title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/293 z 8. novembra 2018 o štátnej pomoci SA.43785 (2018/C) (ex 2015/PN, ex 2018/NN), ktorú poskytlo Rumunsko na reštrukturalizáciu podniku Complexul Energetic Hunedoara [oznámené pod číslom C(2018) 7308] (Text s významom pre EHP)

text:
                  20.2.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 48/22

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2019/293
         z 8. novembra 2018
         o štátnej pomoci SA.43785 (2018/C) (ex 2015/PN, ex 2018/NN), ktorú poskytlo Rumunsko na reštrukturalizáciu podniku Complexul Energetic Hunedoara

               [oznámené pod číslom C(2018) 7308]

         (Iba rumunské znenie je autentické)
         (Text s významom pre EHP)
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
         so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
         po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1),
         keďže:
         1.   POSTUP

                     (1)

                     Listom z 12. marca 2018 Komisia oznámila Rumunsku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“), pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu podniku Complexul Energetic Hunedoara S.A. (ďalej len „CE Hunedoara“). Rozhodnutie o začatí konania nasledovalo po predchádzajúcich oznámeniach a kontaktoch medzi Komisiou a Rumunskom týkajúcich sa štátnej pomoci podniku CE Hunedoara alebo jeho predchodcom, ako je ďalej opísané v rozhodnutí o začatí konania a v oddiele 2.1 tohto rozhodnutia.

                     (2)

                     Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k tomu predložili svoje pripomienky.

                     (3)

                     Dňa 15. mája 2018 Rumunsko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Zainteresované strany nepredložili Komisii žiadne pripomienky. Okrem pripomienok, ktoré Komisia dostala 15. mája 2018, uskutočnila aj videokonferenciu s rumunskými orgánmi 31. júla 2018.

               2.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

         2.1.   Predchádzajúce rozhodnutia týkajúce sa podniku CE Hunedoara

                     (4)

                     Dňa 22. februára 2012 Komisia rozhodla o nevznesení námietok voči plánovanej pomoci v celkovej výške 1 169 miliónov RON (približne 251,3 milióna EUR) na zatvorenie troch zo siedmich uhoľných baní, ktoré využíval podnik National Hard Coal Company JSC Petrosani (3) (ďalej len „rozhodnutie týkajúce sa prvej pomoci uhoľným baniam“). V tomto rozhodnutí Komisia konštatovala, že plánovaná pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa rozhodnutia Rady 2010/787/EÚ (ďalej len „rozhodnutie Rady o pomoci uhoľným baniam“) (4).

                     (5)

                     Dňa 20. apríla 2015 Komisia dospela k záveru, že dvaja výrobcovia elektrickej energie, spoločnosti Electrocentrale Paroșeni a Electrocentrale Deva, ktoré sa v roku 2012 zlúčili do podniku CE Hunedoara, dostali v rokoch 2009 až 2011 prevádzkovú štátnu pomoc, ktorá bola nezlučiteľná s vnútorným trhom. Komisia vo svojom rozhodnutí (5) (ďalej len „rozhodnutie týkajúce sa nezlučiteľnej pomoci“) požiadala Rumunsko, aby vymohlo pomoc a úroky od podniku CE Hunedoara ako nástupcu dvoch spoločností vyrábajúcich elektrickú energiu, ak by príjemcovia pomoc nevrátili. Dňa 10. júna 2015 poskytli rumunské orgány informácie preukazujúce, že podnik CE Hunedoara previedla na účet rumunského ministerstva energetiky sumu 34 785 015,45 RON (približne 7,48 milióna EUR) zodpovedajúcu výške pomoci, ktorá sa mala vymáhať, a príslušným úrokom, a tým bolo vykonané rozhodnutie o vymáhaní.

                     (6)

                     Dňa 21. apríla 2015 Komisia rozhodla o nevznesení námietok voči plánovanej štátnej pomoci, ktorá sa mala poskytnúť podniku CE Hunedoara vo forme špecializovaných úverov vo výške do 167 miliónov RON (približne 37,7 milióna EUR) (6) (ďalej len „rozhodnutie o pomoci na záchranu“) (7). V tomto rozhodnutí Komisia konštatovala, že úvery predstavujú pomoc na záchranu podniku CE Hunedoara, a vyhlásila, že táto pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa Usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (ďalej len „usmernenia o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu“) (8), pri zohľadnení viacerých záväzkov, ktoré Rumunsko prijalo (pozri odôvodnenia 120 a 123).

                     (7)

                     Dňa 21. októbra 2015, šesť mesiacov po prijatí rozhodnutia o pomoci na záchranu, Rumunsko predložilo plán reštrukturalizácie podniku CE Hunedoara (ďalej len „prvý plán reštrukturalizácie“) (9). Cieľom Rumunska bolo predĺžiť dobu splácania záchranného úveru, na ktorý sa vzťahovalo rozhodnutie o pomoci na záchranu, a poskytnúť podniku CE Hunedoara pomoc na reštrukturalizáciu, konkrétne na financovanie nákladov obsiahnutých v prvom pláne reštrukturalizácie. Listom doručeným 3. decembra 2015 Rumunsko oznámilo svoj zámer poskytnúť informácie o pomoci na reštrukturalizáciu o štyri týždne neskôr. V nasledujúci deň Komisie administratívne otvorila vec SA.43785 (2015/PN) týkajúcu sa pomoci podniku CE Hunedoara na reštrukturalizáciu.

                     (8)

                     Dňa 8. januára 2016 Rumunsko predbežne oznámilo svoj zámer poskytnúť podniku CE Hunedoara pomoc na reštrukturalizáciu na základe nového plánu upraveného v porovnaní s prvým plánom reštrukturalizácie (ďalej len „zmenený plán reštrukturalizácie“) a predložilo ďalšie doplnkové informácie, ktoré ďalej doplnilo 11. januára 2016. Dňa 12. januára 2016 sa uskutočnilo stretnutie s rumunskými orgánmi týkajúce sa predložených informácií.

                     (9)

                     Dňa 15. januára 2016 dostalo Rumunsko informáciu, že pred pokračovaním formálnou notifikáciou by bolo vhodné výrazne upraviť plánovanú pomoc na reštrukturalizáciu a prvý plán reštrukturalizácie. Rumunsko už potom neposkytlo žiadny nový plán reštrukturalizácie.

                     (10)

                     V januári 2016 vstúpil podnik CE Hunedoara do formálneho insolvenčného konania podľa rumunského práva. Toto konanie však neskôr prerušil vnútroštátny súd.

                     (11)

                     Rumunsko potom dospelo k záveru, že aj keby bol podnik CE Hunedoara prípadne zlikvidovaný, bolo by nevyhnutné dočasne udržať v prevádzke niektoré jednotky na výrobu elektrickej energie spolu s niektorými uhoľnými baňami a súvisiacimi službami prípravy uhlia, a to s podporou vo forme náhrady výrobných nákladov. Na základe týchto úvah a nových plánov týkajúcich sa možných budúcich nástupcov podniku CE Hunedoara vykonávajúcich prevádzku s časťou aktív pôvodného podniku, rumunské orgány na žiadosť Komisie poskytli informácie 12. mája 2016, počas videokonferencie 18. mája 2016, 9., 25. a 29. augusta 2016, počas stretnutia 12. októbra 2016, ako aj 9. novembra 2016, 17. mája 2017 a 1. septembra 2017. Informácie poskytnuté 17. mája 2017 zahŕňali predovšetkým harmonogram prípadnej likvidácie podniku CE Hunedoara.

                     (12)

                     Dňa 24. novembra 2016 na základe samostatného oznámenia Komisia rozhodla o nevznesení námietok voči plánovanému poskytnutiu sumy 447,8 milióna RON (približne 96,2 milióna EUR) podniku CE Hunedoara na zatvorenie dvoch zo štyroch uhoľných baní, ktoré stále prevádzkoval podnik CE Hunedoara a na ktoré sa nevzťahovalo rozhodnutie týkajúce sa prvej pomoci uhoľným baniam (10) (ďalej len „rozhodnutie týkajúce sa druhej pomoci uhoľným baniam“). V tomto rozhodnutí Komisia konštatovala, že plánovaná pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa rozhodnutia Rady o pomoci uhoľným baniam.

               2.2.   Príjemca: CE Hunedoara

                     (13)

                     Podnik CE Hunedoara je vertikálne integrovaná spoločnosť vyrábajúca elektrickú energiu, so sídlom ústredia v meste Petrosani v župe Hunedoara. Úplným vlastníkom jej akcií je rumunský štát. Podnik CE Hunedoara používa na výrobu elektrickej energie a tepla pre okolité mestá prevažne domáce uhlie, ktoré ťaží vo svojich uhoľných baniach. Jeho dve elektrárne, Deva (11) a Paroseni (12), majú celkovú inštalovanú menovitú kapacitu 1 225 MW. Podnik CE Hunedoara vyrába približne 4,2 % elektrickej energie spotrebovanej v Rumunsku, kde je jediným veľkým výrobcom elektrickej energie v strednej a severozápadnej oblasti. Spoločnosť zamestnáva približne 6 600 ľudí, z toho 1 750 pracovných miest súvisí s výrobou elektrickej energie a 4 700 s banskou činnosťou.

                     (14)

                     Podnik CE Hunedoara bol založený v novembri 2012 zlúčením dvoch podnikov, ktoré v minulosti zlyhali a v súčasnosti sú podnikmi v likvidácii vo vlastníctve štátu, Electrocentrale Paroseni a Electrocentrale Deva (ďalej len „spoločnosti predchodcov“). Po likvidácii podniku National Hard Coal Company JSC Petrosani sa plánovalo, že štyri uhoľné bane zostanú v prevádzke a nedostanú pomoc na zatvorenie podľa rozhodnutia týkajúceho sa prvej pomoci uhoľným baniam. Zlúčili sa do podniku CE Hunedoara spolu s jednotkami na výrobu elektrickej energie a súvisiacim administratívnym personálom a nehnuteľnosťami podnikov Electrocentrale Paroseni a Electrocentrale Deva, keďže prakticky všetko uhlie dodávané štyrmi uhoľnými baňami využívali tieto dva podniky ako palivo na výrobu elektrickej energie a dodávky tepla. Najmä:

                                 —

                                 Podnik CE Hunedoara pôvodne prevzal výrobné aktíva a záväzky spoločností predchodcov. Obe spoločnosti sústavne neboli schopné predávať elektrickú energiu v Rumunsku za konkurenčné trhové ceny a v rokoch 2009 až 2011 dostali nezlučiteľnú prevádzkovú pomoc vo výške 22,62 milióna RON a 3,65 milióna RON (spolu približne 5,6 milióna EUR), ktorú Komisia v rozhodnutí týkajúcom sa nezlučiteľnej pomoci nariadila Rumunsku vymáhať aj s úrokmi od podniku CE Hunedoara, vzhľadom na jeho hospodársku a právnu kontinuitu s príjemcami (13).

                                 —

                                 Následne podnik CE Hunedoara v auguste 2013 prevzal štyri zo siedmich uhoľných baní od podniku National Hard Coal Company JSC Petrosani. Podnik National Hard Coal Company JSC Petrosani predtým (do roku 2011) prevádzkoval sedem baní, z ktorých tri dostali pomoc na zatvorenie podľa rozhodnutia týkajúceho sa prvej pomoci uhoľným baniam. Ostatné štyri bane, neskôr zaradené do podniku CE Hunedoara, boli údajne životaschopné. Tieto štyri uhoľné bane a ďalšie výrobné aktíva sa previedli do podniku CE Hunedoara bez akýchkoľvek záväzkov, predovšetkým pokiaľ ide o dlhy vo výške približne 1,2 miliardy EUR voči štátu alebo iným verejným orgánom, ktoré sa v predchádzajúcom období nazbierali najmä v dôsledku neplatenia daní a príspevkov. Nazbierané dlhy sa nezohľadnili pri hodnotení životaschopnosti štyroch baní. Komisia pripomenula povinnosť Rumunska podľa pravidiel štátnej pomoci v prípade potreby oznámiť akékoľvek štátne opatrenia týkajúce sa dlhov voči štátu. Rumunsko neoznámilo postup (14), ktorým boli štyri uhoľné bane prevedené do podniku CE Hunedoara bez dlhov.

