“ by sa mala považovať oblasť, kde je zavedená len jedna sieť NGA (84) alebo sa takáto sieť zavedie v nasledujúcich troch rokoch a kde žiadny iný prevádzkovateľ neplánuje zaviesť sieť NGA v nasledujúcich troch rokoch. Pri posudzovaní toho, či môžu v tejto oblasti zaviesť ďalšie siete NGA iní sieťoví investori, je potrebné zohľadniť všetky existujúce regulačné alebo legislatívne opatrenia, ktoré môžu pomôcť pri odstraňovaní prekážok v prípade zavádzania takýchto sietí (prístup ku káblovodom, spoločné využívanie infraštruktúry atď.). Dozorný úrad bude musieť vypracovať podrobnejšiu analýzu, s cieľom overiť potrebnosť štátnej intervencie, keďže štátna intervencia v takýchto oblastiach predstavuje vysoké riziko vytlačenia existujúcich investorov a narušenia hospodárskej súťaže. V tejto súvislosti dozorný úrad vykoná hodnotenie na základe podmienok zlučiteľnosti stanovených v týchto usmerneniach.

            3.3.3.   „Čierne oblasti NGA“

                  73.

                  Ak v danej oblasti existujú minimálne dve siete NGA rôznych prevádzkovateľov, alebo sa takto budú v najbližších troch rokoch zavádzať, táto oblasť sa považuje za „čiernu oblasť NGA“. Dozorný úrad zváži, či štátna pomoc pre ďalšiu štátom financovanú ekvivalentnú sieť NGA v takýchto oblastiach nespôsobí závažné narušenie hospodárskej súťaže a či nie je nezlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP podľa článku 61 ods. 3 písm. c).

            3.4.   Návrh opatrenia a potreba obmedziť narušenie hospodárskej súťaže

                  74.

                  Každé štátne opatrenie podporujúce zavádzanie širokopásmových sietí by malo spĺňať všetky zásady zlučiteľnosti opísané už v oddiele 2.5 vrátane cieľa spoločného záujmu, existencie zlyhania trhu, vhodnosti a stimulačného účinku opatrenia. Pokiaľ ide o obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže okrem preukázania, ako sa dosiahne zásadná zmena vo všetkých prípadoch (v bielych, šedých a čiernych oblastiach) (85), musia byť splnené tieto nevyhnutné podmienky na preukázanie primeranosti opatrenia. Nesplnenie ktorejkoľvek z týchto podmienok by si pravdepodobne vyžiadalo dôkladné posúdenie (86), ktoré by mohlo viesť k záveru, že pomoc je nezlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP.

                              a)

                              Podrobné mapovanie a analýza pokrytia: Štáty EZVO by mali jasne uviesť, na ktoré zemepisné oblasti sa bude dané opatrenie podpory (87) vzťahovať, pokiaľ je to možné v spolupráci s príslušným vnútroštátnym orgánom. Konzultácia s vnútroštátnym regulačným orgánom sa podporuje, nie je však povinná. Príklady najlepších postupov potvrdzujú, že riešením by bolo vytvorenie centrálnej databázy dostupnej infraštruktúry na vnútroštátnej úrovni, čím by sa zvýšila transparentnosť a znížili by sa náklady na realizáciu menších miestnych projektov. Štáty EZVO môžu slobodne vymedziť cieľové oblasti, odporúča sa však, aby pred otvorením výberového konania zobrali do úvahy hospodárske podmienky príslušných regiónov (88).

                              b)

                                 Verejná konzultácia: Štáty EZVO by mali primerane propagovať hlavné znaky opatrenia a zoznam cieľových oblastí tým, že uverejnia príslušné informácie o projekte a vyzvú zainteresované strany na predloženie pripomienok. Uverejnením na centrálnej webovej lokalite na vnútroštátnej úrovni by sa v zásade zabezpečilo, že takéto informácie budú dostupné všetkým zainteresovaným stranám. Rovnako overením výsledkov mapovania vo verejných konzultáciách štáty EZVO minimalizujú narušenie hospodárskej súťaže zo strany existujúcich poskytovateľov a tých, ktorí už majú investičné plány do blízkej budúcnosti, a umožnia týmto investorom, aby si plánovali svoje činnosti (89). Podrobné mapovanie a dôkladné konzultácie zabezpečia nielen vysoký stupeň transparentnosti, ale slúžia aj ako nevyhnutný nástroj na vymedzenie existencie „bielych“, „šedých“ a „čiernych“ oblastí (90).

                              c)

                                 Verejné výberové konanie: Výberové konanie sa musí uskutočniť vždy, keď orgány poskytujúce pomoc vyberajú ďalšieho prevádzkovateľa na zavedenie a prevádzkovanie dotovanej infraštruktúry (91), a to v súlade so zásadami smerníc o verejnom obstarávaní (92). Zabezpečí sa tak transparentnosť pre všetkých investorov, ktorí sa chcú uchádzať o realizáciu a/alebo správu dotovaného projektu. Rovnaké a nediskriminačné zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi a objektívne hodnotiace kritériá sú nevyhnutnou podmienkou. Súťažné výberové konanie je spôsobom, ako znížiť rozpočtové náklady, minimalizovať prípadnú štátnu pomoc a zároveň zmierniť selektívnu povahu opatrenia, pokiaľ výber príjemcu pomoci nie je vopred známy (93). Štáty EZVO zabezpečia transparentné konanie (94) a umožnia hospodársku súťaž (95) a využijú centrálnu webovú lokalitu na vnútroštátnej úrovni, kde uverejnia prebiehajúce výberové konania týkajúce sa opatrení štátnej pomoci (96).

                              d)

                                 Ekonomicky najvýhodnejšia ponuka: V rámci súťažného výberového konania musí orgán poskytujúci pomoc stanoviť kvalitatívne hodnotiace kritériá, na základe ktorých sa posudzujú predložené ponuky. Príslušné hodnotiace kritériá môžu zahŕňať napríklad dosiahnuté zemepisné pokrytie (97), udržateľnosť technologického prístupu alebo vplyv navrhovaného riešenia na hospodársku súťaž (98). Takéto kvalitatívne kritériá treba zvážiť vzhľadom na požadovanú výšku pomoci. Na účely zníženia sumy pomoci, ktorá sa má poskytnúť, sa v zásade najviac bodov v rámci celkového posúdenia ponúk pridelí uchádzačovi, ktorý požaduje najnižšiu výšku pomoci za podobných alebo rovnakých kvalitatívnych podmienok. Orgán poskytujúci pomoc musí vždy vopred uviesť príslušnú váhu, ktorú budú mať jednotlivé (kvalitatívne) kritériá.

                              e)

                                 Technologická neutralita: Keďže existuje viacero technologických riešení na poskytovanie širokopásmových služieb, vo výberovom konaní by sa nemala uprednostniť ani vylúčiť žiadna konkrétna technológia ani sieťová platforma. Uchádzači by mali byť oprávnení navrhnúť poskytovanie požadovaných širokopásmových služieb využitím alebo kombináciou akýchkoľvek technológií, ktoré považujú za najvhodnejšie. Na základe objektívnych výberových kritérií je orgán poskytujúci pomoc oprávnený vybrať najvhodnejšie technologické riešenie alebo kombináciu technologických riešení. V zásade sa všeobecné pokrytie väčších cieľových oblastí dá dosiahnuť pomocou kombinácie technológií.

                              f)

                                 Využitie existujúcej infraštruktúry: Keďže opätovná použiteľnosť existujúcej infraštruktúry je jedným z hlavných činiteľov pri rozhodovaní o nákladoch na zavedenie širokopásmovej siete, štáty EZVO by mali odporučiť uchádzačom, aby využili ktorúkoľvek dostupnú existujúcu infraštruktúru, aby sa tak predišlo zbytočnému zdvojeniu a nehospodárnemu využívaniu zdrojov a aby sa znížila výška verejného financovania. Každý prevádzkovateľ, ktorý vlastní alebo spravuje infraštruktúru (bez ohľadu na to, či sa infraštruktúra aktívne používa) v cieľovej oblasti a ktorý sa chce zúčastniť na výberovom konaní, by mal spĺňať tieto podmienky: i) informovať orgán poskytujúci pomoc a vnútroštátny regulačný orgán o takejto infraštruktúre počas verejných konzultácií; ii) poskytnúť všetky súvisiace informácie všetkým uchádzačom v čase, ktorý uchádzačom umožní zahrnúť túto infraštruktúru do svojej ponuky. Štáty EZVO by mali zriadiť národnú databázu s informáciami o dostupnosti existujúcich infraštruktúr, ktoré môžu byť opätovne použité na zavedenie širokopásmových sietí.

                              g)

                                 Veľkoobchodný prístup: Nevyhnutnou súčasťou každého štátneho opatrenia na podporu širokopásmového pripojenia je účinný veľkoobchodný prístup tretích strán k dotovanej širokopásmovej infraštruktúre. Veľkoobchodný prístup konkrétne umožňuje nezávislým prevádzkovateľom konkurovať vybratému uchádzačovi (ak je tento prítomný na trhu aj na maloobchodnej úrovni), čím sa posilní možnosť voľby a hospodárska súťaž v oblastiach, ktorých sa opatrenie týka, a zároveň sa predíde vzniku regionálnych monopolov v oblasti poskytovania služieb. Keďže sa táto podmienka uplatňuje iba u príjemcov štátnej pomoci, nie je podmienená žiadnou predchádzajúcou analýzou trhu v zmysle článku 7 rámcovej smernice (99). Takéto povinnosti poskytovania veľkoobchodného prístupu na dotovanej sieti by mali byť naviazané na portfólio povinností poskytovania prístupu uvedených v rámci sektorovej regulácie (100). V zásade by mali dotované spoločnosti poskytnúť širšiu škálu prístupových produktov na veľkoobchodnej úrovni ako spoločnosti poverené vnútroštátnymi regulačnými orgánmi v rámci sektorovej regulácie prevádzkovateľov s podstatnou trhovou silou (101), keďže príjemca pomoci nepoužíva na zavádzanie vlastnej infraštruktúry len svoje zdroje, ale aj peniaze daňových platcov (102). Takýto veľkoobchodný prístup by mal byť udelený čo najskôr pred začatím sieťovej prevádzky (103).
                              Efektívny veľkoobchodný prístup k dotovanej infraštruktúre (104) by sa mal ponúknuť aspoň na dobu siedmich rokov. Ak vnútroštátny regulačný orgán označí podľa uplatniteľného regulačného rámca prevádzkovateľa predmetnej infraštruktúry na konci doby siedmich rokov za subjekt so značnou trhovou silou na danom špecifickom trhu, povinnosť poskytovať prístup sa musí uložiť v súlade s regulačným rámcom pre elektronické komunikácie (105). Vnútroštátnym regulačným orgánom alebo iným príslušným vnútroštátnym orgánom sa odporúča, aby pre orgány poskytujúce pomoc uverejnili usmernenia o zásadách pri stanovovaní podmienok a cien veľkoobchodného prístupu. Aby sa zabezpečil účinný prístup, vzťahujú sa na celú dotovanú sieť rovnaké podmienky prístupu, a to aj na časti týchto sietí, kde sa už existujúce infraštruktúry používajú (106). Povinnosti poskytnutia prístupu sa budú uplatňovať bez ohľadu na zmenu vlastníctva, správy alebo prevádzky dotovanej infraštruktúry.

