title: 2009/300/ES: Rozhodnutie Komisie z  12. marca 2009 , ktorým sa ustanovujú revidované ekologické kritériá pri udeľovaní európskej environmentálnej značky Spoločenstva televízorom [oznámené pod číslom K(2009) 1830] (Text s významom pre EHP)

text:
               28.3.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 82/3

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   z 12. marca 2009,
   ktorým sa ustanovujú revidované ekologické kritériá pri udeľovaní európskej environmentálnej značky Spoločenstva televízorom
   [oznámené pod číslom K(2009) 1830]
   (Text s významom pre EHP)
   (2009/300/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 zo 17. júla 2000 o revidovanej metóde Spoločenstva pri udeľovaní environmentálnej značky (1), najmä na druhý pododsek jeho článku 6 ods. 1,
   po porade s Výborom Európskej únie na udeľovanie environmentálnej značky,
   keďže:

               (1)

               Podľa nariadenia (ES) č. 1980/2000 sa environmentálna značka Spoločenstva môže udeliť výrobku, ktorého vlastnosti umožňujú, aby významne prispel k zlepšeniu kľúčových aspektov životného prostredia.

               (2)

               Z nariadenia (ES) č. 1980/2000 vyplýva, že osobitné kritériá environmentálnej značky vypracované na základe kritérií navrhnutých Výborom Európskej únie na udeľovanie environmentálnej značky sa majú ustanoviť podľa skupín výrobkov.

               (3)

               V tomto nariadení sa tiež uvádza, že preskúmanie kritérií na udelenie environmentálnej značky a požiadaviek na hodnotenie a overovanie týchto kritérií sa uskutoční s dostatočným predstihom pred skončením platnosti kritérií určených pre danú skupinu výrobkov.

               (4)

               Podľa nariadenia (ES) č. 1980/2000 sa náležite preskúmali ekologické kritériá, ako aj príslušné hodnotiace a overovacie požiadavky ustanovené rozhodnutím Komisie 2002/255/ES z 25. marca 2002 o ustanovení ekologických kritérií pre udelenie environmentálnej značky Spoločenstva televízorom (2).

               (5)

               S cieľom zohľadniť vývoj v oblasti vedy a trhov je so zreteľom na tento prieskum vhodné zaviesť nové ekologické kritériá.

               (6)

               Ďalej je vhodné so zreteľom na nové technológie upraviť definíciu skupiny výrobkov, ktorá je ustanovená v spomínanom rozhodnutí.

               (7)

               Preto by sa v záujme jasnosti malo rozhodnutie 2002/255/ES nahradiť. Keďže sa obdobie platnosti ekologických kritérií ustanovené v rozhodnutí predĺžilo do 31. októbra 2009, rozhodnutie by sa malo nahradiť k 1. novembru 2009.

               (8)

               Tieto ekologické kritériá a súvisiace požiadavky na hodnotenie a overovanie sú platné do 31. októbra 2013.

               (9)

               Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 17 nariadenia (ES) č. 1980/2000,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Skupina výrobkov „televízory“ obsahuje:

      „Sieťové elektronické zariadenie, ktorých hlavný účel a funkcia je prijímať, dekódovať a zobraziť prenášané signály TV.“

   Článok 2
   Na udelenie environmentálnej značky Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 1980/2000 musí televízor spadať do skupiny výrobkov „televízory“ a musí spĺňať kritériá ustanovené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 3
   Ekologické kritériá pre skupinu výrobkov „televízory“, ako aj súvisiace požiadavky na hodnotenie a overovanie sú platné do 31. októbra 2013.
   Článok 4
   Na správne účely sa televízorom prideľuje číselný kód „022“.
   Článok 5
   Rozhodnutie 2002/255/ES sa zrušuje.
   Článok 6
   Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. novembra 2009.
   Článok 7
   Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

      V Bruseli 12. marca 2009

            Za Komisiu

         Stavros DIMAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 237, 21.9.2000, s. 1.

      (2)  Ú. v. ES L 87, 4.4.2002, s. 53.

      PRÍLOHA
      RÁMEC
      Ciele kritérií
      Spotrebič, ktorému má byť udelená environmentálna značka, musí spĺňať kritériá uvedené v tejto prílohe, ktoré sú zamerané na podporovanie:

                  —

                  zníženia škôd na životnom prostredí alebo rizík súvisiacich s využívaním energie (globálne otepľovanie, kyslé dažde, spotrebovanie neobnoviteľných zdrojov) znížením spotreby energie,

                  —

                  zníženia škôd na životnom prostredí spojených s využívaním prírodných zdrojov,

                  —

                  obmedzenia škôd na životnom prostredí spojených s používaním nebezpečných látok tým, že sa zníži používanie takýchto látok.