               2.3.   Prevádzková a finančná výkonnosť podniku CE Hunedoara

         2.3.1.   Prevádzková výkonnosť

                     (15)

                     Podľa rumunského regulačného orgánu v oblasti energetiky (15) bol podiel podniku CE Hunedoara na čistej výrobe elektrickej energie v rokoch 2013 – 2015 takýto:

                        Tabuľka 1

                        Celkové dodávky elektrickej energie podniku CE Hunedoara v rokoch 2013 – 2015 v porovnaní s celkovou výrobou

                                 Výrobca

                                 Využívaná kapacita (MW)

                                 Celkové množstvo vyrobenej elektrickej energie (TWh)

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 CE Hunedoara

                                 1 110  (6 %)

                                 998 (5 %)

                                 1 063  (5 %)

                                 3 (5 %)

                                 2,7 (4 %)

                                 1,84 (2,9 %)

                                 Množstvo na trhu

                                 18 142  (100 %)

                                 18 448  (100 %)

                                 19 086  (100 %)

                                 55,8 (100 %)

                                 62 (100 %)

                                 62,6 (100 %)

                     (16)

                     Elektrická energia sa v Rumunsku vyrába v rozličných typoch elektrární s rôznymi výrobnými nákladmi. Od júla 2012 prebieha obchod s elektrickou energiou na veľkoobchodnej úrovni prostredníctvom burzy, t. j. na spotových a forwardových trhoch Rumunskej energetickej burzy (OPCOM).

                     (17)

                     Dôležitým kritériom prevádzky elektrárne je porovnanie ceny na dennom trhu a hraničných nákladov na výrobu elektrickej energie v tejto elektrárni. V prípade tepelných elektrární sú hlavnými hraničnými nákladmi náklady na palivo, náklady na emisné kvóty CO2 a prevádzkové hraničné náklady.

                     (18)

                     Podnik CE Hunedoara registroval priemerné výrobné náklady 274,27 RON/MWh (približne 59 EUR/MWh) v roku 2013, 310,19 RON/MWh (približne 67 EUR/MWh) v roku 2014 a 358,90 RON/MWh (približne 77 EUR/MWh) v roku 2015. Okrem toho priemerné náklady na ťažbu čierneho uhlia (paliva) v rámci podniku CE Hunedoara boli okolo 126 RON/MWh (približne 27 EUR/MWh), v porovnaní s cenou čierneho uhlia na trhu okolo 40 RON/MWh (približne 9 EUR/MWh) (16).

                     (19)

                     Vážená priemerná ročná cena elektrickej energie na dennom trhu burzy OPCOM však bola 165,06 RON/MWh (približne 35 EUR/MWh) v roku 2013, 158,93 RON/MWh (približne 34 EUR/MWh) v roku 2014 a 166,35 RON/MWh (približne 36 EUR/MWh) v roku 2015. Aj na bilaterálnom centralizovanom trhu OPCOM sa priemerná ročná cena elektrickej energie v rokoch 2013 až 2015 pohybovala od 182,94 RON/MWh (približne 39 EUR/MWh) po 162,41 RON/MWh (približne 35 EUR/MWh) (17). Inými slovami, v rokoch 2013 až 2015, keď boli poskytnuté sporné úvery, priemerné výrobné náklady podniku CE Hunedoara o 66 % až 116 % vyššie než ceny, za ktoré sa elektrická energia predávala na dennom trhu a o 50 % až 121 % vyššie než ceny na bilaterálnom centralizovanom trhu Rumunskej energetickej burzy.

                     (20)

                     Je potrebné poznamenať, že pri takých trhových cenách nemohla byť prevádzka podniku CE Hunedoara dlhodobo zisková, keďže ceny na dennom trhu a forwardové ceny boli nižšie než výrobné náklady podniku CE Hunedoara. Na konkurenčnom trhu s elektrickou energiou by sa očakávalo, že každá produkcia sa bude predávať za cenu vyššiu, než sú hraničné náklady, aby sa dosiahlo určité ziskové rozpätie. Podnik CE Hunedoara to však zjavne od svojho založenia dokázal iba ojedinele, čo sa preukázalo neschopnosťou podniku odložiť dostatočné množstvo prevádzkových príjmov na nákup emisných kvót CO2 potrebných v rokoch 2014 a 2015. Uhoľné elektrárne sa spravidla prevádzkujú ako elektrárne pre základný odber s faktorom zaťaženia 70 % alebo vyšším (18). Z údajov o výrobe elektrickej energie v tabuľke 1 je však zrejmé, že faktor zaťaženia podniku CE Hunedoara v rokoch 2013 a 2014 predstavoval 30,8 % a v roku 2015 klesol pod 20 %. Dá sa to vysvetliť skutočnosťou, že výrobné aktíva v podobe uhoľných baní a dvoch elektrární, ktoré sa zlúčili do podniku CE Hunedoara v novembri 2012, boli rovnaké ako tie, ktoré predtým prevádzkovali neúspešné spoločnosti predchodcov, bez akéhokoľvek výrazného zlepšenia výroby alebo technológie s cieľom znížiť výrobné náklady. Výsledkom je, že podnik CE Hunedoara predával svoju produkciu za priemernú cenu 199,22 RON/MWh (približne 43 EUR/MWh) v roku 2013, 167,68 RON/MWh (približne 36 EUR/MWh) v roku 2014 a 181,52 RON/MWh (približne 39 EUR/MWh) v roku 2015 (19) a rovnako ako jeho predchodcovia nebol schopný vytvoriť dostatočný zisk na pokrytie prevádzkových nákladov aj dlhu vrátane dlhu voči verejným subjektom, ako je uvedené v tabuľke 2.

               2.3.2.   Finančná výkonnosť

                     (21)

                     Ako je uvedené v tabuľke 2, v roku 2012, prvom roku prevádzky, dosiahol podnik CE Hunedoara zisk (čistý príjem) 37,9 milióna RON (približne 8,1 milióna EUR). Od roku 2013, keď boli do podniku CE Hunedoara prevedené štyri uhoľné bane a súvisiaca jednotka prípravy uhlia, však podnik začal vytvárať rastúce straty dosahujúce sumu 147,6 milióna RON (31,7 milióna EUR) v roku 2013 a 352,3 milióna RON (76 milióna EUR) v roku 2014, pričom vykazoval zhoršujúce sa finančné ukazovatele, ako je prevádzkový výnos, pomer dlhu k vlastnému imaniu a likvidita. Do konca roka 2015 mal podnik CE Hunedoara záporné vlastné imanie vo výške 1 082,6 milióna RON (232,7 milióna EUR). Do konca roka 2017 sa záporné vlastné imanie zdvojnásobilo na 2 842,7 milióna RON (611,18 milióna EUR). Od roku 2013 bol prevádzkový výsledok záporný a spoločnosť nemala voľný peňažný tok na splácanie finančného dlhu aj bez zahrnutia dodatočného dlhu voči štátnym nekomerčným subjektom, ako sú napríklad daňové úrady.

                        Tabuľka 2

                        Finančné výsledky podniku CE Hunedoara v rokoch 2012 – 2017

                                 V mil. RON

                                 2012

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Celkové príjmy

                                 249,4

                                 1 061,1

                                 691,5

                                 574,74

                                 448,4

                                 568,7

                                 Prevádzkový zisk/strata (EBITDA)

                                 20,2

                                 – 167,1

                                 – 341,7

                                 – 1 647,6

                                 – 838,2

                                 – 744,6

                                 Čistý zisk/strata

                                 37,9

                                 – 147,6

                                 – 352,3

                                 – 1 661,6

                                 – 858,4

                                 – 768,8

                                 Základné imanie

                                 203,4

                                 349,8

                                 354,5

                                 354,5

                                 354,5

                                 354,5

                                 Vlastný kapitál

                                 678,7

                                 980,1

                                 629,3

                                 – 1 082,6

                                 – 2 071,3

                                 – 2 842,7

                                 Dlhodobý dlh

                                 170,0

                                 269,5

                                 258,7

                                 270,5

                                 245,4

                                 237,4

                                 Ďalší aktuálny dlh vrátane daní

                                 72,3

                                 243,2

                                 371,6

                                 726,7

                                 922,2

                                 1 099,1

                                    Zdroj: www.cenhd.ro, podľa verejne dostupných finančných správ sprístupnených v júni 2018

                     (22)

                     Najneskôr od apríla 2015 spĺňal podnik CE Hunedoara kritériá na začatie konania vo veci kolektívnej insolventnosti podľa rumunského práva (20). V januári 2016 bol podnik CE Hunedoara dočasne predmetom insolvenčného konania. Správca konkurznej podstaty podniku CE Hunedoara uverejnil v marci 2016 správu („správa správcu konkurznej podstaty“) obsahujúcu informácie o záväzkoch spoločnosti, z ktorých vyplynulo, že podnik CE Hunedoara dlhoval rôznym štátnym subjektom 2 360 miliónov RON (približne 507,4 milióna EUR). Uvedená suma zahŕňa okrem iného úvery, ktorých sa týka toto rozhodnutie, ako aj pokuty udelené agentúrou pre životné prostredie za nezabezpečenie emisných kvót a zelených certifikátov a ďalšie dlhy voči štátnemu rozpočtu a rozpočtu sociálneho zabezpečenia. Podľa Rumunska aj agentúra pre životné prostredie požadovala vyplatenie súm, ktoré jej dlhoval podnik CE Hunedoara, podobne ako ďalším súkromným veriteľom.

                     (23)

                     Ako ukazuje akciová pozícia podniku CE Hunedoara, spoločnosť fakticky zbankrotovala, ale pokračuje v prevádzke za cenu neplatenia väčšiny dlhov a fiškálnych záväzkov. Podľa informácií, ktoré poskytlo Rumunsko, v súlade s platnými vnútroštátnymi predpismi by proces likvidácie podniku CE Hunedoara mohol trvať minimálne tri roky, ak ho začne rumunský štát vo svojej pozícii akcionára a hlavného veriteľa spoločnosti CE Hunedoara. Žiadosť o začatie insolvenčného konania podaná na vnútroštátnom registrovom súde zatiaľ neviedla k vyhláseniu trvalej platobnej neschopnosti spoločnosti CE Hunedoara.

               2.4.   Úvery poskytnuté podniku CE Hunedoara

                     (24)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia preskúmala päť verejne financovaných alebo podporovaných úverov, ktoré boli poskytnuté podniku CE Hunedoara alebo ho zvýhodňovali v jeho súčasnom podnikaní pri výrobe elektrickej energie a ktorých celková suma nesplatená rumunskému štátu dosiahla k 30. júnu 2016 výšku 337 107 835 RON (približne 72,48 milióna EUR), vrátane nesplatenej istiny, úrokov, úrokov za neskoré platby a ďalších nákladov. V tabuľke 3 sú uvedené aktualizované informácie Rumunska týkajúce sa nesplatenej istiny týchto dlhov k 31. marcu 2018.

                     (25)

                     Po vydaní rozhodnutia o začatí konania poskytli rumunské orgány úverové zmluvy, podľa ktorých boli základné počiatočné podmienky úverov takéto:

               a)   Úver od Medzinárodnej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „IBRD“) zaručený rumunským štátom prostredníctvom ministerstva verejných financií (ďalej len „úver od banky IBRD“)

                     (26)

                     Tento úver sa týkal rekonštrukcie a modernizácie energetického bloku č. 3 v podniku CET Mintia.

                     (27)

                     Na tento účel uzavrela v auguste 1995 Autonómna správa pre elektrickú energiu RENEL (Regia Autonomă de Electricitate) zmluvu so Svetovou bankou o úvere vo výške 110 000 000 USD, z čoho bola suma 33 500 000 USD neskôr, vo februári 2001, zrušená. Do 17. mája 2001, keď dohodu pozastavila banka IBRD, bola z úveru vyčerpaná celková suma 10 930 016 USD.

                     (28)

                     Dňa 31. mája 2002 banka IBRD obnovila dohodu o úvere so spoločnosťou Electrocentrale Deva. Táto dohoda bola zaručená rumunskou vládou a spoločnosť Electrocentrale Deva podľa nej mohla čerpať maximálnu sumu 69 908 805 USD (z čoho bola suma 1 162 752 USD neskôr, vo februári 2005, zrušená).

                     (29)

                     Dátum splatnosti úveru bol 1. november 2015 a v harmonograme platieb sa predpokladalo splácanie v polročných splátkach (splatných v máji a novembri) počas 14 rokov, so začiatkom v roku 2002.