                              h)

                                 Stanovovanie cien za veľkoobchodný prístup: Referenčné porovnávanie je dôležitým nástrojom, ktorý má zabezpečiť, aby poskytnutá pomoc slúžila na napodobnenie podmienok na trhu, aké prevládajú na iných konkurenčných trhoch so službami širokopásmového pripojenia. Ceny za veľkoobchodný prístup by mali byť založené na zásadách stanovovania cien určených vnútroštátnym regulačným orgánom a na referenčných cenách a mali by zohľadňovať pomoc, ktorú dostal prevádzkovateľ siete (107). Ako referenčná hodnota by sa mali brať priemerné zverejnené veľkoobchodné ceny, ktoré sú bežné v iných porovnateľných oblastiach krajiny alebo EHP s intenzívnejšou hospodárskou súťažou, alebo, ak takéto zverejnené ceny neexistujú, ceny, ktoré pre príslušné trhy a služby už stanovili alebo schválili vnútroštátne regulačné orgány. Ak neexistujú na porovnanie žiadne zverejnené alebo regulované ceny, ktoré sú k dispozícii pre určité prístupové produkty na veľkoobchodnej úrovni, mali by sa dodržiavať zásady nákladovej orientácie podľa metodiky stanovenej v súlade so sektorovým regulačným rámcom (108). Vzhľadom na zložitosť referenčného porovnávania veľkoobchodných prístupových cien sa štátom EZVO odporúča, aby poskytli vnútroštátnym regulačným orgánom mandát a potrebný počet pracovníkov, ktorí budú v týchto otázkach radiť orgánom poskytujúcim pomoc. Podrobný opis projektu pomoci je potrebné odoslať vnútroštátnemu regulačnému orgánu minimálne dva mesiace pred notifikáciou, aby mal dosť času na poskytnutie svojho stanoviska. Keď vnútroštátny regulačný orgán nadobudne takúto právomoc, orgán poskytujúci pomoc by mal pri stanovovaní cien a podmienok za veľkoobchodný prístup požiadať o poradenstvo vnútroštátny regulačný orgán. Kritériá pri stanovovaní referenčných hodnôt budú jasne uvedené v dokumentoch týkajúcich sa výberového konania.

                              i)

                                 Monitorovanie a mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov: Orgány poskytujúce pomoc budú dôkladne monitorovať realizáciu projektu širokopásmového pripojenia počas celého trvania projektu. Ak sa prevádzkovateľ vyberá na základe súťažného postupu verejného obstarávania, zvyčajne nebýva také potrebné sledovať následný vývoj rentability projektu. V mnohých prípadoch môže byť vhodné vopred stanoviť pevnú výšku pomoci, aby pokryla očakávaný nedostatok financií v danom období, nie určiť výšku pomoci len na základe vyskytujúcich sa výdavkov a príjmov. V prvom modeli je zvyčajne viac stimulov pre spoločnosť, aby obmedzila výdavky a postupne zefektívňovala svoju prevádzku. Ak je však okolo budúcich výdavkov a príjmov prílišná neistota a ak sú informácie asymetrické, štátny orgán môže prijať aj také modely financovania, ktoré nie sú úplne ex ante, ale skôr kombináciou ex ante a ex post (napr. pomocou vracania poskytnutých prostriedkov, napríklad na to, aby sa umožnil vyvážený podiel na neočakávaných ziskoch). Na to, aby malé miestne projekty neboli neprimerane zaťažené, by sa mala pre mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov určiť minimálna prahová hodnota. Preto by štáty EZVO mali uplatňovať mechanizmus vracania poskytnutých prostriedkov, len ak výška pomoci na projekt presahuje 10 miliónov EUR (109). Orgány poskytujúce pomoc môžu predvídať, že akýkoľvek zisk spätne nadobudnutý od vybratého uchádzača by sa mohol využiť na ďalšie rozšírenie širokopásmovej siete v rámci schémy, a to za rovnakých podmienok ako pri pôvodnom opatrení pomoci. Povinnosť úspešného uchádzača viesť oddelené účtovníctvo, pokiaľ ide o získanú dotáciu, uľahčí orgánom poskytujúcim pomoc monitorovanie realizácie schémy, ako aj mimoriadneho zisku (110).

                              j)

                                 Transparentnosť: Štáty EZVO uverejnia na centrálnej webovej lokalite minimálne tieto informácie o opatreniach štátnej pomoci: úplné znenie schváleného programu pomoci a jeho vykonávacích ustanovení, meno príjemcu pomoci, výšku pomoci, intenzitu pomoci a použitú technológiu. Tieto informácie musia byť uverejnené po prijatí schvaľovacieho rozhodnutia, uchovávajú sa aspoň desať rokov a musia byť dostupné pre širokú verejnosť bez obmedzení. Príjemca pomoci musí oprávneným tretím stranám poskytnúť úplný a nediskriminačný prístup k informáciám o svojej infraštruktúre (okrem iného vrátane káblovodov, rozvodných skríň a optických vlákien) zavedenej v rámci opatrenia štátnej pomoci (111). To umožní ostatným prevádzkovateľom poľahky zistiť možnosť prístupu k takejto infraštruktúre, a mal by všetky súvisiace informácie o širokopásmovej sieti uviesť v centrálnom registri širokopásmových infraštruktúr, ak takáto databáza v štáte EZVO existuje, a/alebo ich poskytnúť vnútroštátnym regulačným orgánom.

                              k)

                                 Podávanie správ: Odo dňa začatia používania siete a počas trvania opatrenia pomoci by mal orgán poskytujúci štátnu pomoc každé dva roky uverejňovať hlavné informácie o projektoch pomoci Dozornému úradu EZVO (112). V prípade vnútroštátnych alebo regionálnych rámcových schém by mali vnútroštátne alebo regionálne orgány konsolidovať informácie o jednotlivých opatreniach a oznámiť ich dozornému úradu. Pri prijímaní rozhodnutia v súlade s týmito usmerneniami môže dozorný úrad požadovať dodatočné podávanie správ týkajúce sa poskytnutej pomoci.

            3.5.   Podpora rýchleho zavádzania sietí NGA

                  75.

                  Rovnako ako v prípade politiky uplatňovanej v súvislosti so zavádzaním základných širokopásmových sietí štátna pomoc v prospech zavádzania sietí NGA môže predstavovať vhodný a opodstatnený nástroj za predpokladu, že je splnený celý rad základných podmienok. Zatiaľ čo komerční prevádzkovatelia prijímajú svoje investičné rozhodnutia v oblasti sietí NGA na základe očakávanej ziskovosti, verejný orgán musí pri financovaní otvorenej a neutrálnej platformy, v rámci ktorej budú môcť súťažiť viacerí prevádzkovatelia o poskytovanie služieb koncovým zákazníkom, zohľadniť aj verejný záujem.

                  76.

                  Každé opatrenie na podporu rozvoja sietí NGA musí spĺňať podmienky zlučiteľnosti uvedené v oddieloch 2.5 a 3.4. Okrem toho musia byť splnené nasledujúce podmienky, pričom sa zohľadnia osobitné situácie, v ktorých sa realizujú štátne investície do sietí NGA.

                              a)

                                 Veľkoobchodný prístup: V dôsledku ekonomickej stránky sietí NGA je nanajvýš dôležité zabezpečiť účinný veľkoobchodný prístup pre ďalších prevádzkovateľov. Najmä v oblastiach, v ktorých už súťažia prevádzkovatelia základných širokopásmových sietí (113) a v ktorých je potrebné zabezpečiť zachovanie konkurenčného trhového prostredia, ktoré existovalo pred intervenciou. Podmienky prístupu opísané v oddiele 3.4 sú špecifikované nasledovne. Dotovaná sieť musí preto ponúknuť prístup za spravodlivých a nediskriminačných podmienok všetkým prevádzkovateľom, ktorí oň požiadajú, a poskytne im možnosť efektívneho a úplného neviazaného prístupu (114). Okrem toho ďalší prevádzkovatelia musia mať prístup k pasívnej, nielen aktívnej (115) sieťovej infraštruktúre (116). Povinnosť poskytovať prístup by okrem prístupu k bitovému prúdu a neviazaného prístupu k účastníckej prípojke a účastníckemu vedeniu (sub-loop), preto mala zahŕňať taktiež právo na používanie káblovodov a stĺpov, nenasvietených optických vlákien alebo rozvodných skríň (117). Účinný veľkoobchodný prístup by sa mal poskytnúť minimálne na dobu siedmich rokov a právo prístupu ku káblovodom a stĺpom by malo byť časovo neobmedzené. Týmto nesmú byť dotknuté žiadne pravdepodobné regulačné povinnosti, ktoré môže uložiť vnútroštátny regulačný orgán s cieľom posilniť účinnú hospodársku súťaž alebo opatrenia prijaté počas uvedenej doby alebo po jej uplynutí (118).
                              Môže sa stať, že v oblastiach s malou hustotou obyvateľstva, kde existujú len obmedzené širokopásmové služby, alebo v prípade malých miestnych spoločností môže zavedenie všetkých druhov produktov prístupu nerovnomerne zvýšiť investičné náklady (119) bez toho, aby to malo výrazne pozitívny vplyv v podobe zintenzívnenia hospodárskej súťaže (120). V takejto situácii sa predpokladá, že produkty prístupu vyžadujúce nákladné intervencie v rámci dotovanej infraštruktúry, ktoré by sa inak nepredpokladali (napr. využívanie spoločných priestorov na sprostredkovateľských distribučných miestach), sa budú ponúkať len v prípade odôvodneného dopytu ďalšieho prevádzkovateľa. Dopyt sa považuje za odôvodnený, ak i) záujemca o prístup poskytne súdržný podnikateľský plán, v ktorom sa odôvodňuje vývoj produktu v dotovanej sieti a ii) už v tej istej zemepisnej oblasti iný prevádzkovateľ za ekvivalentnú cenu k cenám v husto obývaných oblastiach neponúka žiadny porovnateľný produkt prístupu (121).
                              Na druhej strane, predchádzajúci odsek nemožno uplatňovať v hustejšie obývaných oblastiach, kde sa dá očakávať rozvoj hospodárskej súťaže v oblasti infraštruktúry. V takýchto oblastiach by preto dotovaná sieť mala vyhovovať všetkým druhom produktov prístupu k sieti, ktoré môžu prevádzkovatelia používať (122).