            Okrem toho kritériá podporujú zavádzanie najlepších riešení (optimálne používanie so zreteľom na ochranu životného prostredia) a zlepšujú povedomie zákazníkov o životnom prostredí.
      Príslušným orgánom sa odporúča, aby pri posudzovaní žiadostí a sledovaní súladu s kritériami uvedenými v tejto prílohe zohľadňovali vykonávanie uznávaných systémov environmentálneho riadenia, akými sú EMAS alebo EN ISO 14001 (poznámka: uplatňovanie takýchto systémov riadenia sa nevyžaduje).
      Požiadavky na hodnotenie a overovanie
      Konkrétne požiadavky na posudzovanie a overovanie sa uvádzajú v rámci každého kritéria.
      Ak je možné, skúšanie by mali vykonávať riadne akreditované laboratóriá alebo laboratóriá, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v norme EN ISO 17025 a sú oprávnené na vykonávanie príslušných skúšok.
      Príslušné orgány môžu v prípade potreby vyžadovať sprievodnú dokumentáciu a vykonať nezávislé overenia.
      Príslušným orgánom sa odporúča, aby pri posudzovaní žiadostí a monitorovaní súladu s kritériami zohľadňovali implementáciu uznávaných systémov environmentálneho riadenia, akými sú EMAS alebo ISO 14001 (poznámka: uplatňovanie takýchto systémov riadenia sa nevyžaduje).
      KRITÉRIÁ
      1.   Úspora energie
      a)   Pasívny pohotovostný režim

                  i)

                  Spotreba televízorov v pasívnom pohotovostnom režime je ≤ 0,30 W, s výnimkou prípadov, keď je splnená podmienka v bode ii;

                  ii)

                  v prípade televízorov s ľahko viditeľným tlačidlom úplného vypnutia, keď sa vypínač posunie do polohy vypnuté, je spotreba energie televízora < 0,01 W, spotreba televízora v pasívnom pohotovostnom režime je ≤ 0,50 W.

            b)   Maximálna spotreba energie
      Spotreba energie televízorov, keď sú zapnuté, je ≤ 200 W.
      c)   Energetická účinnosť
      Televízory umiestnené na trhu s environmentálnou značkou musia mať do 31. decembra 2010 spotrebu energie v aktívnom režime presne 0,64 × (20 W + A × 4,3224 W/dm2) alebo nižšiu.
      Televízory s environmentálnou značkou umiestnené na trhu musia mať od 1. januára 2011 do 31. decembra 2012 spotrebu energie v aktívnom režime presne 0,51 × (20 W + A × 4,3224 W/dm2) alebo nižšiu.
      Televízory s environmentálnou značkou umiestnené na trhu musia mať od 1. januára 2013 spotrebu energie v aktívnom režime presne 0,41 × (20 W + A × 4,3224 W/dm2) alebo nižšiu.
      „A“ je rozmer viditeľnej plochy obrazovky (1) vyjadrený v dm2.

         Posudzovanie a overovanie [body a) až c)]: televízor sa testuje vzhľadom na jeho spotrebu energie v zapnutom režime v stave, v akom je doručený zákazníkovi, v súvislosti s revidovanou normou IEC62087, s použitím dynamického vysielacieho video signálu („Metódy merania spotreby energie audio, video a súvisiaceho zariadenia“). Ak sa pri zapnutí televízora zobrazí povinné menu, automatickým nastavením je nastavenie odporúčané výrobcom na bežné používanie v domácnosti. Žiadateľ poskytne príslušnému orgánu, ktorý udeľuje environmentálnu značku, správu o skúške, v ktorej sa preukáže, že televízor spĺňa požiadavky ustanovené v bodoch a) až c).
      Na splnenie podmienok uvedených v písmene a) bode ii) žiadateľ vyhlási, že ich televízor spĺňa požiadavky a poskytne fotografický dôkaz o tlačidle úplného vypnutia.
      S cieľom splniť podmienky bodu c) žiadateľ dokáže, že všetky televízory s environmentálnou značkou splnia pri prvom umiestnení na trhu po dátume uvedenom v kritériu patričné kritérium o energetickej účinnosti. V prípade, že to nie je dokázateľné, príslušný orgán vydá len licenciu o environmentálnej značke na obdobie, na ktoré sa tento súlad dá dokázať.
      2.   Obsah ortuti v žiarivkách
      Vo všetkých žiarivkách je celková hodnota ortuti (Hg) na obrazovku najviac 75 mg na obrazovky s viditeľnou diagonálou obrazovky do 101 cm (vrátane) (40 palcov).
      Vo všetkých žiarivkách je celková hodnota ortuti (Hg) na obrazovku najviac 99 mg na obrazovky s viditeľnou diagonálou obrazovky viac ako 101 cm (40 palcov).