                     (30)

                     Úroková sadzba zodpovedá cene kvalifikovaných úverov a určuje sa na základe predchádzajúceho polroka so zvýšením o pol percentuálneho bodu, a navyše, v prípade súm, ktoré sa nevyčerpali, bola spoločnosť Electrocentrale Deva povinná zaplatiť aj poplatok za viazanie zdrojov vo výške 0,25 %.

               b)   Úver od Rumunskej obchodnej banky (BCR) dohodnutý ministerstvom financií v prospech podniku CE Hunedoara (ďalej len „úver od banky BCR“)

                     (31)

                     Tento úver bol dohodnutý na financovanie 25 % väčšieho projektu s názvom Centrala Electrică Paroșeni, ktorý sa týkal inštalácie zariadenia na odsírenie odpadového plynu a výmeny technológie na zbieranie, prepravu a ukladanie škvary a popola. Financovanie ostatných častí projektu bolo zabezpečené úverom od Rumunskej rozvojovej banky (BRD) [pokrývajúcim 25 % celkových nákladov – informácie o tomto úvere sú uvedené pod písmenom d)] a úverom od Európskej investičnej banky (EIB) (na 50 % celkových nákladov, pričom na tento úver sa nevzťahuje rozhodnutie o začatí konania).

                     (32)

                     Na základe úverovej zmluvy, ktorú 3. decembra 2013 uzavrela banka BCR s ministerstvom verejných financií, poskytla banka investičný úver dlžníkovi, ktorý ho následne ďalej poskytol podniku CE Hunedoara na základe doplnkovej dohody o úvere uzavretej 5. decembra 2013.

                     (33)

                     Úverová zmluva aj doplnková dohoda o úvere sa týkajú rovnakej sumy istiny 83 485 450 RON (t. j. 17 950 000 EUR), ktorú pôvodne poskytla banka ministerstvu verejných financií a to ju ďalej poskytlo podniku CE Hunedoara.

                     (34)

                     Doba splatnosti úveru bola 15 rokov s dobou odkladu 3 roky. V harmonograme platieb sa predpokladalo splácanie v 25 rovnakých polročných splátkach. Úroková sadzba bola stanovená na 4,2 % ročne.

                     (35)

                     Zábezpeky vzťahujúce sa na tento úver od banky BCR, ale slúžiace aj ako zábezpeky na úver od banky BRD vo výške 14 700 000 EUR (t. j. 68 369 000 RON), ktorý sa uvádza pod písmenom d), ako aj na súvisiaci úver od banky EIB vo výške 32 650 000 EUR (t. j. 151 855 150 RON), na ktorý sa nevzťahuje rozhodnutie o začatí konania, boli stanovené ako hypotéka na nehnuteľnosti a hnuteľný majetok podniku CE Hunedoara s celkovou hodnotou 93 323 204 EUR (t. j. 417 481 353,09 RON).

                     (36)

                     V súvislosti s týmto úverom od banky BCR bol podnik CE Hunedoara tiež povinný platiť ministerstvu verejných financií poplatok za riziko vo výške 2,5 %, t. j. 448 750 EUR rozdelených na 8 rovnakých tranží, do fondu na pokrytie rizika verejného štátneho dlhu.

               c)   Úver od Rumunskej rozvojovej banky (BRD) dohodnutý ministerstvom financií v prospech podniku CE Hunedoara (ďalej len „úver od banky BRD“)

                     (37)

                     Tento úver bol dohodnutý na financovanie projektu Centrala Electrică Paroșeni.

                     (38)

                     Na základe zmluvy o financovaní, ktorú 19. mája 2014 uzavrela banka BRD s ministerstvom verejných financií, poskytla banka úver dlžníkovi, ktorý ho následne ďalej poskytol podniku CE Hunedoara na základe doplnkovej dohody o úvere uzavretej 5. júna 2014.

                     (39)

                     Uvedená zmluva o financovaní aj doplnková dohoda o úvere sa týkajú rovnakej sumy istiny 68 371 170 RON (približne 14 700 000 EUR), ktorú pôvodne poskytla banka ministerstvu verejných financií a to ju ďalej poskytlo podniku CE Hunedoara.

                     (40)

                     Doba splatnosti úveru bola 15 rokov s dobou odkladu 3 roky. V harmonograme platieb sa predpokladalo splácanie v 25 rovnakých polročných splátkach. Úroková sadzba bola stanovená na 3,79 % ročne.

                     (41)

                     Zábezpeky vzťahujúce sa na tento úver od banky BRD, ale slúžiace aj ako zábezpeky na úver od banky BCR vo výške 17 950 000 EUR (približne 83 485 450 RON), ktorý sa uvádza pod písmenom c), ako aj na súvisiaci úver od banky EIB vo výške 32 650 000 EUR (približne 151 855 150 RON), na ktorý sa nevzťahuje rozhodnutie o začatí konania, boli stanovené ako hypotéka na nehnuteľnosti a hnuteľný majetok podniku s celkovou hodnotou 93 323 204 EUR (približne 417 481 353,09 RON).

                     (42)

                     V súvislosti s týmto úverom od banky BRD bol podnik CE Hunedoara tiež povinný platiť ministerstvu verejných financií poplatok za riziko vo výške 2,5 %, t. j. 367 000 EUR rozdelených na 8 rovnakých tranží, do fondu na pokrytie rizika verejného štátneho dlhu.

                     (43)

                     Z úveru od banky BRD a úveru od banky BCR sa financovali investície na zabezpečenie environmentálneho súladu v závode Paroseni (s normami EÚ stanovenými v smernici o priemyselných emisiách). Takéto investície nemohli vytvárať dodatočnú produkciu ani znižovať výrobné náklady, čo by umožnilo dodatočné prevádzkové príjmy na splácanie úverov. Úvery boli len predbežnou podmienkou pokračovania prevádzky závodu. Využitie súkromných úverov poskytnutých rumunskému štátu a následne závodu na financovanie zabezpečenia environmentálneho súladu v rokoch 2013 a 2014 skutočne nasledovalo po prípade, keď Rumunsko poskytlo subvencie na rovnaký typ inštalácie (odsírenie dymového plynu) pre iné tepelné elektrárne v roku 2010 (CE Turceni) a v roku 2011 (CE Craiova II) a keď sa uskutočnili výmeny s rumunskými orgánmi v roku 2012 (21). Zdá sa preto byť primerané považovať úvery od banky BRD a od banky BCR, prevedené štátom a použité na financovanie zabezpečenia environmentálneho súladu, za faktické subvencie, ako to bolo v predchádzajúcich prípadoch pre iné elektrárne v rokoch 2011 a 2012.

               d)   Úver poskytnutý na splatenie nezlučiteľnej pomoci, ktorej vrátenie sa vyžaduje v rozhodnutí týkajúcom sa nezlučiteľnej pomoci, a to istiny aj úrokov (ďalej len „úver na vrátenie nezlučiteľnej pomoci“)

                     (44)

                     Na základe mimoriadneho nariadenia vlády č. 11 z 13. mája 2015, týkajúceho sa poskytnutia úveru spoločnosti CE Hunedoara S.A., bola 9. júna 2015 uzavretá dohoda o úvere medzi ministerstvom verejných financií, podnikom CE Hunedoara a ministerstvom pre energetiku, malé a stredné podniky a podnikateľské prostredie.

                     (45)

                     Na základe uvedenej dohody o úvere bol podniku CE Hunedoara poskytnutý úver s istinou vo výške 34 785 015 RON (približne 7 478 778 EUR). Tento úver sa použil na vrátenie nezlučiteľnej pomoci uvedenej v odôvodnení 5.

                     (46)

                     Doba splatnosti úveru bola 90 dní a bol teda splatný 8. septembra 2015. Dohodnutá úroková sadzba úveru bola stanovená na hodnotu ROBOR na 3 mesiace plus 5 %, t. j. 6,27 % ročne a bolo určené, že zostane rovnaká počas celej doby trvania úveru.

                     (47)

                     V súlade s článkom 2 ods. 2 uvedeného mimoriadneho nariadenia vlády č. 11 z 13. mája 2015 bola výška zábezpek stanovená na hodnotu 49 380 000 RON (približne 10 616 700 EUR), t. j. 120 % úveru.

               e)   Úver predstavujúci pomoc poskytnutú v súlade s rozhodnutím o pomoci na záchranu a úroky (ďalej len „úver na pomoc na záchranu“)

                     (48)

                     Na základe mimoriadneho nariadenia vlády č. 22 z 24. júna 2015, týkajúceho sa poskytnutia úveru spoločnosti CE Hunedoara S.A., bola 14. júla 2015 uzavretá dohoda o úvere medzi ministerstvom verejných financií, podnikom CE Hunedoara a ministerstvom pre energetiku, malé a stredné podniky a podnikateľské prostredie.

                     (49)

                     V uvedenej dohode o úvere podniku CE Hunedoara sa počítalo s poskytnutím istiny vo výške 167 000 000 RON (približne 35 905 000 EUR) rozdelenej na dve tranže. Prvá tranža vo výške 98 476 900 RON (približne 21 172 533 EUR) bola poskytnutá 20. júla 2015, zatiaľ čo druhá tranža vo výške 68 523 100 RON (približne 14 732 466 EUR) už nebola poskytnutá, keďže podnik CE Hunedoara nesplácal iný úver, ktorý bol poskytnutý na základe mimoriadneho nariadenia vlády č. 11/2015 a ktorý súvisel so splatením nezlučiteľnej pomoci podľa rozhodnutia týkajúceho sa nezlučiteľnej pomoci [pozri bod d)].

                     (50)

                     Doba splatnosti úveru na pomoc na záchranu bola 6 mesiacov, t. j. obdobie apríl až september 2015, z už vysvetlených dôvodov však podnik CE Hunedoara dostal iba prvú tranžu úveru.

                     (51)

                     Dohodnutá úroková sadzba úveru bola stanovená na hodnotu ROBOR na 6 mesiacov plus 5 %, t. j. 6,57 % ročne a bolo určené, že zostane rovnaká počas celej doby trvania úveru.

                     (52)

                     V súlade s článkom 3 ods. 3 spomínaného mimoriadneho nariadenia vlády č. 22 z 24. júna 2015 bola výška zábezpek stanovená na hodnotu 123 960 000 RON (približne 26 651 400 EUR) t. j. 120 % úveru.

               2.5.   Dôvody na začatie konania

                     (53)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia predbežne konštatovala, že päť verejne financovaných alebo podporovaných úverov, ktoré boli poskytnuté podniku CE Hunedoara alebo ho zvýhodňovali, môžu predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ so stále nesplatenou celkovou sumou 337 miliónov RON (približne 73 miliónov EUR) k 30. júnu 2016.

                     (54)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia tiež vyjadrila pochybnosti, či boli splnené podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ v prípade pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú stanovené v usmerneniach o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia poukázala na skutočnosť, že rumunské úrady nepredložili prijateľný plán reštrukturalizácie ani jasný plán likvidácie podniku v primeranom časovom rámci a že nebolo možné identifikovať žiadny vyčísliteľný a skutočný príspevok podniku CE Hunedoara k nákladom na reštrukturalizáciu ani opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže, čo sú podmienky súladu pomoci na reštrukturalizáciu s usmerneniami o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Záverom možno konštatovať, že podnik CE Hunedoara nesplatil pomoc na záchranu ani úver, ktorý mu umožnil splatiť nezlučiteľnú pomoc v minulosti.

                     (55)

                     S cieľom umožniť posúdenie, či by boli sporné úvery dostupné pre podnik CE Hunedoara na finančných trhoch a či boli poskytnuté za trhových podmienok, Komisia v rozhodnutí o začatí konania požiadala Rumunsko o predloženie

                                 —

                                 úvah o úverovej bonite, trhových referenčných hodnotách a ratingoch podniku CE Hunedoara, ktoré rumunské orgány zohľadnili pri príprave a stanovení podmienok svojej podpory, s dokumentovaním dôkazmi aktuálnymi z hľadiska dátumov poskytovania každého úveru, ich presunu v prospech podniku alebo ich zaručenia,

                                 —

                                 dôkazov ponúk úverov podniku CE Hunedoara od trhových finančných inštitúcií alebo bánk v rokoch 2012 až 2016 so špecifikáciou, či bola požadovaná štátna alebo verejná záruka,

                                 —

                                 a všetkých informácií, ktoré môžu pomôcť posúdiť päť sporných úverov.

               3.   PRIPOMIENKY OD RUMUNSKA

                     (56)

                     Rumunsko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu Komisie o začatí konania poskytlo informácie a viaceré poznámky uvedené v ďalších častiach.

               3.1.   Pripomienky týkajúce sa nesplatenej istiny a splatných súm z piatich úverov

         a)   Úver od banky IBRD

                     (57)

                     Počínajúc splátkami splatnými v novembri 2014 podnik CE Hunedoara v dôsledku svojich finančných ťažkostí už nebol schopný vykonávať platby a požiadal svojho ručiteľa, ministerstvo verejných financií, o zaplatenie zostávajúcich splátok.