                              b)

                                 Spravodlivé a nediskriminačné zaobchádzanie: Dotovaná infraštruktúra musí umožňovať poskytovanie konkurenčných a cenovo dostupných služieb zo strany konkurujúcich prevádzkovateľov koncovým užívateľom. Ak je prevádzkovateľ siete vertikálne integrovaný, musia sa zaviesť primerané bezpečnostné opatrenia na zabránenie konfliktu záujmov, nespravodlivej diskriminácii záujemcov o prístup alebo poskytovateľov obsahu, ako aj akýmkoľvek ďalším skrytým nepriamym výhodám. Kritériá prideľovania pomoci by mali takisto obsahovať ustanovenie o pridelení dodatočných bodov uchádzačom, ktorí prichádzajú iba s veľkoobchodným modelom, iba pasívnym modelom alebo s oboma.

                  77.

                  Projekty štátnej pomoci zamerané na financovanie backhaulových sietí (123) alebo obmedzené na štátne podniky otvorené prístupu zo strany všetkých prevádzkovateľov a technológií vykazujú osobitne vlastnosti podporujúce hospodársku súťaž. Táto vlastnosť sa zohľadní pri posudzovaní týchto projektov.

            3.6.   Pomoc určená na ultrarýchle širokopásmové siete

                  78.

                  Vzhľadom na ciele uvedené v úvode, predovšetkým na cieľ dosiahnutia 50 % pokrytia internetovým pripojením s rýchlosťou nad 100 Mbps, a pri zohľadnení skutočnosti, že najmä v mestských oblastiach môžu byť požiadavky na výkon vyššie než to, čo sú investori ochotní v najbližšej budúcnosti poskytnúť, odchylne od bodu (73), môže byť štátna intervencia výnimočne povolená v prípade sietí NGA, ktoré sú schopné zabezpečiť ultrarýchle pripojenie s výkonom nad 100 Mbps.

                  79.

                  V „čiernych oblastiach NGA“ by takáto intervencia mohla byť povolená len vtedy, keď sa preukáže, že ide o zásadnú zmenu podľa bodu (47) na základe týchto kumulatívnych kritérií:

                              a)

                              existujúce alebo plánované (124) siete NGA nedosahujú priestory koncových užívateľov optickým vláknom (125);

                              b)

                              situácia na trhu sa nevyvíja smerom k dosiahnutiu konkurenčného poskytovania ultrarýchlych služieb (126) nad 100 Mbps na základe investičných plánov komerčných prevádzkovateľov v najbližšej budúcnosti, a to podľa bodov (59) až (61);

                              c)

                              očakáva sa dopyt po takýchto kvalitatívnych zlepšeniach (127).

                  80.

                  V situáciách opísaných v predchádzajúcom bode sa musia pri každej novej dotovanej sieti dodržať podmienky zlučiteľnosti uvedené v bodoch (74) a (76). Okrem toho orgán poskytujúci pomoc musí tiež preukázať, že:

                              d)

                              dotovaná sieť vykazuje zásadné vylepšenie technologických vlastností a výkonu v porovnaní s overiteľnými vlastnosťami a výkonom existujúcich alebo plánovaných sietí (128) a

                              e)

                              dotovaná sieť bude vychádzať z otvorenej architektúry prevádzkovanej iba ako veľkoobchodná sieť a ako aj

                              f)

                              pomoc nevedie k nadmernému narušeniu hospodárskej súťaže s inými technológiami NGA, do infraštruktúry ktorých v poslednom čase investovali prevádzkovatelia na trhu v rovnakých cieľových oblastiach (129).

                  81.

                  Verejné financovanie takýchto sietí bude možné pokladať za zlučiteľné s testom vyváženosti len v prípade splnenia týchto dodatočných podmienok. Inými slovami, takéto financovanie by muselo viesť k zásadnému, udržateľnému technickému pokroku, ktorý podporí hospodársku súťaž a nebude dočasný, a to bez vytvorenia nerovnomerných odradzujúcich prvkov pre súkromné investície.

         Záverečné ustanovenia

                  82.

                  Tieto usmernenia sa budú uplatňovať od prvého dňa po ich prijatí. Na všetky notifikované opatrenia pomoci, o ktorých má dozorný úrad prijať rozhodnutie po prijatí týchto usmernení, použije dozorný úrad tieto usmernenia, a to aj vtedy, ak boli projekty notifikované pred príslušným dátumom.

                  83.

                  V súlade s pravidlami dozorného úradu uplatniteľnými na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci (130) dozorný úrad uplatní na neoprávnene poskytnutú pomoc pravidlá účinné v čase, keď bola poskytnutá. Rovnako uplatní tieto usmernenia v prípade neoprávnene poskytnutej pomoci, ktorá bola poskytnutá po ich uverejnení.

                  84.

                  Dozorný úrad týmto navrhuje štátom EZVO na základe článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, aby prijali vhodné opatrenia a v prípade potreby zmenili ich existujúce rámcové programy pomoci, aby zabezpečili ich súlad s ustanoveniami týchto usmernení do dvanástich mesiacov po ich prijatí.

                  85.

                  Dozorný orgán vyzýva štáty EZVO, aby vyjadrili výslovný bezpodmienečný súhlas s navrhovanými vhodnými opatreniami do dvoch mesiacov od doručenia týchto usmernení. Ak dozorný úrad odpoveď nedostane, bude predpokladať, že daný štát EZVO s navrhovanými opatreniami nesúhlasí.

                  86.

                  Dozorný orgán preskúma tieto usmernenia v súlade s budúcimi revíziami zodpovedajúceho oznámenia Komisie – Usmernenia Spoločenstva pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí.

         (1)  Táto kapitola zodpovedá oznámeniu Európskej komisie – usmernenia EÚ pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí (Ú. v. EÚ C 25, 26.1.2013, s. 1).

         (2)  Oznámenie Európskej komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, KOM(2010) 245 v konečnom znení, Digitálna agenda pre Európu, uznané v uznesení z 37. zasadnutia spoločného parlamentného výboru EHP dňa 26. októbra 2011.

         (3)  Pozri článok 12 ods. 4 aktu uvedeného v bode 5cl prílohy XI k Dohode o EHP [smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES z 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33)] (Ú. v. EÚ L 116, 22.4.2004, s. 60 a dodatok EHP č. 20, 22.4.2004, s. 14), zmenený smernicou 2009/140/ES (smernica o lepšej regulácii) (Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 37) (ktorá nie je začlenená do Dohody o EHP) a aktom uvedeným v bode 5cl prílohy XI k Dohode EHP [nariadenie (ES) č. 544/2009], (Ú. v. EÚ L 167, 29.6.2009, s. 12); Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2009, s. 1 a dodatok EHP č. 68, 17.12.2009, s. 4.

         (4)  Pozri akt uvedený v bode 26l prílohy XI Dohody o EHP (odporúčanie Komisie z 20.9.2010 o regulovanom prístupe k prístupovým sieťam novej generácie (NGA) (Ú. v. EÚ L 251, 25.9.2010, s. 35) Ú. v. EÚ L 341, 13.12.2012, s. 28 a dodatok EHP č. 70, 13.12.2012, s. 32.

         (5)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 398/05 – Maďarsko, Daňové úľavy na rozvoj širokopásmových služieb.

         (6)  Prostriedky verejného podniku predstavujú štátne prostriedky v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, lebo kontrolu nad nimi vykonávajú verejné orgány. Vec C-482/99 Francúzsko/Komisia, Zb. 2002, s. I-4397. V súlade s týmto rozsudkom sa bude musieť ďalej posúdiť, či financovanie prostredníctvom verejného podniku je pripísateľné štátu.

         (7)  Vec T-443/08 a T-455/08 Freistaat Sachsen a ďalší/Komisia Zb. 2011, s. II-1311, body 93 – 95.

         (8)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci NN 24/07 – Česká republika, Pražská mestská bezdrôtová sieť.

         (9)  Podobne, ak sa buduje sieť alebo sa poskytujú širokopásmové služby s cieľom vyhovieť potrebám verejnej správy, takáto intervencia nemusí za určitých okolností predstavovať výhodu pre hospodárske podniky. Pozri rozhodnutie Komisie vo veci N 46/07 – Spojené kráľovstvo, Waleská schéma sietí vo verejnom sektore.

         (10)  Rozhodnutie Komisie vo veci SA.31687(N436/10) – Taliansko, Široké pásmo vo Friuli Venezia Giulia (Projekt Ermes) a vo veci N 407/09 – Španielsko, Xarxa Oberta.

         (11)  Je pravdepodobné, že sa výhoda dotácie aspoň čiastočne dostane k nezávislým prevádzkovateľom, dokonca aj keď zaplatia náhradu za veľkoobchodný prístup. Veľkoobchodné ceny sa regulujú skutočne často. Cenová regulácia vedie k nižším cenám, než aké by veľkoobchodník mohol dosiahnuť na trhu (ktoré by mohli byť monopolnými cenami, keby neexistovala hospodárska súťaž s inými sieťami). Ak ceny nie sú regulované, od veľkoobchodníka sa bude v každom prípade požadovať, aby porovnal svoje ceny s priemernými cenami účtovanými v ďalších oblastiach, v ktorých prebieha intenzívnejšia hospodárska súťaž (pozri bod 74 písm. h) ďalej v texte), čo pravdepodobne povedie k nižšej cene, než by bola cena, ktorú iba inak mohol veľkoobchodník dosiahnuť na trhu.

         (12)  Dotácie pre domácnosti nepatria do pôsobnosti článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

         (13)  Príkladom by mohla byť pomoc obchodným štvrtiam, pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 626/09 – Taliansko, Siete NGA pre priemyselné štvrte mesta Lucca.