                     (58)

                     Ministerstvo verejných financií, ako ručiteľ podniku CE Hunedoara, zaplatilo 3 zostávajúce splátky (t. j. november 2014, máj 2015 a november 2015) a vypočítalo pokuty a úroky za oneskorené platby, ktoré mu dlhoval podnik CE Hunedoara. Nesplatený dlh podniku CE Hunedoara voči ministerstvu verejných financií (pozostávajúci z troch splátok a zodpovedajúcich pokút a úrokov) dosahoval k 31. marcu 2018 výšku 60 711 568 RON (približne 13 052 987 EUR).

               b)   Úver od banky BCR

                     (59)

                     V októbri 2015 podnik CE Hunedoara v dôsledku svojich finančných ťažkostí informoval ministerstvo verejných financií, že už nemôže ďalej uhrádzať svoje platby. K 31. decembru 2017 podnik CE Hunedoara dlhoval ministerstvu verejných financií sumu 5 343 411 EUR (približne 24 853 078 RON), ktorá zodpovedala splatným sumám istiny, úrokov a poplatku za riziko, a navyše 564 163 EUR (približne 2 763 553 RON) vo forme úrokov a pokút za oneskorené platby.

                     (60)

                     Dňa 31. marca 2018 bola z istiny vo výške 17 950 000 EUR (približne 83 485 450 RON) splatená suma 2 154 000 EUR (približne 10 018 254 RON), a teda pokračujúci dlh predstavoval sumu 15 796 000 EUR (približne 73 467 196 RON).

               c)   Úver od banky BRD

                     (61)

                     Vo februári 2016 podnik CE Hunedoara v dôsledku svojich finančných ťažkostí informoval ministerstvo verejných financií, že už nemôže ďalej uhrádzať svoje platby. K 31. marcu 2018 podnik CE Hunedoara dlhoval ministerstvu verejných financií sumu 3 000 357 EUR (približne 13 955 150 RON), ktorá zodpovedala splatným sumám istiny, úrokov a poplatku za riziko, ako aj úrokov a pokút za oneskorené platby.

                     (62)

                     Dňa 31. marca 2018 bola z istiny vo výške 14 700 000 EUR (približne 68 371 170 RON) splatená suma 1 764 000 EUR (približne 8 204 364 RON), a teda pokračujúci dlh predstavoval sumu 12 936 000 EUR (približne 60 166 806 RON).

               d)   Úver na vrátenie nezlučiteľnej pomoci

                     (63)

                     Dňa 8. septembra 2015, keď sa úver stal splatným a nebol splatený, ministerstvo verejných financií vypočítalo úroky za oneskorené platby a postupne ich pripočítavalo za každý deň meškania. Nesplatený dlh podniku CE Hunedoara týkajúci sa tohto úveru dosahoval k 31. marcu 2018 výšku 42 339 794,26 RON (približne 9 103 055 EUR) a pozostával z istiny vo výške 34 785 015 RON (približne 7 478 778 EUR), z úrokov úveru vo výške 545 255,11 RON (približne 117 229 EUR) a z úrokov za oneskorené platby vo výške 7 009 525,58 RON (približne 1 507 048 EUR).

               e)   Úver na pomoc na záchranu

                     (64)

                     Zo sumy 98 476 900 RON (približne 21 172 533 EUR), ktorá predstavovala prvú tranžu, využil podnik CE Hunedoara iba 93 450 841,17 RON (približne 20 091 930 EUR) a rozdiel vo výške 5 026 058,86 RON (približne 1 080 602 EUR) vrátil ministerstvu verejných financií. Nesplatený dlh podniku CE Hunedoara týkajúci sa tohto úveru dosahoval k 31. marcu 2018 výšku 112 579 946,05 RON (približne 24 204 688 EUR) a pozostával z istiny vo výške 93 450 841,17 RON (približne 20 091 930 EUR), z úrokov úveru vo výške 3 306 854,30 RON (približne 710 973 EUR) a z úrokov za oneskorené platby vo výške 15 822 250,68 RON (približne 3 401 783 EUR).

                        Tabuľka 3

                        Informácie Rumunska týkajúce sa nesplatenej istiny a splatných súm z piatich úverov k 31. marcu 2018

                                 IBRD loan

                                 BCR credit

                                 BRD credit

                                 Loan to repay incompatible aid

                                 Rescue aid loan

                                 Date of granting

                                 31.5.2002

                                 5.12.2013

                                 5.6.2014

                                 9.6.2015

                                 14.7.2015

                                 Original capital

                                 USD 68,75 million

                                 EUR 17,95 million

                                 EUR 14 million

                                 RON 34,8 million

                                 RON 98,5 million

                                 Outstanding loan principal as of 31.3.2018

                                 0

                                 EUR 15,79 million
                                 (RON 73,5 million)

                                 EUR 12,9 million
                                 (RON 60,1 million)

                                 RON 34,8 million

                                 RON 93,4 million

                                 Due to the Ministry of Finance as of 31.3.2018 capital, penalty & interest

                                 RON 60,7 million
                                 (EUR 13,1 million)

                                 EUR 5,3 million
                                 (RON 24,9 million)

                                 EUR 3,0 million
                                 (RON 13,9 million)

                                 RON 42,3 million

                                 RON 112,6 million

               3.2.   Iné pripomienky

                     (65)

                     Po prvé, Rumunsko poskytlo vysvetlenie týkajúce sa úveru na pomoc na záchranu, schváleného rozhodnutím Komisie z 21. apríla 2015. Ako už bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania, v čase, keď bol záchranný úver schválený, Rumunsko sa zaviazalo predložiť maximálne do šiestich mesiacov od dátumu rozhodnutia o pomoci na záchranu buď i) dôkaz, že dlh bol splatený, alebo ii) prijateľný plán reštrukturalizácie, alebo iii) podložený plán likvidácie, v ktorom sa stanovia kroky vedúce k likvidácii podniku CE Hunedoara v primeranom časovom rámci, bez ďalšej pomoci. Rumunsko v tejto súvislosti potvrdilo, že si skutočne vybralo cestu reštrukturalizácie podniku CE Hunedoara.

                     (66)

                     Po druhé, pokiaľ ide o rozhodnutie o začatí konania, Rumunsko tvrdilo, že podľa jeho názoru úver na pomoc na záchranu, schválený na základe rozhodnutia o pomoci na záchranu, neposkytuje príjemcovi (t. j. podniku CE Hunedoara) žiadnu skutočnú hospodársku výhodu. Rumunsko tvrdilo, že úver bol poskytnutý v súlade s existujúcimi podmienkami na bankovom trhu, t. j. na základe ekonomicko-finančnej analýzy, ktorú vykonala Eximbanka. Navyše sa pri poskytovaní záruk štátneho orgánu pre správu daní zohľadňovala trhová hodnota zábezpeky, ktorá tvorila prinajmenšom 120 % hodnoty úveru.

                     (67)

                     Po tretie, pokiaľ ide o proces likvidácie podniku CE Hunedoara a právne oddelenie ťažby uhlia od výroby elektrickej energie, Rumunsko vysvetlilo, že: i) nedostatok finančných zdrojov, ii) skutočnosť, že podnik CE Hunedoara v roku 2016 na požiadanie spoločnosti dvakrát vyhlásil dočasnú platobnú neschopnosť a následne bol zakaždým vyňatý z platobnej neschopnosti, ako aj iii) skutočnosť, že vnútroštátne súdy v čase predloženia pripomienok Rumunska stále neprijali rozhodnutie o ďalšej požiadavke na začatie insolvenčného konania, – to všetko predstavuje dôvody, ktoré zabránili právnemu oddeleniu ťažby uhlia od výroby elektrickej energie.

                     (68)

                     Rumunsko vysvetlilo, že právne oddelenie si vyžaduje dodržanie určitých právne stanovených procesných úkonov a že bez akéhokoľvek zasahovania tretích strán by tento proces trval spravidla 6 až 9 mesiacov. Rumunsko ďalej zdôraznilo, že napriek tomu sa pre činnosť ťažby uhlia a výroby elektrickej energie používajú oddelené účty a že pomoc na záchranu by sa využívala výlučne v oblasti výroby energie, ako bolo uvedené aj v oznámení pomoci na záchranu.

                     (69)

                     Po štvrté, pokiaľ ide o rozhodnutie o začatí konania týkajúce sa podmienok pomoci pre poskytovateľov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, Rumunsko tvrdilo, že podnik CE Hunedoara bude poskytovateľom služieb nenahraditeľných pre fungovanie vnútroštátneho systému elektrickej energie, čo by v skutočnosti oprávňovalo podnik CE Hunedoara na prijímanie náhrad podľa platných právnych ustanovení (22). V tejto súvislosti Rumunsko pridalo informácie potrebné na vymedzenie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, poverovania ich vykonávaním, výpočtu náhrady a dĺžky trvania, ktoré sa začalo poskytovaním Komisii od roku 2016 a čoskoro sa skončí.

                     (70)

                     Po piate, Rumunsko tiež tvrdilo, že podľa štúdií vykonaných národnou spoločnosťou na prepravu elektrickej energie Transelectrica S.A. by zastavenie prevádzky dvoch elektrární, Mintia a Paroseni, malo negatívny vplyv na fungovanie vnútroštátneho systému elektrickej energie.

                     (71)

                     Po šieste, podľa odhadov Rumunska by sa ďalšie jednotky na výrobu elektrickej energie vo veľmi blízkej budúcnosti pravdepodobne stali nedostupnými v dôsledku nadobudnutia platnosti vykonávacieho rozhodnutia Komisie (EÚ) 2017/1442 (23).

                     (72)

                     Rumunsko však neposkytlo žiadne informácie dokazujúce, že rumunské orgány alebo účastníci trhu vykonali posudzovanie ex ante pred poskytovaním úverov, a neposkytlo žiadne podporné dôkazy o zlučiteľnosti úverov s pravidlami štátnej pomoci.

                     (73)

                     Rumunsko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania nespochybňovalo skutočnosť, že úver na pomoc na záchranu, úver na vrátenie nezlučiteľnej pomoci a tri ďalšie úvery predstavujú štátne prostriedky a sú pripísateľné štátu.

               4.   POSÚDENIE POMOCI

                     (74)

                     Toto rozhodnutie sa týka piatich verejne financovaných alebo podporovaných úverov, opísaných v oddiele 2.4.

                     (75)

                     Toto rozhodnutie platí bez toho aby bolo dotknuté posúdenie akýchkoľvek iných podporných opatrení poskytnutých podniku CE Hunedoara. To zahŕňa napríklad odloženie alebo zrušenie dlhov verejnými subjektmi v priamy prospech podniku CE Hunedoara, ako bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania, ako aj skoršie zrušenie alebo odstúpenie od verejných dlhov, ktoré mala spoločnosť National Hard Coal Company JSC Petrosani pred likvidáciou, keď sa podnik CE Hunedoara mal stať hospodárskym nástupcom tejto spoločnosti.

                     (76)

                     Komisia najskôr preskúma, či päť predmetných opatrení zahŕňa štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. Potom Komisia preskúma, či bola pomoc už uplatnená a či taká pomoc môže byť zlučiteľná s vnútorným trhom.

                     (77)

                     V rámci predbežnej pripomienky Komisia nesúhlasí s pripomienkami Rumunska k úverom od banky BCR a od banky BRD. Po prvé, zatiaľ čo Rumunsko skutočne zaplatilo časť zo sumy istiny banke BCR, respektíve banke BRD (v rámci svojej kvality dlžníka), neplatí to pre podnik CE Hunedoara, keďže ten nezaplatil žiadnu časť istiny (úverov v prospech podniku) rumunskému štátu, takže v skutočnosti celá pôvodná istina (úverov v prospech podniku), nielen jej časť, zostáva naďalej nezaplatená. Po druhé, Komisia nesúhlasí ani s pripomienkami Rumunska k sumám splatným ministerstvu financií k 31. marcu 2018 za tieto dva úvery. Ako bude vysvetlené v ďalšej časti, Komisia v skutočnosti zastáva názor, že celé sumy istiny úverov (v prospech podniku) od banky BCR a od banky BRD (a nie iba splátky splatné k 31. marcu 2018 podľa harmonogramu platieb) sú už splatné v celej sume podnikom CE Hunedoara rumunskému štátu.

               4.1.   Existencia štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

                     (78)

                     Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

                     (79)

                     Opatrenie sa preto považuje za pomoc v zmysle tohto ustanovenia, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: i) opatrenie musí byť pripísateľné štátu a musí byť financované zo štátnych prostriedkov; ii) musí poskytovať nejakú výhodu jeho príjemcovi; iii) táto výhoda musí byť selektívna a iv) opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

               4.1.1.   Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

                     (80)

                     Ako uviedol Súdny dvor (24), aby sa opatrenia považovali za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a) musia vychádzať zo štátnych prostriedkov, a to buď priamo, alebo nepriamo prostredníctvom sprostredkovateľského orgánu konajúceho na základe zverených právomocí, a b) musia byť pripísateľné štátu. Členským štátom sa myslia všetky úrovne subjektov verejného sektora bez ohľadu na to, či ide o vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán (25).

                     (81)

                     Pokiaľ ide o úver od banky IBRD, Rumunsko vysvetlilo, že tento úver je výsledkom dohody podpísanej 31. mája 2002 medzi bankou IBRD a spoločnosťou Electrocentrale Deva, právnym predchodcom spoločnosti CE Hunedoara. Za túto dohodu o úvere sa zaručila rumunská vláda. Podľa judikatúry (26) postačuje na účely článku 107 ods. 1 ZFEÚ skutočnosť vyvolania konkrétneho rizika vzniku dodatočnej záťaže pre štát v budúcnosti, či už zárukou, alebo zmluvnou ponukou. Záruka za úver od banky IBRD ako taká zahrnula prostriedky zo štátneho rozpočtu.

                     (82)

                     Pokiaľ ide o úver od banky BCR, Rumunsko potvrdilo, že tento úver je výsledkom zmluvy uzavretej 3. decembra 2013 medzi bankou BCR a ministerstvom verejných financií na financovanie jednej štvrtiny investičného projektu Centrala Electrică Paroșeni. Tento úver bol následne ďalej poskytnutý podniku CE Hunedoara na základe doplnkovej dohody o úvere uzavretej 5. decembra 2013. Na základe doplnkovej dohody o úvere ako takej (súvisiacej s úverom od banky BCR dohodnutým rumunským štátom) boli podniku CE Hunedoara poskytnuté prostriedky pochádzajúce zo štátneho rozpočtu.

                     (83)

                     Pokiaľ ide o úver od banky BRD, Rumunsko potvrdilo, že tento úver je výsledkom dohody podpísanej 19. mája 2014 medzi bankou BRD a ministerstvom verejných financií. Banka poskytla tento úver dlžníkovi, ktorý ho následne ďalej poskytol podniku CE Hunedoara na základe doplnkovej dohody o úvere uzavretej 5. júna 2014, na financovanie ďalšej štvrtiny projektu Centrala Electrică Paroșeni. Na základe doplnkovej dohody o úvere ako takej (súvisiacej s úverom od banky BRD dohodnutým rumunským štátom) boli podniku CE Hunedoara poskytnuté prostriedky pochádzajúce zo štátneho rozpočtu.

                     (84)

                     Úver na pomoc na záchranu vrátane jeho predĺženej a nesplatenej časti, ako aj úver na vrátenie nezlučiteľnej pomoci zahŕňajú štátne prostriedky, keďže boli poskytnuté z vyčlenených prostriedkov pochádzajúcich zo štátneho rozpočtu.

                     (85)

                     Rôzne akty, ktorými ministerstvo financií uzatváralo úverové zmluvy, presúvalo úvery alebo poskytovalo záruky za úvery pre podnik CE Hunedoara, či už z vlastnej iniciatívy, na základe zverených štátnych právomocí alebo podľa pokynov Rady ministrov Rumunska, sú pripísateľné rumunskému štátu.

                     (86)

                     Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že päť uvedených úverov zahŕňa štátne prostriedky a sú pripísateľné rumunskému štátu.

               4.1.2.   Ekonomická výhoda

                     (87)

                     V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa vyžaduje, aby opatrenie, pokiaľ má byť vymedzené ako štátna pomoc, zvýhodňovalo určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru. Úvery alebo záruky poskytované štátom priamo alebo nepriamo môžu zvýhodňovať prijímajúci podnik, ak poskytujú financovanie, aké by príjemca nezískal na finančných trhoch za rovnakých podmienok, ak vôbec. S cieľom overiť, či podnik využíval hospodársku výhodu, Komisia uplatňuje kritérium „zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve“. Podľa tejto zásady sa posudzovanie zameriava na transakciu z hľadiska hypotetického obozretného súkromného veriteľa/investora v situácii čo najbližšej situácii štátu (27).

                     (88)

                     V danom prípade je rumunský štát veriteľom aj hlavným akcionárom spoločnosti CE Hunedoara. V takých podmienkach mohlo Rumunsko poskytnúť úver alebo sa zaručiť za úver v súlade so zásadami súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, alebo sa zaručiť samostatne, ak podmienky poskytnutia úveru sú v súlade s trhovými podmienkami, za predpokladu, že existuje pravdepodobnosť splatenia alebo zvýšených výnosov akcionára v inej forme.

                     (89)

                     Preto pri posudzovaní podmienok poskytnutia úveru akcionárom sa musí zohľadniť možný výnos z podielu, ktorý môže akcionár reálne očakávať vo svojej pozícii akcionára. V tomto prípade, vzhľadom na i) finančné údaje podniku CE Hunedoara uvedené v tabuľke 2, ii) podstatne vyššie hraničné výrobné náklady podniku CE Hunedoara v porovnaní s trhovými cenami a iii) históriu spoločností predchodcov, je zrejmé, že rumunský štát alebo ktorýkoľvek trhový investor v podobnej pozícii ako štát nemohli od roku 2013 očakávať žiadne prípadné výnosy vo forme dividend alebo kapitálového zisku zo svojho podielu v spoločnosti CE Hunedoara.

                     (90)

                     Po prvé, v prípade troch úverov od bánk IBRD, BCR a BRD, ktoré dohodlo alebo na ktoré poskytlo záruky rumunské ministerstvo financií v prospech podniku CE Hunedoara, je pri posudzovaní potrebné zohľadniť finančnú situáciu podniku CE Hunedoara a históriu jeho predchodcov, keďže by to preskúmal každý obozretný veriteľ alebo investor v trhovom hospodárstve. Dokonca aj pred aprílom 2015, keď podnik CE Hunedoara údajne nebol schopný získať finančné prostriedky za trhových podmienok, bola spoločnosť sústavne v strate od prvého roka plnej prevádzky po spojení uhoľných baní a výroby elektrickej energie do jednej spoločnosti.

                     (91)

                     Po druhé, pokiaľ ide o úver na vrátenie nezlučiteľnej pomoci, v rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že hospodárska výhoda podobného charakteru (ako v prípade záchranného úveru) bola poskytnutá spoločnosti CE Hunedoara ako nástupcovi, ktorý prevádzkoval zariadenia na výrobu elektrickej energie spoločností Electrocentrale Paroșeni a Electrocentrale Deva, prostredníctvom štátnej pomoci, na ktorú sa vzťahovalo rozhodnutie týkajúce sa nezlučiteľnej pomoci, prijaté 20. apríla 2015, a, ako dôsledok, prostredníctvom verejného úveru poskytnutého podniku CE Hunedoara na vrátenie tejto pomoci. Úver na vrátenie nezlučiteľnej pomoci bol podľa Rumunska poskytnutý v čase, keď podnik CE Hunedoara splnil kritériá na začatie insolvenčného konania podľa rumunského práva, a teda je možné vylúčiť, že by spoločnosť bola mohla získať takéto finančné prostriedky za trhových podmienok.

                     (92)

                     Po tretie, pokiaľ ide o úver na pomoc na záchranu, ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, rumunské orgány vyhlásili, že podnik CE Hunedoara nebol schopný získať takýto úver od komerčných bánk, a vo všeobecnosti uznali, že to bolo poskytnutie (selektívnej) výhody (28). Predĺžená a stále nesplatená časť úveru na pomoc na záchranu v držbe podniku CE Hunedoara tiež predstavuje hospodársku výhodu, ktorú by spoločnosť zrejme nezískala za trhových podmienok, napríklad refinancovaním a splatením nesplatenej časti úveru pomocou úveru z komerčnej banky.

                     (93)

                     Vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania Rumunsko tvrdilo, že skutočne malo v úmysle reštrukturalizovať podnik CE Hunedoara a zmeniť záchranný úver na súčasť pomoci na reštrukturalizáciu. Komisia však poznamenáva, že Rumunsko nepredložilo prijateľný plán reštrukturalizácie v súlade s usmerneniami o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu a samotný úmysel reštrukturalizovať nič nemení na výhode poskytnutej prostredníctvom úveru na pomoc na záchranu, keďže úver nebol splatený do šiestich mesiacov po poskytnutí pomoci.

                     (94)

                     Rumunsko navyše vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdilo, že záchranný úver bol poskytnutý za „existujúcich podmienok na bankovom trhu“ na základe analýzy Eximbanky a bol zabezpečený kolaterálom. Nesprávnosť tohto tvrdenia však dokazuje jednoduchá skutočnosť, že podnik CE Hunedoara nedokázal získať úver od komerčných bánk, ako bolo uvedené v odôvodneniach 100 a 101 tohto rozhodnutia. Rumunsko navyše neposkytlo analýzu úverového rizika Eximbanky.

                     (95)

                     Po štvrté, ani spoločnosti predchodcov podniku CE Hunedoara neboli schopné plniť svoje záväzky, z ktorých suma viac ako 1,2 miliardy EUR zostala pri likvidácii nesplatená. Napriek tomu, že spoločnosť CE Hunedoara bola zbavená väčšiny záväzkov spoločností Electrocentrale Paroșeni a Electrocentrale Deva a spoločnosti National Hard Coal Company JSC Petroșani, ako nedávno vytvorená spoločnosť nemala spoľahlivú a slušnú úverovú históriu, pri absencii ktorej trhoví veritelia nie sú ochotní financovať operácie. Všetkých päť úverov, ktoré sú predmetom súčasného konania, bolo skutočne poskytnutých z prostriedkov patriacich do štátneho rozpočtu (pozri bod 4.1.1). Naopak, neexistuje žiadny dôkaz, že by niektorý súkromný veriteľ v trhovom hospodárstve poskytol podniku CE Hunedoara úvery v porovnateľnom rozsahu. Napriek výzve Rumunsku v rozhodnutí o začatí konania, aby poskytlo dôkaz o ponukách úverov podniku CE Hunedoara od trhových finančných inštitúcií alebo bánk v rokoch 2012 až 2016, so špecifikáciou, či bola požadovaná štátna alebo verejná záruka, žiadne také ponuky alebo dôkazy o kladných posudkoch trhových veriteľov neboli poskytnuté.

                     (96)

                     Po piate, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 20, k výrobným aktívam podniku CE Hunedoara patria aj tie, ktoré predtým prevádzkovali spoločnosti predchodcov bez akéhokoľvek výrazného zlepšenia výroby alebo technológie, ktoré by umožnilo zainteresovaným stranám reálne očakávať lepší alebo výnosnejší predaj elektrickej energie a tepla na rumunskom trhu s elektrickou energiou. Rumunské orgány ako výluční vlastníci podniku CE Hunedoara a jeho predchodcov, ktorí sú zároveň jeho hlavnými veriteľmi, nemohli ignorovať štrukturálnu neschopnosť podniku CE Hunedoara vytvárať dostatočný prevádzkový zisk na plnenie jeho záväzkov. Poskytovali finančné prostriedky z verejných financií, ktoré by podnik CE Hunedoara v žiadnom prípade nebol schopný získať na finančnom trhu.

                     (97)

                     Všetkých päť uvedených skutočností ovplyvňuje úverovú bonitu podniku CE Hunedoara a robí nepravdepodobnou možnosť, že by tento podnik bez zásahu štátu za trhových podmienok našiel ochotných veriteľov, ktorí by uverili, že podnik CE Hunedoara splatí svoje úvery. Podobne je nepravdepodobné, že by Rumunsko očakávalo výnosy zo svojho podielu v spoločnosti CE Hunedoara, a predovšetkým z ušlých príjmov pri poskytovaní úverov podniku za horších podmienok, než sú trhové podmienky.

                     (98)

                     Záverom je možné konštatovať, že uvedené úvery zrejme zvýhodňovali podnik CE Hunedoara. Podnik CE Hunedoara bol skutočne dlžníkom so slabou úverovou históriou svojich insolventných a zlikvidovaných predchodcov a v rokoch 2012 a 2013, keď bola spoločnosť založená, nemala žiadnu úverovú históriu. Podnik CE Hunedoara zvyšoval svoje prevádzkové straty, čo mu od rokov 2013 a 2014 neumožňovalo splácanie dlhov a plnenie záväzkov, a to spôsobilo, že od roku 2015 bola spoločnosť potenciálne vystavená začatiu insolvenčného konania. Okrem toho nič nenaznačuje, že by rumunské orgány podnikli nejaké včasné kroky, ktoré by starostlivý veriteľ vykonal s cieľom vymáhať svoje pohľadávky, ako je vyzývanie dlžníka, aby splatil svoje úvery, alebo vyžadovanie núteného výkonu neuhradených platieb. Aj keď v januári 2016 bola podaná žiadosť o začatie insolvenčného konania voči podniku CE Hunedoara (pozri odôvodnenie 22), doposiaľ to neviedlo k žiadnemu účinnému vymáhaniu dlhov. Vzhľadom na ťažkú finančnú situáciu spoločnosti a nízku pravdepodobnosť splatenia poskytnutých alebo predĺžených úverov, tieto úvery predstavujú hospodársku výhodu pre podnik CE Hunedoara vo forme financovania a finančných prostriedkov, ktoré by nebol schopný získať na trhu.