         (14)  Vec C-310/99, Talianska republika/Komisia, Zb. 2002, s. I-02289, bod 65.

         (15)  Pozri rozhodnutie Komisie vo veci N 237/08 – Nemecko, Podpora širokopásmového pripojenia v Dolnom Sasku.

         (16)  Vec C-303/88, Talianska republika/Komisia, Zb. 1991, s. I-1433, body 20 – 22.

         (17)  Rozhodnutie Komisie z 11. decembra 2007 vo veci C 53/06 – Holandsko, Citynet Amsterdam – investícia mesta Amsterdam do optickej prístupovej siete pre domácnosti (FttH – fibre-to-the home) (Ú. v. EÚ L 247, 16.9.2008, s. 27).

         (18)  Usmernenia dozorného úradu o štátnych zárukách (Ú. v. ES L 274, 26.10.2000, dodatok EHP č. 48, 26.10.2000, s. 45) zmenené Ú. v. EÚ L 105, 21.4.2011, s. 32, dodatok EHP č. 23, 21.4.2011, s. 1.

         (19)  Podľa judikatúry podnikom, ktoré sú poverené poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, musí túto úlohu ukladať právny akt verejného orgánu. V tejto súvislosti môže byť úloha poskytovať službu všeobecného hospodárskeho záujmu zverená prevádzkovateľovi vo forme udelenia koncesie na poskytovanie služby vo verejnom záujme; pozri spojené veci T-204/97 a T-270/97 EPAC – Empresa para a Agroalimentação e Cereais, SA/Komisia, Zb. 2000, s. II-2267, bod 126 a vec T-17/02 Fred Olsen, SA/Komisia, Zb. 2005, s. II-2031, body 186, 188 – 189.

         (20)  Vec C-280-00, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Zb. 2003, s. I-7747. Ďalej len „rozsudok vo veci Altmark“.

         (21)  Pozri odkaz http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Compensation-granted-for-the-provision-of-services-of-general-economic-interest.pdf (zatiaľ neuverejnený).

         (22)  Pozri odkaz http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-VI---Framework-for-state-aid-in-the-form-of-public-service-compensation.pdf (zatiaľ neuverejnený).

         (23)  Akt uvedený v bode 1 h prílohy XV Dohody o EHP, rozhodnutie č. 66/2012 (Ú. v. EÚ L 207, 2.8.2012, s. 46 a dodatok EHP č. 43, 2.8.2012, s. 56), (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3-10).

         (24)  Akt uvedený v bode 1ha prílohy XV k Dohode o EHP, pozri rozhodnutie spoločného výboru č. 225/2012 zo 7. decembra 2012 (zatiaľ neuverejnené).

         (25)  Pozri bod 48 usmernení dozorného úradu o náhrade udelenej za poskytnutie služieb vo všeobecnom hospodárskom záujme a bod 13 rámca štátnej pomoci vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme.

         (26)  Pozri bod 49 usmernení dozorného úradu o náhrade udelenej za poskytnutie služieb vo všeobecnom hospodárskom záujme.

         (27)  Pojem „blízka budúcnosť“ treba chápať ako dobu troch rokov v súlade s bodom 59 týchto usmernení.

         (28)  V súlade s princípom uvedeným v bode 50 usmernení dozorného úradu o náhrade udelenej za poskytnutie služieb vo všeobecnom hospodárskom záujme. Pozri aj rozhodnutie Komisie N 284/05 – Írsko, Regionálny program širokopásmového pripojenia: Siete metropolitnej oblasti, (Metropolitan Area Networks – „MANs“), etapy II a III, a N 890/06 – Francúzsko, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit.

         (29)  Pasívna sieťová infraštruktúra je v podstate fyzickou infraštruktúrou sietí. Pozri vymedzenie v slovníku pojmov.

         (30)  Sieť by mala byť technologicky neutrálna, a teda umožniť záujemcom o prístup využitie ktorejkoľvek dostupnej technológie na poskytovanie služieb koncovým užívateľom.

         (31)  V súlade s bodom (74) písm. g) týchto usmernení.

         (32)  Toto obmedzenie odôvodňuje skutočnosť, že po zavedení širokopásmovej siete poskytujúcej univerzálne pripojenie budú trhové sily dostatočné na poskytovanie komunikačných služieb všetkým užívateľom za konkurenčné ceny.

         (33)  Takéto záruky by mali zahŕňať najmä povinnosť oddeleného účtovníctva a môžu zahŕňať aj vytvorenie subjektu, ktorý je od vertikálne integrovaného poskytovateľa štrukturálne a právne oddelený. Takýto subjekt by mal mať výhradnú zodpovednosť za plnenie úlohy SVHZ, ktorá mu bola zverená.

         (34)  Každý štát EZVO si musí na základe povahy každého prípadu vypracovať najvhodnejšiu metodiku, aby zabezpečil, že náhrada bude pokrývať len náklady na vykonávanie SVHZ v bielych miestach v súlade so zásadami balíka SVHZ, pričom sa zohľadnia príslušné príjmy a primeraný zisk. Poskytovanie náhrady by napríklad mohlo byť založené na porovnaní príjmov pochádzajúcich z komerčného využitia infraštruktúry v rentabilných oblastiach, ktoré už pokrývajú komerční prevádzkovatelia, a príjmov pochádzajúcich z komerčného využitia na bielych miestach. Mimoriadne zisky, čiže zisky nad rámec priemernej návratnosti kapitálu v danom sektore pri zavádzaní danej širokopásmovej infraštruktúry, by mohli byť pridelené na financovanie SVHZ v nerentabilných oblastiach, zatiaľ čo zvyšok ziskov by sa mohol pokryť poskytnutou finančnou náhradou. Pozri rozhodnutie Komisie vo veci N 331/08, Francúzsko – THD Hauts de Seine.

         (35)  Ak je však okolo budúcich výdavkov a príjmov prílišná neistota a ak sú informácie asymetrické, verejný orgán môže prijať aj také modely náhrady, ktoré nie sú úplne ex ante, ale skôr kombináciou ex ante a ex post (napr. pomocou vracania poskytnutých prostriedkov, napríklad na to, aby sa umožnil vyvážený podiel na neočakávaných ziskoch).

         (36)  Napríklad výkopové práce, kladenie káblov, elektroinštalačné práce v interiéroch. V prípade zavádzania optických sietí pre domácnosti by tieto náklady mohli predstavovať až 70 % – 80 % celkových investičných nákladov.

         (37)  Pozri poznámku pod čiarou 3 uvedenú vyššie.

         (38)  Pozri tiež rozhodnutie Komisie vo veci N 383/09 – Nemecko – Zmena N 150/2008 Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach v Sasku. Táto vec sa týkala situácie, v ktorej všeobecné stavebno-inžinierske práce, napríklad údržba ciest, nepredstavovali štátnu pomoc. Opatrenia prijaté nemeckými orgánmi ustanovili „všeobecné stavebno-inžinierske práce“, ktoré mal za každých okolností vykonávať štát na účely údržby. Možnosť umiestnenia káblovodov a širokopásmovej infraštruktúry v prípade cestnej údržby – a na náklady prevádzkovateľov – bola verejne oznámená a nebola obmedzená na širokopásmové odvetvie, ani k nemu nesmerovala. Nedá sa však vylúčiť, že verejné financovanie takýchto prác patrí pod pojem pomoci v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak sa obmedzujú na širokopásmové odvetvie alebo k nemu jednoznačne smerujú.

         (39)  Pozri napríklad „Infrastrukturatlas“ nemeckých vnútroštátnych regulačných orgánov, kde prevádzkovatelia dobrovoľne sprístupňujú informácie o dostupných a potenciálnych opätovne použiteľných infraštruktúrach.

         (40)  Treba pripomenúť, že regulačný rámec pre elektronickú komunikáciu poskytuje príslušným vnútroštátnym orgánom možnosť požadovať od podnikov poskytovanie potrebných informácií, aby príslušné orgány mohli spoločne s vnútroštátnymi regulačnými orgánmi pripraviť podrobný súpis týkajúci sa povahy, dostupnosti a zemepisného umiestnenia sieťových prvkov a zariadení a sprístupniť ho jednotlivým zúčastneným subjektom. Pozri článok 12 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) zmenenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/140/ES z 25. novembra 2009.

         (41)  Pozri napríklad rozhodnutie dozorného úradu č. 231/11/COL o rýchlom zavedení prístupovej siete novej generácie vo vidieckych oblastiach obce Tromsø (Ú. v. EÚ C 10, 2.1.2012, s. 5 a dodatok EHP č. 2, 12.1.2012, s. 3). Zoznam všetkých rozhodnutí Komisie prijatých v súlade s pravidlami štátnej pomoci, ktoré sa týkajú širokopásmového pripojenia, je k dispozícii na http://ec.europa.eu/competition/sectors/telecommunications/broadband_decisions.pdf.

         (42)  Napríklad pôžičky (na rozdiel od grantov) môžu byť užitočným nástrojom na vyrovnanie nedostatku úveru pri dlhodobých investíciách do infraštruktúry.

         (43)  Týmto nie je dotknuté prípadné uplatňovanie usmernení dozorného úradu o regionálnej pomoci, ako bolo uvedené v bode 27.

         (44)  Pozri usmernenia dozorného úradu o národnej regionálnej pomoci, ratione temporis [napr. usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ L 54, 28.2.2008, s. 1, dodatok EHP č. 11, 28.2.2008, s. 1.)].

         (45)  Skutočnosť, že konkrétny podnik nemusí byť schopný vykonať určitý projekt bez pomoci, však nutne neznamená, že došlo k zlyhaniu trhu. Napríklad rozhodnutie spoločnosti neinvestovať do projektu s nízkou návratnosťou alebo v regióne s obmedzeným trhovým dopytom a/alebo slabou konkurencieschopnosťou v oblasti nákladov nemusí poukazovať na zlyhanie trhu, ale skôr na dobre fungujúci trh.

         (46)  Satelitné systémy majú tiež jednotkové náklady, ale vo väčších krokoch, preto majú tendencie byť nezávislejšie od hustoty obyvateľstva.

         (47)  Pre informácie o miestnom a regionálnom financovaní pozri rozhodnutia Komisie vo veciach SA 33420 (2011/N) –Nemecko, Breitband Lohr am Main, N 699/09 – Španielsko, Desarrollo del programa de infraestructuras de telecomunicaciones en la Región de Murcia.

         (48)  Členské štáty EÚ často informovali o rámcových programoch, v ktorých sa uvádza, za akých podmienok je možné poskytnúť miestne alebo regionálne financovanie na zavedenie širokopásmového pripojenia. Pozri napríklad rozhodnutie N 62/10 – Fínsko, Vysokorýchlostné širokopásmové siete v riedko osídlených oblastiach vo Fínsku, N 53/10 – Nemecko, Spolkový rámcový program na podporu káblových vedení alebo N 30/10 – Švédsko, Štátna pomoc sektoru širokopásmových služieb v rámci programu rozvoja vidieka.

         (49)  Pozri poznámku pod čiarou 3 uvedenú vyššie.

         (50)  Pozri napríklad odporúčanie dozorného úradu z 5. novembra 2008 o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade s aktom uvedeným v bode 5cl prílohy XI k Dohode o EHP (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby), (Ú. v. EÚ C 156, 9.7.2009, s. 18 a dodatok EHP č. 36, 9.7.2009, s. 1). Tým by sa zvýšila transparentnosť, znížilo sa administratívne zaťaženie miestnych orgánov a pre vnútroštátne regulačné orgány by to mohlo znamenať, že sa nebudú musieť zaoberať každým prípadom štátnej pomoci jednotlivo.

         (51)  Pozri napríklad Avis n
         o
         12-A-02 du 17.1.2012 relatif à une demande d'avis de la commission de l'économie, du développement durable et de l'aménagement du territoire du Sénat concernant le cadre d'intervention des collectivités territoriales en matière de déploiement des réseaux à très haut débit (stanovisko francúzskeho orgánu na ochranu hospodárskej súťaže k rozvoju vysokorýchlostných širokopásmových sietí).

         (52)  Pozri napríklad rozhodnutia Komisie vo veciach N 237/08 Podpora širokopásmového pripojenia v Dolnom Sasku, Nemecko alebo SA.33671 Broadband Delivery UK, Spojené kráľovstvo.

         (53)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie N 473/07 – Taliansko, Širokopásmové pripojenie pre Alto Adige, rozhodnutie N 570/07 – Nemecko, Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach Bádenska-Württemberska.

         (54)  Najmä tým, že sa podporuje používanie dostupných širokopásmových riešení, či už ide o miestne dostupné terestriálne pevné alebo bezdrôtové siete alebo všeobecne dostupné satelitné riešenia.

         (55)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie N 222/06 – Taliansko, Pomoc na preklenutie digitálnej priepasti na Sardínii.

         (56)  To sa môže týkať napríklad prevádzkovateľov mobilných technológií LTE (long-term evolution – dlhodobý vývoj) alebo LTE advanced (rozšírené LTE) s cieľmi pokrytia podľa ich licenčných podmienok v cieľovej oblasti. Podobne, ak prevádzkovateľ, ktorý má povinnosť poskytovať univerzálne služby, dostane náhradu za služby vo verejnom záujme, na financovanie tej istej siete nemôže byť poskytnutá ďalšia štátna pomoc.

         (57)  Tento druh dôsledku možno nazvať „vytlačenie“.

         (58)  Pozri napríklad vec C-156/98, Nemecko/Komisia, Zb. 2000, s. I6857, bod 78 a vec C-333/07 Régie Networks, Zb. 2008, s. I10807, body 94 – 116.

         (59)  Napríklad menej významné investície spojené výhradne s modernizáciou aktívnych zložiek siete by sa nemali považovať za oprávnené na štátnu pomoc. Podobne, hoci by určité moderné technológie využívajúce medené káble (ako je vektorovanie) mohli zvýšiť kapacity existujúcich sietí, nemusia vyžadovať podstatné investície do novej infraštruktúry, a teda by nemali byť oprávnené na štátnu pomoc.

         (60)  Napríklad modernizácia základnej siete na širokopásmovú sieť NGA. Zásadnú zmenu by mohli predstavovať aj niektoré modernizácie siete NGA (napr. rozšírenie pripojenia pomocou optických vlákien tak, aby sa dostali bližšie ku koncovému užívateľovi). V oblastiach, kde sú už širokopásmové siete prítomné, by sa zavedením zásadnej zmeny zabránilo využitiu štátnej pomoci na duplicitu existujúcej infraštruktúry. Podobne ani postupná malá modernizácia existujúcich infraštruktúr, napr. z 12 Mbps na 24 Mbps, zrejme kapacitu služieb nerozšíri (a pravdepodobne by predstavovala len neprimeranú výhodu pre existujúceho prevádzkovateľa).

         (61)  Dotovaná sieť by mala podporovať hospodársku súťaž, t. j. umožňovať účinný prístup na rôznych úrovniach infraštruktúry, a to tak, ako je uvedené v bode (74), a v prípade podpory zavádzania sietí NGA aj v bode (76).

         (62)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci SA.33671 Broadband Delivery UK, Spojené kráľovstvo.

         (63)  Takúto spoločnú metodiku môže poskytnúť dozorný úrad.

         (64)  V dôsledku rýchleho technického vývoja budú môcť v budúcnosti služby NGA poskytovať aj iné technológie.

         (65)  Koaxiálne, bezdrôtové a mobilné technológie do istej miery využívajú infraštruktúru optických vlákien, čím sa stávajú koncepčne podobnými káblovým sieťam, pretože na poslednej míli bez vlákien používajú na poskytovanie služby medené vlákna.

         (66)  Finálne pripojenie koncového užívateľa sa môže zabezpečiť káblovou aj bezdrôtovou technológiou. Vzhľadom na rýchly vývoj rozšírených bezdrôtových technológií, ako je LTE-Advanced, a zintenzívňujúci sa vývoj trhu s technológiami LTE alebo Wi-Fi môže byť pevný bezdrôtový prístup novej generácie (napr. založený na možných presne prispôsobených mobilných širokopásmových technológiách) životaschopnou alternatívou k niektorým káblovým NGA (napr. FFCab), a to za splnenia určitých podmienok. Keďže bezdrôtové médium sa „zdieľa“ (rýchlosť jedného užívateľa závisí od počtu pripojených užívateľov v pokrytej oblasti) a prirodzene podlieha meniacim sa podmienkam prostredia, môže byť potrebné zaviesť na určitom stupni hustoty a/alebo v rámci rozšírených konfigurácií (napr. smerované a/alebo viaceré antény) pevné bezdrôtové siete novej generácie, aby sa pre každého užívateľa zabezpečila spoľahlivosť minimálnych rýchlostí sťahovania, ktoré sa dajú očakávať od NGA. Bezdrôtový prístup novej generácie založený na presne prispôsobenej mobilnej širokopásmovej technológii musí tiež zabezpečiť požadovanú kvalitu služieb poskytovaných užívateľom na stanovenom mieste a zároveň obslúžiť všetkých ostatných migrujúcich predplatiteľov v záujmovej oblasti.

         (67)  Pojem FTTx odkazuje na FTTC, FTTN, FTTP, FTTH a FTTB.

         (68)  Pri použití normy pre káblové modemy aspoň DOCSIS 3.0.

         (69)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci SA.33671 Broadband Delivery UK, Spojené kráľovstvo.

         (70)  Ak dnes rozdiely medzi oblasťou, kde je k dispozícii len úzkopásmový internet (dial-up), a oblasťou, kde existuje širokopásmové pripojenie, znamenajú, že prvá oblasť je „bielou“ oblasťou, podobne by sa za „bielu“ oblasť NGA mala považovať aj oblasť, ktorá nemá širokopásmovú infraštruktúru novej generácie, ale môže mať zavedenú jednu základnú širokopásmovú infraštruktúru.

         (71)  V porovnaní s inými sieťami, ktoré sa nedostanú až ku koncovému užívateľovi (ako FTTC), je dôležitou vlastnosťou backhaulovej infraštruktúry NGN to, že je otvorená prepájaniu s inými sieťami.

         (72)  Rozhodnutie Komisie vo veci N 407/09 – Španielsko – Optická sieť Katalánsko (Xarxa Oberta).

         (73)  Rozhodnutia Komisie v prípadoch N 407/09 – Španielsko – Optická sieť Katalánsko (Xarxa Oberta) a SA. 33438 – Poľsko, Širokopásmová sieť pre východné Poľsko.

         (74)  Trojročná doba začína plynúť od zverejnenia plánovaného opatrenia pomoci.

         (75)  V tejto súvislosti by mal byť prevádzkovateľ schopný preukázať, že v dobe troch rokov pokryje podstatnú časť príslušného územia a obyvateľstva. Orgán poskytujúci pomoc môže napríklad požiadať každého prevádzkovateľa, ktorý vyjadril záujem o vybudovanie vlastnej infraštruktúry v cieľovej oblasti, aby dodal dôveryhodný podnikateľský plán spolu s potrebnými dokladmi, teda so zmluvami o pôžičke od banky a s podrobným časovým plánom zavedenia siete do dvoch mesiacov. Okrem toho do dvanástich mesiacov by sa mali začať uskutočňovať investície a mala by byť udelená väčšina prístupových práv potrebných na realizáciu projektu. Ďalšie medzníky pri realizácii opatrenia možno odsúhlasiť vždy na dobu šiestich mesiacov.

         (76)  Pozri napríklad rozhodnutia Komisie vo veciach N 607/09 – Írsko, Schéma širokopásmových sietí vo vidieckych oblastiach alebo N 172/09 – Slovinsko, Rozvoj širokopásmových sietí v Slovinsku.

         (77)  Rovnaká spoločnosť môže v tej istej oblasti prevádzkovať oddelené pevné a mobilné siete, ale tým sa nezmení „farba“ danej oblasti.

         (78)  Situácia hospodárskej súťaže sa posudzuje na základe počtu existujúcich prevádzkovateľov infraštruktúry. V rozhodnutí Komisie N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit, bolo vysvetlené, že pri existencii niekoľkých maloobchodných prevádzkovateľov na jednej sieti (vrátane sprístupnenia účastníckeho vedenia – LLU) sa územie nestáva čiernou oblasťou, ale zostáva šedou oblasťou, lebo sa v nej nachádza iba infraštruktúra. Zároveň sa bude existencia konkurenčných prevádzkovateľov (na maloobchodnej úrovni) považovať za znak toho, že daná oblasť nemusí byť z hľadiska zlyhania trhu problematická napriek tomu, že je šedá. Bude musieť byť predložený presvedčivý dôkaz o problémoch s prístupom alebo o kvalite služieb.