                     (99)

                     Pokiaľ ide o kvantifikáciu tejto hospodárskej výhody, v odôvodnení 34 rozhodnutia o začatí konania sa Komisia odvoláva na rozsudok Všeobecného súdu vo veci Larko (29), že v podmienkach, keď je dlžník v zložitej finančnej situácii, ktorú charakterizuje najmä klesajúci obrat, záporné vlastné imanie a neschopnosť splácať úvery z vlastných finančných prostriedkov, hodnota hospodárskej výhody spojenej s úverom sa môže rovnať celkovej sume požičaných úverov, a to aj v prípade, že štát iba ručí za úver. Rumunské orgány neposkytli žiadne dôkazy o tom, že podnik CE Hunedoara mal prístup k finančným prostriedkom za trhových podmienok, čo by naznačovalo, že podnik sa pokúšal požičať si na trhu bez pomoci štátu, nevraviac o úspešnosti.

                     (100)

                     Ako je uvedené v odôvodnení 43, úver od banky BRD a úver od banky BCR, ktoré rumunský štát previedol na financovanie zabezpečenia environmentálneho súladu v rokoch 2013 a 2014, nasledovali po prípadoch, keď Rumunsko poskytlo subvencie na rovnaký typ inštalácie (odsírenie dymového plynu) pre iné tepelné elektrárne v roku 2010 (CE Turceni) a v roku 2011 (CE Craiova II) a rozhodlo o zrušení praxe poskytovania takých subvencií ako nástroja pomoci. Vzhľadom na charakteristiky, účel a finančnú situáciu podniku CE Hunedoara sa však zdá primerané považovať úver od banky BRD a úver od banky BCR, ktoré štát previedol na financovanie zabezpečenia environmentálneho súladu, de facto za subvencie napriek ich právnej klasifikácii ako úverov.

                     (101)

                     Využitie rumunského štátu na prevedenie úverov, ktoré mu poskytli banky BDR a BCR, ukazuje, že tieto súkromné banky nechceli prevziať žiadne riziko likvidity podniku CE Hunedoara, keďže považovali nesplácanie úverov za prakticky isté.

                     (102)

                     Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že päť úverov poskytnutých podniku CE Hunedoara predstavuje hospodársku výhodu, a zastáva názor, že hodnota tejto výhody sa rovná celkovej sume istiny poskytnutých úverov.

               4.1.3.   Selektivita

                     (103)

                     V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa vyžaduje, aby opatrenie, pokiaľ má byť vymedzené ako štátna pomoc, zvýhodňovalo určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru. Komisia poznamenáva, že päť úverov bolo podniku CE Hunedoara poskytnutých ad hoc na podporu jeho pokračujúcej prevádzky v osobitných situáciách vyžadujúcich si investície do zabezpečenia environmentálneho súladu, prevádzkových nákladov alebo vrátenia nezlučiteľnej pomoci a že tieto úvery neboli súčasťou širších opatrení všeobecnej hospodárskej politiky na poskytovanie podpory podnikom v porovnateľnej právnej a hospodárskej situácii, pôsobiacim v oblasti výroby elektrickej energie a v ďalších hospodárskych odvetviach. Komisia preto dospela k záveru, že tieto úvery sú selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

               4.1.4.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

                     (104)

                     Ak pomoc poskytnutá členským štátom posilňuje pozíciu podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci Únie, musí sa tento obchod považovať za ovplyvnený touto pomocou (30). Postačuje, ak príjemca pomoci súťaží s inými podnikmi na trhoch otvorených hospodárskej súťaži (31).

                     (105)

                     Podnik CE Hunedoara dodáva elektrickú energiu a teplo v Rumunsku. Podľa platných pravidiel Únie týkajúcich sa vnútorného trhu s elektrinou (32) môžu dodávatelia elektrickej energie v Rumunsku slobodne zakladať prevádzky a osloviť odberateľov. V skutočnosti to urobili rôzni konkurenti z Rumunska (napríklad SN Nuclearelectrica, SN Hidroelectrica) alebo z iných členských štátov (napríklad ČEZ, Alpiq). Komisia poznamenáva, že rumunský systém elektrickej energie je v súčasnosti prepojený so systémami Bulharska a Maďarska, takže v týchto členských štátoch sa vyrábajú toky elektrickej energiea tieto členské štáty medzi sebou s nimi obchodujú.

                     (106)

                     Komisia preto dospela k záveru, že kontrolované úvery môžu ovplyvňovať obchod v rámci EÚ a narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

               4.1.5.   Záver týkajúci sa existencie pomoci

                     (107)

                     Komisia na základe uvedených argumentov dospela k záveru, že úver od banky IBRD, za ktorý ručí rumunský štát pre podnik CE Hunedoara, úvery od bánk BCR a BRD dohodnuté v prospech podniku CE Hunedoara, úver poskytnutý na vrátenie predchádzajúcej nezlučiteľnej pomoci a úver na pomoc na záchranu vrátane jeho predĺženej a nesplatenej časti predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

               4.2.   Oprávnenosť pomoci

                     (108)

                     Dohoda o štátom zaručenom úvere od banky IBRD v prospech podniku CE Hunedoara bola podpísaná so spoločnosťou Electrocentrale Deva, jedným z právnych predchodcov spoločnosti CE Hunedoara, 31. mája 2002, teda pred vstupom Rumunska do Európskej únie v roku 2007. Úver od banky IBRD ako taký nebol neoprávnený, aj keď by sa zistilo, že zahŕňal štátnu pomoc. Platby štátu ako ručiteľa aj po vstupe Rumunska do EÚ preto predstavujú existujúcu pomoc a ako také nie sú neoprávnené bez toho, aby bolo dotknuté posúdenie možných budúcich chýb štátu, ktorý následne vykonáva svoje právo postihu voči podniku CE Hunedoara, podľa pravidiel štátnej pomoci.

                     (109)

                     Úver od banky BCR, úver od banky BRD a úver poskytnutý na vrátenie nezlučiteľnej pomoci predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a keďže boli vyplatené v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ, predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc.

                     (110)

                     Úver na pomoc na záchranu, voči ktorému Komisia nevzniesla námietky v rámci svojho rozhodnutia o pomoci na záchranu z 21. apríla 2015, sa nerealizoval pred rozhodnutím Komisie, a teda nebol neoprávnenou štátnou pomocou. Jeho nadmerné predlžovanie a nesplácanie dlho po uplynutí šesťmesačnej lehoty, na ktorú bol poskytnutý, však spôsobuje, že neoprávnené je jeho predlžovanie.

               4.3.   Zlučiteľnosť pomoci a právny základ posúdenia

                     (111)

                     Komisia musí posúdiť, či sú uvedené opatrenia pomoci zlučiteľné s vnútorným trhom. Podľa judikatúry Súdneho dvora je úlohou členských štátov uviesť možné dôvody na zlučiteľnosť s vnútorným trhom a ukázať, že podmienky takejto zlučiteľnosti sú splnené (33). S výnimkou úveru na pomoc na záchranu a jeho predlžovania po šiestich mesiacoch od rozhodnutia Komisie z 21. apríla 2015 a úveru od banky IBRD, ktorý nebolo možné oznámiť, keďže bol poskytnutý pred vstupom Rumunska do Únie, Rumunsko neoznámilo úver poskytnutý na vrátenie nezlučiteľnej pomoci, úver od banky BCR ani úver od banky BRD a tiež neuviedlo možné dôvody na zlučiteľnosť s vnútorným trhom.

                     (112)

                     Na základe dostupných informácií a ako bolo uvedené v rozhodnutí o začatí konania, Komisia zastáva názor, že jediný možný základ zlučiteľnosti pre posudzované opatrenia sú usmernenia o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Tieto usmernenia poskytujú pravidlá a podmienky na účely posudzovania zlučiteľnosti pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikom v ťažkostiach podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

               4.3.1.   Uplatniteľnosť usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu

                     (113)

                     Podľa bodov 137 a 138 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu „Komisia preskúma na základe týchto usmernení zlučiteľnosť s vnútorným trhom v prípade každej pomoci na záchranu alebo pomoci na reštrukturalizáciu poskytnutej bez jej schválenia, teda v rozpore s článkom 108 ods. 3 [ZFEÚ], pokiaľ sa nejaká alebo všetka pomoc poskytuje po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie“ a „vo všetkých ostatných prípadoch uskutoční preskúmanie na základe usmernení, ktoré platili v čase poskytnutia pomoci“.

                     (114)

                     Úver na pomoc na záchranu a úver poskytnutý na vrátenie nezlučiteľnej pomoci boli poskytnuté po nadobudnutí platnosti usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu 1. augusta 2014. Preto sú na tieto dva úvery uplatniteľné usmernenia o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu.

                     (115)

                     Okrem toho úvery od banky BCR a od banky BRD neboli Komisii oznámené, čo je porušením článku 108 ods. 3 ZFEÚ. Z toho vyplýva, že aj keď tieto dva úvery boli poskytnuté pred 1. augustom 2014, keďže sa musia posudzovať spoločne ako súčasť jednej operácie poskytnutia pomoci spoločnosti v ťažkostiach, usmernenia o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu sa uplatňujú aj na úvery od banky BCR a od banky BRD.

               4.3.2.   Uplatňovanie usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu

                     (116)

                     Pomoc na záchranu alebo na reštrukturalizáciu môžu využívať iba podniky v ťažkostiach, ako sú vymedzené v bode 20 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, a nepôsobiace v odvetví ťažby uhlia, výroby ocele a vo finančnom sektore, ako sa vymedzuje v bode 16 usmernení. Ako sa uvádza v rozhodnutí o pomoci na záchranu, podnik CE Hunedoara splnil už v apríli 2015 kritériá na začatie kolektívneho konkurzného konania, stanovené v bode 20 písm. c) usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, a v januári 2016 sa také konanie voči spoločnosti skutočne začalo (pozri odôvodnenie 22). Preto sa CE Hunedoara môže považovať za podnik v ťažkostiach v zmysle usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu.

                     (117)

                     Komisia najskôr poznamenáva, že Rumunsko neposkytlo žiadny dôkaz o možnom súlade s podmienkami zlučiteľnosti, pokiaľ ide o pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, ktoré sú stanovené v usmerneniach o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu.

                     (118)

                     Pokiaľ ide o úver od banky BCR, úver od banky BRD a úver poskytnutý na vrátenie nezlučiteľnej pomoci, Komisia ich bude posudzovať spoločne, pretože boli poskytnuté spoločnosti v ťažkostiach ako investičná alebo prevádzková pomoc, umožňujúca podniku CE Hunedoara, aby platil svoje náklady bez prístupu na finančné trhy (pozri odôvodnenie 99). Na základe týchto skutočností Komisia zastáva názor, že podmienky zlučiteľnosti, pokiaľ ide o pomoc na reštrukturalizáciu, stanovené v usmerneniach o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, nie sú splnené, pretože i) plán reštrukturalizácie (predložený v októbri 2015 a zmenený v januári 2016) nebol platný už pri vydaní, keďže nemohol zabezpečiť dlhodobú životaschopnosť podniku CE Hunedoara bez ďalšej sústavnej pomoci a nezačal sa vykonávať, ii) neexistuje žiadny rozpoznateľný vlastný príspevok podniku CE Hunedoara v súlade s bodmi 62 až 64 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu a iii) nebolo možné identifikovať žiadne opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže v súlade s bodmi 74 až 86 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu.

                     (119)

                     Pokiaľ ide o body 99 až 103 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, aj keď poskytujú osobitné podmienky pomoci pre poskytovateľov služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v ťažkostiach, Komisia zastáva názor, že posudzované úvery nie je možné posudzovať ani zohľadňovať ako náhradu za poskytovanie takých služieb, ako sa uvádza v bode 100 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Po prvé, nebolo uvádzané ani potvrdené, že by podnik CE Hunedoara bol prevádzkovaný na základe platných poverovacích aktov, ktoré by ukázali akýkoľvek odôvodnený rozdiel v porovnaní s výrobou elektrickej energie inými výrobcami pôsobiacimi v Rumunsku. Podľa ustálenej judikatúry Súdneho dvora (34) je existencia platného poverovacieho aktu dôležitou podmienkou, aby sa štátna pomoc mohla považovať za prijateľnú náhradu za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Po druhé, sporné úvery boli úvery ad hoc na konkrétne účely a neboli poskytnuté s ohľadom na vyčísliteľné a odôvodnené mimoriadne náklady spojené s poskytovaním služieb. Po tretie, výška úverov nebola stanovená, jednotlivo ani kumulatívne, na základe objektívnych parametrov určených vopred a nastavených konkrétne na dané náklady služieb všeobecného hospodárskeho záujmu pri zohľadnení všetkých príjmov a nákladov podniku CE Hunedoara. Komisia preto nemohla na základe bodov 100 a 101 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu dospieť k záveru, že uvedené úvery by sa mali považovať za prijateľné náhrady podľa rozhodnutia o službách všeobecného hospodárskeho záujmu (35) alebo podľa rámca služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (36).

                     (120)

                     Rumunsko nesplnilo ani svoj záväzok právne oddeliť uhoľné bane od výroby elektrickej energie v rámci podniku CE Hunedoara, čo bol záväzok prijatý v čase schvaľovania pomoci na záchranu a jeho realizácia mohla podľa predložených údajov trvať šesť až deväť mesiacov. Dve uhoľné bane dostávajú prevádzkovú pomoc na zatvorenie podľa rozhodnutia týkajúceho sa druhej pomoci uhoľným baniam (odôvodnenie 12). Rumunsko vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdilo, že pre banskú činnosť a činnosť pri výrobe elektrickej energie sa používajú oddelené účty. Samotné oddelené účty však nebránia krížovému financovaniu banskej činnosti. Rumunsko nepreukázalo, že ku krížovému financovaniu nedochádza, napríklad predložením dôkazu, že štátna pomoc sa využíva iba na činnosť pri výrobe elektrickej energie. Keďže potrebný dôkaz neexistuje, nedá sa vylúčiť, že niektoré z úverov, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, využívali priamo alebo nepriamo uhoľné bane podniku CE Hunedoara, čo by bolo porušením bodu 16 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, v ktorom sa odvetvie ťažby uhlia vylučuje z pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu.

                     (121)

                     Napokon je potrebné poznamenať, že finančné prostriedky z úveru poskytnutého na vrátenie nezlučiteľnej pomoci má naďalej k dispozícii podnik CE Hunedoara. Vzhľadom na zásadu Deggendorf (37) spojenie nesplateného úveru, poskytnutého na splatenie predchádzajúcej nezlučiteľnej pomoci, s ďalšími tromi úvermi neumožňuje považovať prípadnú pomoc na reštrukturalizáciu podniku CE Hunedoara za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe bodu 94 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu. Keďže podnik CE Hunedoara využíva výhody štátnej pomoci vo forme sporných úverov do takej miery, že ich nespláca, naďalej svojou činnosťou poškodzuje konkurentov.

                     (122)

                     Záverom Komisia na základe uvedených skutočností zastáva názor, že úvery od banky BCR a od banky BRD dohodnuté v prospech podniku CE Hunedoara, posudzované spoločne s nadmerným predlžovaním úveru na pomoc na záchranu, prostredníctvom jeho transformácie na úver na reštrukturalizáciu a úver poskytnutý na vrátenie nezlučiteľnej pomoci, sú nezlučiteľné s vnútorným trhom.

                     (123)

                     Pokiaľ ide o úver na pomoc na záchranu, v súlade s bodom 55 písm. d) usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu sa Rumunsko zaviazalo, že najneskôr do šiestich mesiacov od prijatia rozhodnutia o pomoci na záchranu alebo od vyplatenia prvej splátky (odôvodnenie 54 rozhodnutia o pomoci na záchranu) predloží dôkaz, že úver bol splatený, alebo prijateľný plán reštrukturalizácie, alebo podložený plán likvidácie, v ktorom sa uvádzajú kroky vedúce k likvidácii podniku CE Hunedoara v primeranej lehote bez ďalšej pomoci. Rumunsko nesplnilo tento záväzok, keďže i) záchranný úver nebol úplne splatený a ii) Rumunsko dostalo informáciu, že plán reštrukturalizácie (ktorý predložilo v októbri 2015 a zmenilo v januári 2016) nezabezpečoval, že by podnik CE Hunedoara mohol dosiahnuť dlhodobú životaschopnosť bez ďalšej sústavnej pomoci.

                     (124)

                     Okrem uvedených skutočností Komisia poznamenáva, že harmonogram likvidácie podniku CE Hunedoara s minimálnou dobou trvania tri roky, ako ho predložilo Rumunsko v máji 2017 (teda 1,5 roka po termíne október 2015, t. j. šesť mesiacov po poskytnutí pomoci na záchranu schválenej na základe rozhodnutia o pomoci na záchranu), sa zdá pomerne dlhý.

                     (125)

                     Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že predlžovanie úveru na pomoc na záchranu je nezlučiteľné s vnútorným trhom.

               5.   VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV

                     (126)

                     Podľa ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora je Komisia oprávnená rozhodnúť, že príslušný členský štát musí zrušiť alebo zmeniť pomoc, keď sa zistí, že je nezlučiteľná s vnútorným trhom (38). Súdny dvor takisto dôsledne trvá na tom, že povinnosť členského štátu zrušiť pomoc, ktorú Komisia považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom, je určená na obnovenie predtým existujúcej situácie (39).

                     (127)

                     Súdny dvor v tejto súvislosti potvrdil, že cieľ je dosiahnutý vtedy, keď príjemca vráti sumy poskytnuté v podobe neoprávnenej pomoci, a tým stratí výhodu, ktorú mal v porovnaní so svojimi konkurentmi na trhu, a obnoví sa situácia spred vyplatenia pomoci (40).

                     (128)

                     V tejto súvislosti sa v článku 16 ods. 1 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (41) uvádza, že „ak sa prijmú záporné rozhodnutia v prípadoch neoprávnenej pomoci, Komisia rozhodne, že dotknutý členský štát prijme všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu […]“.

                     (129)

                     Takže, i) úver od banky BCR, ii) úver od banky BRD, iii) úver na vrátenie nezlučiteľnej pomoci a iv) úver na pomoc na záchranu, ktorý sa stal neoprávneným od okamihu, keď pomoc na záchranu nebola splatená do šiestich mesiacov po jej poskytnutí a/alebo vyplatení, boli poskytnuté v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a musia sa považovať za neoprávnenú a nezlučiteľnú pomoc, musia sa vrátiť s cieľom obnoviť situáciu, ktorá existovala na trhu pred ich poskytnutím. Vymáhanie by sa malo týkať času, odkedy príjemca získal výhodu, teda keď pomoc vo forme istiny úveru bola príjemcovi neoprávnene poskytnutá k dispozícii až do jej skutočného vrátenia, pričom sumy, ktoré sa majú vrátiť, by sa mali zvyšovať o úroky až do ich skutočného vrátenia. Úrok z vymáhania je odlišný od zmluvného úroku, úroku za neskoré platby alebo ďalších súm súvisiacich so spornými úvermi, ktoré podnik CE Hunedoara dlhuje štátu.

                     (130)

                     V súlade s ustálenou judikatúrou platobná neschopnosť príjemcu a jeho neschopnosť vrátiť pomoc nepredstavuje prijateľný dôvod na jeho zbavenie povinnosti vrátiť pomoc (42). V tomto prípade sa obnova situácie spred vyplatenia pomoci a odstránenie narúšania hospodárskej súťaže dá v zásade dosiahnuť prihlásením pohľadávky týkajúcej sa vrátenia pomoci do zoznamu pohľadávok ako súčasti postupu likvidácie pod dohľadom súdu. Ak členský štát nedokáže vymôcť celú sumu pomoci, prihlásením pohľadávky sa môže splniť povinnosť vymáhania za predpokladu, že výsledkom konkurzného konania je likvidácia podniku, ktorý dostal neoprávnenú pomoc, teda definitívne ukončenie jeho činnosti (43). S likvidáciou podniku CE Hunedoara v prípade nevrátenia pomoci na záchranu do šiestich mesiacov od jej schválenia alebo vyplatenia sa tiež počíta v usmerneniach o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu, v rozhodnutí o pomoci na záchranu [odôvodnenia 20, 21 a 52 písm. d)].

                     (131)

                     Komisia si všíma, že v nedávnych diskusiách s Rumunskom bolo potvrdené, že likvidácia podniku CE Hunedoara môže viesť k likvidácii a predaju aktív podniku s cieľom splniť záväzky vrátane tých, ktoré vyplývajú z vykonávania povinnosti vymáhania uloženej Rumunsku ako výsledku tohto rozhodnutia. Rumunské orgány v každom prípade potvrdili existenciu právnych ustanovení vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ktoré by zabezpečili kontinuitu prevádzky, a uviedli v tejto súvislosti zákon č. 123 z 10. júla 2012 o elektrickej energii a zemnom plyne, predovšetkým kapitolu o bezpečnosti a ochrane.

                     (132)

                     V súvislosti s likvidáciou a úvahami o zákonnej povinnosti zabezpečiť kontinuitu dodávok, Rumunsko môže plánovať prijatie opatrení s cieľom zabrániť náhlemu narušeniu dodávky elektrickej energie a tepla pre región, v ktorom podnik CE Hunedoara vykonáva prevádzku a poskytuje služby. Takéto opatrenia však musia byť primerané, odôvodnené a obmedzené časovo aj rozsahom na to, čo je nenahraditeľné pre zachovanie hodnoty zariadení na výrobu elektrickej energie. Pri presadzovaní tohto rozhodnutia musí byť Komisia vopred informovaná a musí mať možnosť overiť, či sú uvedené podmienky splnené. Toto rozhodnutie vo všeobecnosti platí bez toho, aby boli dotknuté také primerané opatrenia a proces týkajúci sa prevodu zariadení na výrobu elektrickej energie.

                     (133)

                     Navyše, ako odznelo počas videokonferencie konanej 31. júla 2018 (pozri odôvodnenie 3), Rumunsko vyjadrilo zámer prijať primerané opatrenia na pokračovanie procesu týkajúceho sa prevodu zariadení na výrobu elektrickej energie z podniku CE Hunedoara na novú spoločnosť, ktorá by stále mala byť prepojená. Plánuje sa urobiť to formou mimoriadneho nariadenia vlády, trojstupňovým prevodom namiesto platenia (v rumunčine „dare în plată“), ktorý sa bude týkať iba zariadení na výrobu elektrickej energie, teda bez baní. Podľa dohody s Rumunskom by mal tento proces zahŕňať:

                                 i)

                                 po prvé, prípravu povinnej hodnotiacej správy na stanovenie hodnoty zariadení na výrobu elektrickej energie (v súčasnosti v zálohe ministerstva financií) a výšky dlhov podniku CE Hunedoara;

                                 ii)

                                 po druhé, tieto založené aktíva by sa previedli na ministerstvo financií a ďalej na ministerstvo energetiky;

                                 iii)

                                 po tretie, tieto založené aktíva by sa previedli na novú spoločnosť a tá by potom bola poverená poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu.

                     (134)

                     Toto rozhodnutie platí bez toho, aby boli dotknuté takéto prevody aktív prostredníctvom plánovaného mimoriadneho nariadenia vlády za predpokladu, že plánovaný prevod vykonajú rumunské orgány v súlade so zákonnými požiadavkami, predovšetkým vrátane riadneho ohodnotenia týchto aktív.

               6.   ZÁVER

                     (135)

                     Komisia preto dospela k záveru, že Rumunsko poskytlo podniku CE Hunedoara neoprávnenú štátnu pomoc, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom a mala by sa vrátiť.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Úver od Medzinárodnej banky pre obnovu a rozvoj (úver od banky IBRD), za ktorý sa zaručil rumunský štát, ktorého následným príjemcom sa stal podnik CE Hunedoara, nebol neoprávnene poskytnutý podniku CE Hunedoara v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

            Článok 2
            Nasledujúce úvery v prospech podniku CE Hunedoara a vo výške uvedenej v bodoch a) až d) predstavujú štátnu pomoc, ktorú Rumunsko poskytlo neoprávnene [alebo ktorá nebola splatená, ako sa uvádza v bode d)], v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a je nezlučiteľná s vnútorným trhom:

                        a)

                        úver od Rumunskej obchodnej banky (BCR) dohodnutý ministerstvom financií a ďalej sprístupnený podniku CE Hunedoara na základe doplnkovej dohody o úvere (úver od banky BCR) – 83 485 450 RON;

                        b)

                        úver od Rumunskej rozvojovej banky (BRD) dohodnutý ministerstvom financií a ďalej sprístupnený podniku CE Hunedoara na základe doplnkovej dohody o úvere (úver od banky BRD) – 68 371 170 RON;

                        c)

                        úver poskytnutý na splatenie nezlučiteľnej pomoci, ktorej vrátenie sa vyžaduje v rozhodnutí týkajúcom sa nezlučiteľnej pomoci (úver na vrátenie nezlučiteľnej pomoci) – 34 785 015 RON;

                        d)

                        úver predstavujúci pomoc poskytnutú v súlade s rozhodnutím o pomoci na záchranu a úroky (úver na pomoc na záchranu), skutočne vyplatený vo výške 98 476 900 RON a nesplatený po šiestich mesiacoch od vyplatenia.