         (79)  Komisia vo svojom rozhodnutí N 131/05 – Spojené kráľovstvo, Projekt širokopásmového pripojenia FibreSpeed Wales, musela posúdiť, či by finančná podpora poskytnutá waleskými orgánmi na vybudovanie otvorenej neutrálnej siete na báze optických vlákien spájajúcej 14 priemyselných parkov mohla byť vyhlásená za zlučiteľnú, dokonca aj v prípade, keď v cielených lokalitách už poskytoval služby existujúci prevádzkovateľ, ktorý poskytoval cenovo regulovaný prenájom okruhov. Komisia zistila, že prenajaté okruhy ponúkané existujúcim prevádzkovateľom boli veľmi drahé, pre malé a stredné podniky takmer cenovo nedostupné. Pozri tiež rozhodnutie Komisie N 890/06 – Francúzsko, Aide du Sicoval pour un réseau de très haut débit a rozhodnutie Komisie N 284/05 – Írsko, Regionálny program širokopásmového pripojenia: siete v metropolitnej oblasti (Metropolitan Area Networks – „MANs“), etapy II a III.

         (80)  Okrem špecifikácií v bode (66) môžu orgány poskytujúce pomoc zohľadniť aj tieto ukazovatele: miera prieniku pre balík služieb pripojenia s najvyššími úrovňami výkonu, nadmerne vysoké ceny za vysokovýkonné služby (vrátane prenájmu okruhov koncovým užívateľom, ako je vysvetlené v predchádzajúcej poznámke pod čiarou), ktoré majú odrádzajúci účinok na ich využívanie a na inovácie, služby elektronickej verejnej správy v procese vývoja, čo vyžaduje vyšší výkon, než sa ponúka v existujúcej sieti. Ak sa už služby v cieľovej oblasti primerane poskytujú výrazne vysokému počtu občanov a podnikových užívateľov, musí sa zabezpečiť, že štátna intervencia nebude mať za následok neprimerané prebudovanie existujúcej infraštruktúry. V takom prípade sa môže štátna intervencia obmedziť len na opatrenia na „odstraňovanie nedostatkov“.

         (81)  Napríklad, či bola zavedená širokopásmová sieť vybudovaná na základe privilegovaného využívania/prístupu ku káblovodom, ktoré nie sú prístupné prevádzkovateľom ostatných sietí alebo s nimi zdieľané.

         (82)  Ak je prítomná len jedna infraštruktúra, bude sa to považovať za konkurenčnú šedú oblasť, a to aj v prípade, ak túto infraštruktúru využívajú prostredníctvom neviazaného prístupu (unbundling – LLU) viacerí prevádzkovatelia elektronických komunikácií. Nebude sa považovať za „čiernu oblasť“ v zmysle týchto usmernení. Pozri aj rozhodnutie Komisie vo veci SA.31316 Francúzsko, Programme national Très haut débit.

         (83)  Pozri rozhodnutie Komisie z 19.7.2006 o opatrení č. C 35/05 (ex N 59/05) – Holandsko, Širokopásmová sieť v Appingedame (Ú. v. EÚ L 86, 27.3.2007, s. 1). V tomto rozhodnutí Komisia poznamenala, že konkurenčné sily konkrétneho trhu neboli náležite vzaté do úvahy. Predovšetkým skutočnosť, že holandský trh širokopásmového pripojenia je rýchlo sa rozvíjajúci trh, na ktorom poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie vrátane prevádzkovateľov káblových rozvodov a poskytovateľov internetových služieb boli v procese zavádzania vysokorýchlostných širokopásmových služieb bez akejkoľvek štátnej podpory.

         (84)  Tá istá spoločnosť môže prevádzkovať oddelené pevné a bezdrôtové siete NGA v tej istej oblasti, tým sa však nezmení „farba“ danej oblasti.

         (85)  Pozri bod (47) vyššie.

         (86)  Dôkladné posúdenie by mohlo vyvolať nutnosť začatia postupu podľa článku 1 ods. 2 časti I protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a súdneho dvora.

         (87)  Toto mapovanie by sa malo vykonávať na základe domácností, ktorými prechádza daná sieťová infraštruktúra, a nie na základe počtu domácností alebo zákazníkov, ktorí sú pripojení ako odberatelia.

         (88)  Napríklad cieľové oblasti, ktoré sú príliš malé, nemusia účastníkom trhu poskytovať dostatočné ekonomické stimuly, aby sa uchádzali o pomoc, zatiaľ čo oblasti, ktoré sú príliš veľké, môžu znamenať horší výsledok výberového konania, pokiaľ ide o hospodársku súťaž. Viacero výberových konaní by tiež umožnilo rôznym potenciálnym podnikom využiť štátnu pomoc a zabrániť tak, aby sa trhový podiel (už dominantných) prevádzkovateľov vďaka opatreniam štátnej pomoci ešte posilnil uprednostňovaním veľkých trhových subjektov alebo brzdením technológií, ktoré by boli konkurencieschopné v menších cieľových oblastiach.

         (89)  Ak je možné preukázať, že existujúci prevádzkovatelia neposkytli verejnému orgánu na účely požadovaného mapovania žiadne podstatné informácie, tento orgán sa bude musieť spoľahnúť na akékoľvek informácie, ktoré mu boli poskytnuté.

         (90)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 266/08 – Nemecko, Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach Bavorska.

         (91)  Iné je, ak sa štátny orgán rozhodne zaviesť a spravovať sieť priamo (alebo prostredníctvom subjektu, ktorý plne vlastní), podobne ako v rozhodnutí Komisie vo veci N330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit a SA.33807 (2011/N) – Taliansko, Národný plán širokopásmového pripojenia. V tomto rozhodnutí, aby sa zabezpečilo, že výsledky hospodárskej súťaže, ktoré boli dosiahnuté od liberalizácie sektora elektronických komunikácií v Únii, a najmä úrovne hospodárskej súťaže, ktorá je v súčasnosti na maloobchodnom trhu širokopásmového pripojenia, v prípade verejne spravovaných dotovaných sietí i) prevádzkovatelia sietí vo verejnom vlastníctve obmedzia svoju činnosť na vopred vymedzené cieľové oblasti a nebudú expandovať do iných komerčne atraktívnych regiónov; ii) verejný orgán obmedzí svoju činnosť na udržiavanie pasívnej infraštruktúry a zabezpečovanie prístupu k nej, ale nebude sa zúčastňovať na hospodárskej súťaži na maloobchodnej úrovni s komerčnými prevádzkovateľmi, a ii) bude zachované oddelené účtovníctvo medzi fondmi použitými na prevádzku sietí a inými fondmi, ktoré má verejný orgán k dispozícii.

         (92)  Akt uvedený v bode 2 prílohy XVI Dohody o EHP (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby).
            Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114),
         Ú. v. EÚ L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatok EHP č 44, 7.9.2006, s. 18.

         (93)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie N 475/07 – Írsko, Vnútroštátny program širokopásmového pripojenia (National Broadband Scheme – NBS), rozhodnutie Komisie N 157/06 – Spojené kráľovstvo, Projekt širokopásmového digitálneho pripojenia v regióne South Yorkshire.

         (94)  Ak je predmetom takéhoto súťažného výberového konania verejná zákazka, ktorej sa týkajú smernice EÚ o verejnom obstarávaní 2004/17/ES (akt uvedený v bode 4 prílohy XVI k Dohode o EHP, Ú. v. EÚ L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatok EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18) alebo 2004/18/ES (akt uvedený v bode 2 prílohy XVI k Dohode o EHP, Ú. v. EÚ L 245, 7.9.2006, s. 22 a dodatok EHP č. 44, 7.9.2006, s. 18), oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania sa zverejní v Úradnom vestníku EÚ s cieľom zabezpečiť hospodársku súťaž v rámci EHP v súlade s požiadavkami uvedených smerníc. Vo všetkých ostatných prípadoch sa informácie o výberovom konaní zverejnia minimálne na vnútroštátnej úrovni.

         (95)  Ak sa v súťažnom výberovom konaní nevyskytne dostatočný počet uchádzačov, výpočet nákladov navrhovaný vo víťaznej ponuke môže byť postúpený na preskúmanie externým audítorom.

         (96)  Ak z technických dôvodov nie je realizovateľné zriadiť národnú webovú lokalitu, zavedú sa regionálne webové lokality. Tieto regionálne webové lokality budú navzájom prepojené.

         (97)  Z hľadiska geografickej oblasti, ako sú vymedzené vo výzve na súťažné výberové konanie.

         (98)  Napríklad sieťové topológie umožňujúce úplný a účinný neviazaný prístup by mohli získať viac bodov. Treba poznamenať, že v tomto štádiu rozvoja trhu je topológia point-to-point z hľadiska dlhodobej hospodárskej súťaže výhodnejšia ako topológia point-to-multipoint, pričom náklady na zavedenie sú porovnateľné najmä v mestských oblastiach. Siete na báze point-to-multipoint budú môcť poskytovať úplný a účinný neviazaný prístup až po štandardizácii a vyžiadaní prístupu k pasívnym optickým sieťam na báze združovacieho delenia vlnovej dĺžky (WDM-PON) v rámci príslušných regulačných rámcov.

         (99)  Pozri poznámku pod čiarou 3 uvedenú vyššie. Okrem toho, keď sa štáty EZVO rozhodnú pre model riadenia, v rámci ktorého sa tretím stranám ponúkajú len služby veľkoobchodného prístupu k dotovanej širokopásmovej infraštruktúre, ale nie maloobchodné služby, pravdepodobné narušenie hospodárskej súťaže sa tým ešte viac obmedzí, keďže takýto model riadenia siete pomáha predchádzať prípadným zložitým problémom so stláčaním ziskového rozpätia a skrytým formám diskriminácie pri poskytovaní prístupu. Pozri napríklad SA.30317 Vysokorýchlostné širokopásmové pripojenie v Portugalsku.

         (100)  Ak opatrenie štátnej pomoci pokrýva financovanie nových zložiek pasívnej infraštruktúry, ako sú káblovody alebo stĺpy, mal by k nim byť zabezpečený aj časovo neobmedzený prístup. Pozri napríklad rozhodnutia Komisie vo veciach N 53/2010 – Nemecko, Spolkový rámcový program na podporu káblových vedení, N 596/09 – Taliansko – Preklenutie digitálnej priepasti v Lombardii, N 383/09 – Nemecko – Zmena N 150/08 Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach v Sasku, N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit.

         (101)  Napríklad referenčným bodom pre siete NGA by mal byť zoznam prístupových produktov zahrnutý do odporúčania NGA.

         (102)  Ak sa štátna pomoc poskytuje na financovanie konštrukcie káblovodov, káblovody by mali byť dostatočne veľké na to, aby obslúžili niekoľko káblových sietí a slúžili ako hostiteľ pre riešenia point-to-multipoint, ako aj point-to-point.

         (103)  Ak sieťový prevádzkovateľ poskytuje aj maloobchodné služby, v súlade s odporúčaním NGA, bežne by mu mal byť udelený prístup minimálne šiestich mesiacov pred začatím uvedených služieb.

         (104)  Účinný veľkoobchodný prístup k dotovanej infraštruktúre možno poskytovať prostredníctvom prístupových produktov na veľkoobchodnej úrovni uvedených v dodatku II.

         (105)  Pozri poznámku pod čiarou 3 uvedenú vyššie.

         (106)  Využívanie veľkoobchodného prístupu tretími stranami sa napríklad nemôže obmedziť iba na maloobchodné širokopásmové služby.

         (107)  Miera zohľadnenia výšky pomoci sa môže líšiť v závislosti od konkurenčnej situácie počas súťažného výberového konania a v cieľovej oblasti. Referenčná hodnota by preto predstavovala horný limit veľkoobchodnej ceny.

         (108)  Aby prevádzkovatelia umelo nezvyšovali náklady, štáty EZVO by mali využívať také zmluvy, ktoré podnietia podniky časom znížiť náklady. Napríklad v porovnaní so zmluvami so stanovením ceny ako náklady plus marža by zmluva s pevnou cenou poskytla spoločnosti motiváciu na to, aby časom znížila náklady.

         (109)  Vrátenie poskytnutých prostriedkov nie je potrebné v prípade čisto veľkoobchodných infraštruktúr vo verejnom vlastníctve, ktoré spravuje verejný orgán len na účel poskytovania spravodlivého a nediskriminačného prístupu pre všetkých prevádzkovateľov, ak sú splnené podmienky uvedené v poznámke pod čiarou 93.

         (110)  Príklady osvedčených postupov potvrdzujú, že riešením by bolo monitorovanie a vracanie poskytnutých prostriedkov počas doby minimálne siedmich rokov a že akýkoľvek mimoriadny zisk (t. j. zisk vyšší ako zisk uvedený v pôvodnom podnikateľskom pláne alebo priemerný zisk v odvetví) by sa rozdelil medzi príjemcu pomoci a verejné orgány podľa výšky opatrenia pomoci.

         (111)  Tieto informácie by mali byť pravidelne aktualizované (napríklad raz za šesť mesiacov) a dostupné vo voľne použiteľných formátoch.

         (112)  Takéto informácie by mali obsahovať aspoň: okrem informácií už publikovaných podľa bodu (74) písm. j) dátum, ku ktorému sa sieť začne užívať, prístupové produkty na veľkoobchodnej úrovni, počet záujemcov o prístup k sieti a poskytovateľov služieb siete, počet obídených domov a poplatky za užívanie siete.

         (113)  Vrátane prevádzkovateľov LLU.

         (114)  V tomto štádiu rozvoja trhu môže byť topológia „point-to-point“ efektívne sprístupnená. Ak vybratý uchádzač zavedie sieť s topológiou point-to-multipoint, bude mať jednoznačnú povinnosť poskytnúť účinný neviazaný prístup prostredníctvom združovacieho delenia vlnovej dĺžky (WDM), hneď ako bude prístup štandardizovaný a komerčne dostupný. Až do zefektívnenia sprístupnenia WDM sa bude od vybratého uchádzača vyžadovať, aby záujemcom o prístup poskytoval virtuálny sprístupňovací produkt čo najviac pripomínajúci fyzické sprístupnenie.

         (115)  Ak ide o nepriamych príjemcov, keď získajú prístup na veľkoobchodnej úrovni, ďalší prevádzkovatelia možno budú musieť poskytnúť prístup k bitovému prúdu sami. Napriek skutočnosti, že pomoc bola poskytnutá len pre pasívnu infraštruktúru, bol požadovaný taktiež aktívny prístup, napríklad v rozhodnutí Komisie vo veci N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit.

         (116)  Napríklad zariadenia na strane zákazníka (customer premise equipments) alebo iné zariadenia potrebné pri prevádzke siete. Ak sa ukáže, že je potrebné modernizovať niektoré časti siete s cieľom poskytnúť účinný prístup, je to potrebné začleniť do plánov orgánov poskytujúcich pomoc, napríklad: predpokladané káblovody primeranej veľkosti, väčšie rozvodové skrine na účinné sprístupnenie atď.

         (117)  Dôrazná povinnosť poskytovať prístup je ešte dôležitejšia, aby sa vyriešila dočasná substitúcia medzi službami, ktoré ponúkajú existujúci prevádzkovatelia sietí ADSL, a službami ponúkanými prevádzkovateľmi budúcich sietí NGA. Povinnosť poskytovať prístup zabezpečí, aby zákazníci konkurenčných prevádzkovateľov ADSL mohli prejsť na sieť NGA podľa možnosti čo najskôr po zavedení dotovanej siete, a aby si prevádzkovatelia ADSL mohli začať plánovať svoje vlastné budúce investície bez akéhokoľvek konkurenčného znevýhodnenia. Pozri napríklad rozhodnutie N 461/09 – Spojené kráľovstvo, Širokopásmová sieť novej generácie v regióne Cornwall & Isles of Scilly.

         (118)  V tejto súvislosti by sa malo brať do úvahy možné pretrvávanie špecifických trhových podmienok, ktoré boli dôvodom na poskytnutie pomoci na príslušnú infraštruktúru.

         (119)  Nerovnomerný nárast nákladov musí orgán poskytujúci pomoc odôvodniť podrobným a objektívnym výpočtom nákladov.

         (120)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit a vo veci SA.33671 – Spojené kráľovstvo, Broadband Delivery UK.

         (121)  V rámci analýzy primeranosti môže dozorný úrad vzhľadom na špecifiká veci a celkové vyváženie prijať aj iné podmienky. Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit a vo veci SA.33671 – Spojené kráľovstvo, Broadband Delivery UK. Ak sú podmienky splnené, prístup sa udelí v rámci časového obdobia prispôsobeného konkrétnemu trhu. V prípade konfliktu požiada orgán poskytujúci pomoc vnútroštátny regulačný orgán alebo iný príslušný vnútroštátny orgán o radu.

         (122)  Mala by napríklad v prípade pasívnych pevných sietí podporovať topológiu point-to-point, ako aj topológiu point-to-multipoint v závislosti od výberu prevádzkovateľov. Najmä v hustejšie obývaných oblastiach, ktoré majú nárok na štátnu pomoc, by nebolo vo verejnom záujme poskytovať pomoc pre investície do jednoduchých modernizácií existujúcich sietí, ktoré nepredstavujú zásadnú zmenu v oblasti hospodárskej súťaže.

         (123)  Pozri bod (56) vyššie. Intervencie mimo úrovne ústredného orgánu sa už budú považovať za NGA, nie NGN. Pozri rozhodnutie Komisie vo veci SA.34031 – Širokopásmové siete novej generácie vo Valle d'Aosta.

         (124)  Na základe dôveryhodných investičných plánov na najbližšie tri roky v súlade s bodmi (59) až (61).

         (125)  Napríklad siete NGA nedosahujú priestory koncového užívateľa optickým vláknom v prípade sietí FTTN, kde je optické vlákno nainštalované len po uzly (skrine). Podobne niektoré káblové siete taktiež využívajú optické vlákno po skrine a pripájajú koncových užívateľov koaxiálnymi káblami.

         (126)  Napríklad v oblasti, kde existuje sieť FTTC alebo ekvivalentná sieť a modernizovaná káblová sieť (minimálne DOCSIS 3.0), sa trhové podmienky považujú vo všeobecnosti za dostatočne konkurenčné, aby umožnili vývoj ultrarýchlych služieb bez nutnosti štátnej intervencie.

         (127)  Pozri napríklad ukazovatele v poznámkach pod čiarou č. 81 a 82.

         (128)  Pozri body (59) až (61) vyššie.

         (129)  To by bežne nastalo vtedy, ak by trhoví prevádzkovatelia nemohli pri zohľadnení normálnych amortizačných časov v dôsledku pomoci odpísať investície do infraštruktúry v primeranom čase. Pritom treba zohľadniť najmä tieto (prepojené) faktory: veľkosť investície, jej aktuálnosť, minimálne obdobie potrebné na získanie primeranej návratnosti investícií a pravdepodobný účinok zavádzania novej dotovanej ultrarýchlej siete, počet predplatiteľov existujúcich sietí NGA a relatívne ceny predplatného.

         (130)  Ú. v. EÚ L 73, 19.3.2009, s. 23, dodatok EHP č. 15, 19.3.2009, s. 1. Pozri http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=15119&1=1.

         Dodatok I
         Bežné intervencie na podporu širokopásmového pripojenia
         Komisia počas svojej rozhodovacej praxe pozorovala určité najčastejšie sa opakujúce mechanizmy financovania používané štátmi EÚ na podporu zavedenia širokopásmového pripojenia, ktoré posudzovala v súlade s článkom 107 ods. 1 ZFEÚ, ktorý zodpovedá článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Tento zoznam je názorný a neúplný, lebo verejné orgány mohli vyvinúť rôzne spôsoby zavedenia širokopásmového pripojenia alebo sa odchýliť od predpísaných modelov. Konštelácie obvykle zahrňujú štátnu pomoc, pokiaľ investícia nebola vykonaná v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve (pozri oddiel 2.2).

                     1.

                        Peňažná alokácia („financovanie na preklenutie priepasti“) (1): Vo väčšine prípadov, ktoré Komisia posudzovala, štát EHP (2) pridelí priame peňažné dotácie investorom (3) do širokopásmového pripojenia, aby vybudovali, spravovali a komerčne využívali širokopásmovú sieť (4). Takéto dotácie bežne zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, lebo dotácia sa financuje zo štátnych prostriedkov a poskytuje investorovi výhodu, aby mohol vykonávať komerčnú činnosť za podmienok, ktoré by na trhu nemal k dispozícii. V takom prípade sú príjemcami pomoci prevádzkovatelia siete, ktorí dostali dotáciu, aj poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k dotovanej sieti.

                     2.