            Článok 3

               1.   Rumunsko vymôže od príjemcu pomoc uvedenú v článku 2, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

               2.   Skutočné sumy, ktoré sa majú vymáhať, sa rovnajú sumám skutočne vyplateným príjemcovi, ktoré príjemca nesplatil rumunskému štátu. Tieto sumy sa zvyšujú o úroky odo dňa, kedy bol úver poskytnutý k dispozícii príjemcovi, až do jeho skutočného vrátenia.

               3.   Úroky sa vypočítajú na základe zloženej úrokovej sadzby podľa kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (44).

               4.   Rumunsko s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia zruší všetky neuhradené platby pomoci uvedené v článku 2.

            Článok 4

               1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článku 2 musí byť okamžité a efektívne, bez toho, aby boli dotknuté primerané opatrenia, ktoré môže Rumunsko prijať s cieľom zachovať pokračujúcu prevádzku zariadení na výrobu elektrickej energie, ktoré sú potrebné na dodávanie elektrickej energie a tepla, za predpokladu, že také opatrenia sú primerané, odôvodnené a obmedzené časovo aj rozsahom na to, čo je nevyhnutné na zachovanie hodnoty zariadení.

               2.   Rumunsko zaistí vykonanie tohto rozhodnutia do štyroch mesiacov od dátumu oznámenia rozhodnutia.

            Článok 5

               1.   Do dvoch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia Rumunsko predloží Komisii tieto informácie:

                           a)

                           celková suma (istina a úroky z vymáhania), ktorá sa má od príjemcu vymôcť;

                           b)

                           podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení na vykonanie tohto rozhodnutia;

                           c)

                           podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení na zachovanie pokračujúcej prevádzky zariadení na výrobu elektrickej energie;

                           d)

                           dokumenty dokazujúce, že príjemcovi bolo nariadené vrátenie pomoci.

               2.   Rumunsko bude informovať Komisiu o priebehu vnútroštátnych opatrení na vykonanie tohto rozhodnutia až do vrátenia pomoci uvedenej v článku 2. Rumunsko na požiadanie Komisie bezodkladne predloží informácie o plánovaných a prijatých opatreniach na vykonanie tohto rozhodnutia. Okrem toho poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokoch z vymáhania, ktoré už príjemca vrátil.

            Článok 6
            Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.

            V Bruseli 8. novembra 2018

                  Za Komisiu

               Margrethe VESTAGER

                  členka Komisie

            (1)  Ú. v. EÚ C 158, 4.5.2018, s. 47.

            (2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

            (3)  Ú. v. EÚ C 23, 25.1.2013, s. 3.

            (4)  Rozhodnutie Rady 2010/787/EÚ z 10. decembra 2010 o štátnej pomoci na uľahčenie zatvorenia uhoľných baní neschopných konkurencie (Ú. v. EÚ L 336, 21.12.2010, s. 24).

            (5)  Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1877 z 20. apríla 2015 o tarifách účtovaných rumunskou spoločnosťou S.C. Hidroelectrica S.A. spoločnosti S.C. Termoelectrica S.A. a spoločnosti S.C. Electrocentrale Deva S.A. –SA.33475 (12/C) (Ú. v. EÚ L 275, 20.10.2015, s. 46), odôvodnenia 117 až 124.

            (6)  Výmenný kurz používaný v rámci informácií v tomto rozhodnutí je RON/EUR = 0,215 (k 31. januáru 2018).

            (7)  Rozhodnutie Komisie z 21. apríla 2015, SA.41318 (2015/N) – Rumunsko – Notifikácia pomoci na záchranu podniku Complexul Energetic Hunedoara (Ú. v. EÚ C 203, 19.6.2015, s. 5).

            (8)  Ú. v. EÚ C 249, 31.7.2014, s. 1.

            (9)  O tomto pláne sa diskutovalo aj na stretnutí s rumunskými orgánmi 23. októbra 2015.

            (10)  Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – Prípady, proti ktorým Komisia nevzniesla námietky (Ú. v. EÚ C 127, 21.4.2017, s. 1).

            (11)  Uvedená do prevádzky v dvoch etapách, prvá etapa prebiehala v rokoch 1969 až 1971 a druhá v rokoch 1977 až 1980 – pozri správu GMC Insolvency Consulting z marca 2016, strana 37, cigmc.ro/files/Raport%20art.%2097.pdf.

            (12)  Uvedená do prevádzky v dvoch etapách, prvá etapa prebiehala v rokoch 1956 až 1959 a druhá v rokoch 1962 až 1964 – pozri verejne dostupné informácie na adrese https://uzinaparoseni.wordpress.com/.

            (13)  Rozhodnutie týkajúce sa nezlučiteľnej pomoci prijaté 20. apríla 2015, odôvodnenia 84, 88 až 90, 98 a 117 až 124. Rozhodnutie o pomoci na záchranu z 21. apríla 2015, odôvodnenia 13 a 63.

            (14)  Rozhodnutie týkajúce sa prvej pomoci uhoľným baniam prijaté 22. februára 2012, odôvodnenia 4 až 10.

            (15)  Výročné správy regulačného úradu ANRE za roky 2013, 2014 a 2015, dostupné na adrese: http://www.anre.ro/en/about-anre/annual-reports-archive. Pozri tiež údaje spoločnosti Transelectrica týkajúce sa celkovej a dostupnej výrobnej kapacity pre každú použiteľnú jednotku podľa primárnych zdrojov energie dostupné na adrese: http://transelectrica.ro/web/tel/productie.

            (16)  Podnik CE Hunedoara, správy vydané predstavenstvom spoločnosti za roky 2013, 2014 a 2015, dostupné na adrese: http://www.cenhd.ro/index.php/situatii-financiare/.

            (17)  Výročné správy burzy OPCOM za roky 2013, 2014 a 2015, dostupné na adrese: https://www.opcom.ro/compania/compania.php?lang=ro&id=6.

            (18)  Pozri napríklad faktory zaťaženia uvedené v rozhodnutí SA.38760 (2016/C) (Ú. v. EÚ C 46, 5.2.2016, s. 19).

            (19)  http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2013/Raportul%20administratorilor%20-%202013.pdf, strana 3.
         http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2014/Raportul%20administratorilor%20-%202014.pdf, strana 3.
         http://www.cenhd.ro/images/File/Situatii%20financiare/2015/Raportul%20administratorilor%20-%202015.pdf, strana 11.

            (20)  Rozhodnutie o pomoci na záchranu z 21. apríla 2015, odôvodnenia 14, 16 a 17.

            (21)  SA. 33812 (2012/NN) – Rumunsko – Neoprávnená štátna pomoc na povinné environmentálne projekty.

            (22)  Mimoriadne nariadenie vlády č. 26/2018 a rozhodnutie vlády č. 760/2017.

            (23)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/1442 z 31. júla 2017, ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ stanovujú závery o najlepších dostupných technikách (BAT) pre veľké spaľovacie zariadenia (Ú. v. EÚ L 212, 17.8.2017, s. 1).

            (24)  Pozri vec C-482/99 Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), ECLI:EU:C:2002:294.

            (25)  Pozri vec C-248/84 Nemecko/Komisia, ECLI:EU:C:1987:437, bod 17.

            (26)  Rozsudok Súdneho dvora z 19. marca 2013, Bouygues a Bouygues Télécom/Komisia a ďalší, spojené veci C-399/10 P a C-401/10 P, ECLI:EU:C:2013:175, body 137, 138 a 139.

            (27)  Vec C-300/16P Komisia/Frucona Košice, ECLI:EU:C:2017:706, bod 28.

            (28)  Rozhodnutie o pomoci na záchranu z 21. apríla 2015, odôvodnenia 30 a 31.

            (29)  Vec T-423/14 Larko Geniki Metalleftiki kai Metallourgiki AE/Komisia, ECLI:EU:T:2018:57, bod 193 a citovaná judikatúra.

            (30)  Pozri predovšetkým vec 730/79 Philip Morris/Komisia, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11; vec C-53/00 Ferring, ECLI:EU:C:2001:627, bod 21; vec C-372/97 Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:2004:234, bod 44.

            (31)  Vec T-214/95 Het Vlaamse Gewest/Komisia, ECLI:EU:T:1998:77.

            (32)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55).

            (33)  Pozri vec C-364/90 Taliansko/Komisia, ECLI:EU:C:1993:157, bod 20.

            (34)  Vec C-280/00 Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark, Zb. 2003, s. I-7747.

            (35)  Rozhodnutie Komisie 2012/21/EÚ z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3).

            (36)  Oznámenie Komisie, Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) (Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 15).

            (37)  Veci T-244/93 a T-486/93 TWD Deggendorf/Komisia, ECLI:EU:T:1995:160, bod 56.

            (38)  Pozri vec C-70/72 Komisia/Nemecko, ECLI:EU:C:1973:87, bod 13.

            (39)  Pozri spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Španielsko/Komisia, ECLI:EU:C:1994:325, bod 75.

            (40)  Pozri vec C-75/97 Belgicko/Komisia, ECLI:EU:C:1999:311, body 64 a 65.

            (41)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

            (42)  Rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004, Nemecko/Komisia, C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, bod 85; rozsudok Súdneho dvora z 15. januára 1986, Komisia/Belgicko, C-52/84, ECLI:EU:C:1986:3, bod 14; rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1990, Belgicko/Komisia, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, body 60 až 62.

            (43)  Rozsudok Súdneho dvora z 11. decembra 2012, Komisia/Španielsko, C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, bod 104.

            (44)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/325 z 25. februára 2019, ktorým sa mení rozhodnutie 2012/642/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Bielorusku

text:
                  26.2.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 57/4

         ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2019/325
         z 25. februára 2019,
         ktorým sa mení rozhodnutie 2012/642/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Bielorusku
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,
         so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
         keďže:

                     (1)

                     Rada 15. októbra 2012 prijala rozhodnutie 2012/642/SZBP (1) o reštriktívnych opatreniach voči Bielorusku.

                     (2)

                     Na základe preskúmania uvedeného rozhodnutia by sa platnosť reštriktívnych opatrení voči Bielorusku mala predĺžiť do 28. februára 2020.

                     (3)

                     Rozhodnutie 2012/642/SZBP by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Článok 8 rozhodnutia 2012/642/SZBP sa nahrádza takto:

                  „Článok 8

                     1.   Toto rozhodnutie sa uplatňuje do 28. februára 2020.

                     2.   Toto rozhodnutie je predmetom nepretržitej revízie a obnovuje sa alebo sa mení, ak Rada nepovažuje jeho ciele za splnené.“

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            V Bruseli 25. februára 2019

                  Za Radu

                  predseda

               G. CIAMBA

            (1)  Rozhodnutie Rady 2012/642/SZBP z 15. októbra 2012 o reštriktívnych opatreniach voči Bielorusku (Ú. v. EÚ L 285, 17.10.2012, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady z 18. februára 2019, ktorým sa predlžuje funkčné obdobie predsedu odvolacieho senátu Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo

text:
                  26.2.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  C 73/2

         ROZHODNUTIE RADY
         z 18. februára 2019,
         ktorým sa predlžuje funkčné obdobie predsedu odvolacieho senátu Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo
         (2019/C 73/03)
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1001 zo 14. júna 2017 o ochrannej známke Európskej únie (1), a najmä na jeho článok 166 ods. 3,
         keďže správna rada Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo 20. novembra 2018 rozhodla, že Rade Európskej únie navrhne predĺženie funkčného obdobia pána Gordona HUMPHREYSA ako predsedu odvolacieho senátu Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo o päť rokov od 1. septembra 2019,
         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Funkčné obdobie pána Gordona HUMPHREYSA ako predsedu odvolacieho senátu Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo sa týmto predlžuje od 1. septembra 2019 do 31. augusta 2024.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

            V Bruseli 18. februára 2019

                  Za Radu

                  predseda

               N. BĂDĂLĂU

            (1)  Ú. v. EÚ L 154, 16.6.2017, s. 1.