                        Materiálna podpora: V ostatných prípadoch štáty EHP podporovali zavedenie širokopásmového pripojenia financovaním zavedenia úplnej širokopásmovej siete (alebo jej častí), ktorá bola následne sprístupnená investorom v oblasti elektronickej komunikácie. Tí budú využívať tieto zložky siete v rámci svojho vlastného projektu zavádzania širokopásmového pripojenia. Táto podpora môže mať rôznu podobu, pričom najčastejšie ide o poskytnutie pasívnej širokopásmovej infraštruktúry zo strany štátov EHP prostredníctvom stavebno-inžinierskych prác (napríklad vybudovaním cesty) alebo zavedenia káblovodov alebo nenasvietených optických vlákien (5). Táto forma podpory poskytuje výhodu investorom do širokopásmového pripojenia, ktorí ušetria súvisiace investičné náklady (6), ako aj poskytovateľom služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k dotovanej sieti.

                     3.

                        Širokopásmová sieť prevádzkovaná štátom alebo jej časti: O štátnu pomoc ide aj v prípade, ak štát namiesto poskytnutia podpory investorovi do širokopásmového pripojenia vybuduje širokopásmovú sieť (jej časti) a prevádzkuje ju priamo prostredníctvom orgánu (orgánov) verejnej správy alebo prostredníctvom internej spoločnosti (7). Tento model intervencie bežne pozostáva z vybudovania pasívnej sieťovej infraštruktúry vo verejnom vlastníctve s cieľom sprístupniť ju prevádzkovateľom širokopásmového pripojenia tak, že sa im veľkoobchodný prístup k sieti poskytne za nediskriminačných podmienok. Prevádzku siete a poskytovanie veľkoobchodného prístupu k nej za protihodnotu predstavuje hospodársku činnosť v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Budovanie širokopásmovej siete s cieľom jej komerčného využitia predstavuje podľa judikatúry hospodársku činnosť, t. j. štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa môže poskytovať už v čase budovania širokopásmovej siete (8). Poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k verejne prevádzkovanej sieti, sa budú tiež považovať za príjemcov pomoci.

                     4.

                        Širokopásmová sieť spravovaná koncesionárom: Štáty FHP môžu tiež financovať zavedenie širokopásmovej siete, ktorá zostane vo verejnom vlastníctve, ale ktorej prevádzka bude v rámci súťažného výberového konania ponúknutá komerčnému prevádzkovateľovi, aby ju spravoval a využíval na veľkoobchodnej úrovni (9). Aj v tomto prípade, keďže sieť sa buduje s cieľom jej užívania, môže opatrenie predstavovať štátnu pomoc. Prevádzkovateľ, ktorý sieť spravuje a užíva, ako aj ďalší poskytovatelia služieb elektronickej komunikácie, ktorí majú záujem o veľkoobchodný prístup k sieti, sa budú tiež považovať za príjemcov pomoci.

            (1)  „Financovanie na preklenutie priepasti“ predstavuje rozdiel medzi investičnými nákladmi a očakávaným ziskom súkromných investorov.

            (2)  Alebo akýkoľvek iný verejný orgán poskytujúci pomoc.

            (3)  Pojem „investori“ označuje podniky alebo prevádzkovateľov elektronickej komunikačnej siete, ktorí investujú do vybudovania a zavedenia širokopásmových infraštruktúr.

            (4)  Príkladom financovania na preklenutie priepasti sú rozhodnutia Komisie vo veciach SA.33438 a.o – Poľsko – Projekt širokopásmovej siete vo východnom Poľsku, SA 32866 – Grécko – Rozvoj širokopásmového pripojenia vo vidieckych oblastiach Grécka, SA. 31851 – Taliansko – Širokopásmové pripojenie v provincii Marche, N 368/09 – Nemecko – Úprava systému širokopásmovej štátnej pomoci, N 115/08 – Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach Nemecka.

            (5)  Rozhodnutie Komisie vo veciach N 53/2010 – Nemecko, Spolkový rámcový program na podporu káblových vedení, N 596/09 – Taliansko – Preklenutie digitálnej priepasti v Lombardii. Pozri taktiež N 383/09 – Nemecko – zmena N 150/08 Širokopásmové pripojenie vo vidieckych oblastiach v Sasku.

            (6)  Náklady na stavebné inžinierstvo a ostatné investície do pasívnej infraštruktúry môžu predstavovať až 70 % celkových nákladov na projekt širokopásmového pripojenia.

            (7)  Rozhodnutie Komisie vo veci N 330/2010 – Francúzsko – Programme national Très Haut Débit, ktorý sa týkal rôznych foriem intervencie, okrem iného takej formy, pri ktorej môžu tzv. collectivités territoriales (miestne a regionálne orgány) prevádzkovať vlastné širokopásmové siete v rámci režijnej prevádzky.

            (8)  Vec T-443/08 a T-455/08 Freistaat Sachsen/Komisia Zb. 2011, s. II-1311.

            (9)  Rozhodnutia Komisie vo veciach N 497/2010 – Spojené kráľovstvo, SHEFA – 2 Interconnect, N 330/2010 – Francúzsko, Programme national Très Haut Débit, N 183/09 – Litva, Projekt RAIN.

         Dodatok II
         Slovník technických pojmov
         Na účely týchto usmernení platí toto vymedzenie pojmov. Vymedzenia sa nedotýkajú ďalších zmien v oblasti trhu, technológií a regulácie.

                  Prístupový segment:

             segmentové pripojenie „last mile“ (poslednej míle) backhaulovej siete s priestormi koncového užívateľa.

                  Backhaulová sieť:

             časť širokopásmovej siete, ktorá predstavuje bezprostredné spojenie medzi chrbticovou sieťou a prístupovou sieťou a prenáša údaje z globálnej siete a do nej.

                  Prístup k bitovému prúdu:

             poskytovateľ veľkoobchodného prístupu nainštaluje v priestoroch zákazníka vysokorýchlostné prístupové pripojenie a sprístupní ho tretím stranám.

                  Nenasvietené optické vlákno:

             nenasvietené vlákno bez prepojených prenosových systémov.

                  Káblovod:

             podzemná rúrka alebo vedenie používané na umiestnenie (optických, medených alebo koaxiálnych) káblov širokopásmovej siete.

                  Úplný neviazaný prístup:

             fyzický neviazaný prístup k prístupovému vedeniu koncového spotrebiteľa umožňuje prenosným systémom účastníkov hospodárskej súťaže priamy prenos dát cez toto vedenie. Za istých podmienok sa môže virtuálny neviazaný prístup považovať za ekvivalentný fyzickému neviazanému prístupu.

                  FTTH:

             optická prístupová sieť pre domácnosti, ktorá optickým vláknom dosahuje priestory koncového užívateľa, t. j. prístupová sieť pozostávajúca z liniek optického vlákna vstupnej, ako aj ukončovacej časti prístupovej siete (vrátane vnútornej kabeláže).

                  FTTB:

             sieť, ktorá vedie až do priestorov koncového užívateľa, t. j. vlákna sú zavedené do budovy, ale v rámci budovy sa použije medený drôt, koaxiál alebo sieť LAN.

                  FTTN:

             vlákno do uzlov. Optické vlákno je ukončené v rozvodnej skrini až niekoľko kilometrov od priestorov zákazníka, pričom na koncovom spojení je meď (vo vlákne do skrine/sietí VDSL) alebo koaxiál (v kábli/sieti DOCSIS 3). „Vlákno do uzla“ sa často vyskytuje ako dočasný a predbežný krok smerujúci k plnému FTTH.

                  Neutrálne siete:

             siete, ktoré podporujú všetky druhy sieťových topológií. V prípade sietí FTTH musí infraštruktúra podporovať topológiu „point-to-point“ aj topológiu „point-to-multipoint“.

                  Prístupové siete novej generácie

             prístupové siete, ktoré závisia úplne alebo čiastočne od optických prvkov a ktoré sú schopné poskytovať služby širokopásmového prístupu s vylepšenými vlastnosťami v porovnaní s existujúcimi základnými širokopásmovými sieťami.

                  Pasívna sieť:

             širokopásmová sieť bez aktívnej zložky. Bežne zahŕňa stavebnú infraštruktúru, káblovody, nenasvietené optické vlákna a rozvodné skrine.

                  Pasívny veľkoobchodný prístup:

             prístup k prenosovému médiu bez elektronickej zložky.

                  Point-to-multipoint:

             sieťová topológia, ktorá vyhradzuje jednotlivé zákaznícke linky sprostredkovateľskému pasívnemu uzlu (napr. rozvodná skriňa), kde sa tieto linky zoskupujú do spoločnej linky. Zoskupenie môže byť buď pasívne (s rozdeľovačmi, napr. architektúra PON) alebo aktívne (napr. FTTC).

                  Point-to-point:

             sieťová topológia, v ktorej vedenie zákazníka tvorí pevný okruh od zákazníka až po metropolitný prístupový bod.

               Prístupové produkty na veľkoobchodnej úrovni:
             prístup umožňuje prevádzkovateľovi užívať zariadenia iného prevádzkovateľa. Prístupové produkty na veľkoobchodnej úrovni, ktoré môžu byť poskytované v dotovaných sieťach, sú:
         —
               FTTH/FTTB network:
             prístup ku káblovodom, prístup k nenasvietenému optickému vláknu, neviazaný prístup k účastníckej prípojke (WDM-PON alebo neviazaný optický rozvádzač (ODF)) a prístup k bitovému prúdu;
         —
               káblové siete:
             prístup ku káblovodom a prístup k bitovému prúdu;
         —
               siete FTTC:
             prístup ku káblovodom, neviazaný prístup k účastníckemu vedeniu (tzv. sub loop) a k bitovému prúdu;
         —
               pasívna sieťová infraštruktúra:
             prístup ku káblovodom, prístup k nenasvieteným optickým vláknam a/alebo neviazaný prístup k účastníckej prípojke; V prípade integrovaného prevádzkovateľa: sa povinnosť poskytovať prístup (iný ako prístup k pasívnej infraštruktúre) uloží v súlade s ustanoveniami odporúčania o NGA,
         —
               širokopásmové siete na základe ADSL:
             neviazaný prístup k účastníckej prípojke, prístup k bitovému prúdu;
         —
               mobilné alebo bezdrôtové siete:
             bitový prúd, spoločný prístup k fyzickým stožiarom a prístup k backhaulových sieťam;
         —
               satelitná platforma:
             prístup k bitovému prúdu.