         Posudzovanie a overovanie: žiadateľ poskytne podpísané vyhlásenie o tom, že jeho televízor spĺňa tieto požiadavky. Vyhlásenie obsahuje materiály dodávateľa o čísle použitých žiariviek a celkovom obsahu ortuti v žiarivkách.
      3.   Predĺženie životnosti
      Výrobca poskytne obchodnú záruku, že televízor bude fungovať aspoň dva roky. Táto záruka platí odo dňa doručenia dodávky zákazníkovi.
      Dostupnosť kompatibilných elektronických náhradných súčiastok musí byť zaručená na sedem rokov od ukončenia výroby.

         Posudzovanie a overovanie: žiadateľ poskytne vyhlásenie o súlade výrobku s týmito požiadavkami.
      4.   Návrh na demontáž
      Výrobca musí preukázať, že profesionálni recyklovatelia ľahko dokážu rozobrať televízor za pomoci nástrojov, ktoré majú zvyčajne k dispozícii na účel:

                  —

                  vykonania opráv a náhrady opotrebovaných častí,

                  —

                  modernizácie starších alebo zastaraných častí a

                  —

                  triedenia častí a materiálov, výhradne s cieľom recyklovať ich.

            Na uľahčenie demontáže:

                  —

                  súčiastky televízora sa dajú rozmontovať, napr. skrutky, príchytky, najmä časti obsahujúce nebezpečné látky,

                  —

                  plastové časti na účely recyklácie musia obsahovať jeden polymér alebo kompatibilné polyméry a ak ich hmotnosť presahuje 25 g, sú označené ako ISO 11469,

                  —

                  kovové vložky, ktoré sa nedajú oddeliť, sa nemôžu používať,

                  —

                  údaje o vlastnostiach a množstve nebezpečných látok v televízoroch sa zhromažďujú v súlade so smernicou Rady 2006/121/ES (2) a s Globálne harmonizovaným systémom klasifikácie a označovania chemikálií (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals, GHS).

         Posudzovanie a overovanie: Spolu so žiadosťou sa predkladá aj správa o skúške, v ktorej sa podrobnejšie opíše rozobratie televízora. Zahŕňa nákres rozloženého televízneho prijímača, v ktorom sú označené hlavné súčasti ako aj všetky nebezpečné látky v nich. Môže mať písomný alebo audiovizuálny formát. Informácie o nebezpečných látkach sa poskytnú príslušnému orgánu, ktorý udeľuje označenia, v podobe zoznamu látok s uvedením typu materiálu, použitého množstva a umiestnenia.
      5.   Ťažké kovy a spomaľovače horenia

                  a)

                  Kadmium, olovo, ortuť, šesťmocný chróm alebo spomaľovače horenia polybrómované bifenyly (PBB) alebo polybrómované difenylétery (PBDE), ako sa uvádzajú v článku 4 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES (3), sa nepoužívajú v televízoroch, pokiaľ sa aplikácia týchto látok uvádza v prílohe k smernici ako oslobodená od požiadaviek článku 4 ods. 1 smernice, alebo pokiaľ ich maximálna hodnota koncentrácie sa rovná hranici stanovená v tej istej prílohe alebo je nižšia. Podľa prílohy je maximálna hodnota koncentrácie PBB a PBDE < 0,1 %.

                  b)

                  Plastové časti nesmú obsahovať látky na spomaľovanie horenia alebo prípravky obsahujúce látky, ktoré v čase používania majú alebo môžu mať pridelenú ktorúkoľvek z týchto viet označujúcich špecifickú rizikovosť alebo ich kombinácií:

                              —

                              R40 (možné riziko rakoviny),

                              —

                              R45 (môže spôsobiť rakovinu),

                              —

                              R46 (môže spôsobiť dedičné genetické poškodenie),

                              —

                              R50 (veľmi toxický pre vodné organizmy),

                              —

                              R51 (toxický pre vodné organizmy),

                              —

                              R52 (škodlivý pre vodné organizmy),

                              —

                              R53 (môže spôsobiť dlhodobé škodlivé účinky vo vodnej zložke životného prostredia),

                              —

                              R60 (môže poškodiť plodnosť),

                              —

                              R61 (môže spôsobiť poškodenie nenarodeného dieťaťa),

                              —

                              R62 (možné riziko poškodenia plodnosti),

                              —

                              R63 (možné riziko poškodenia nenarodeného dieťaťa)

                        ako sa uvádza v smernici Rady 2006/121/ES. Táto požiadavka sa nevzťahuje na reaktívne spomaľovače horenia, t. j. také, ktoré počas používania menia svoje vlastnosti (t. j. konečný výrobok ich v podstate neobsahuje v koncentrácii > 0,1 %), a teda označenia R vo vyššie uvedenej klasifikácii sa na ne neaplikujú.

         Posudzovanie a overenie: Príslušnému orgánu, ktorý udeľuje označenia, sa predloží certifikát podpísaný výrobcom televízora, v ktorom vyhlási súlad s týmito požiadavkami. Vyhlásenie o súlade, ktoré podpíšu dodávatelia plastových súčastí a spomaľovačov horenia, a kópie patričných dokumentov o bezpečnostných údajoch vzťahujúcich sa na materiál a látky sa takisto predložia príslušnému orgánu udeľujúcemu označenie. Všetky spomaľovače horenia sa jasne označia.
      6.   Pokyny pre užívateľa
      Televízor sa používateľovi predáva s príslušnými informáciami o správnom používaní so zreteľom na životné prostredie. Tieto informácie musia byť umiestnené na jednom, ľahko viditeľnom mieste v pokynoch pre užívateľa ako aj na webovej stránke výrobcu. Tieto informácie zahŕňajú najmä:

                  a)

                  spotrebu energie televízora v rôznych režimoch: zapnutý, vypnutý, pasívny pohotovostný režim vrátane informácií o možnej úspore energie v rôznych režimoch;

                  b)

                  priemernú ročnú spotrebu energie televízora vyjadrenú v kWh, vypočítanú na základe spotreby energie v režime zapnutý, v prevádzke 4 hodiny denne a 365 dní v roku;

                  c)

                  informáciu, že energetická účinnosť znižuje spotrebu energie, a teda šetrí peniaze nižšími účtami za elektrinu;

                  d)

                  ďalej uvedené odporúčania, ako znížiť spotrebu energie, keď nik nepozerá televíziu:

                              —

                              vypnutím televízora zo zdroja elektrického napätia, teda vytiahnutím zo zásuvky, sa vo všetkých televízoroch zníži spotreba energie na nulu a takéto vypnutie sa odporúča, keď sa televízor nepoužíva dlhšie obdobie, napr. počas dovolenky,

                              —

                              pri vypnutí tlačidla na televízore (ak je namontované) sa zníži spotreba energie na takmer nulovú hodnotu,

                              —

                              uvedením televízora do pohotovostného režimu sa zníži spotreba energie, ale stále sa bude čerpať určité množstvo energie,

                              —

                              znížením jasu obrazovky sa zníži spotreba energie;

                  e)

                  pozícia tlačidla na televízore (ak je namontované);

                  f)

                  informácie v prípade opravy týkajúce sa vymedzenia, kto je kvalifikovaný na opravu televízorov, vrátane prípadných kontaktných údajov;

                  g)

                  inštrukcie pri konci životnosti slúžiace na správne zneškodnenie televíznych prijímačov v zneškodňovacích centrách alebo prípadne prostredníctvom schém vrátenia tovaru maloobchodníkom, čo je v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/96/ES (4);

                  h)

                  informácia, že výrobku bola udelená značka európsky kvet (environmentálna značka EÚ) so stručným vysvetlením jej významu spolu s informáciou, že viac informácií o environmentálnej značke je možné nájsť na internetovej adrese http://www.ecolabel.eu

         Posudzovanie a overovanie: Uchádzač podáva vyhlásenie o tom, že výrobok spĺňa tieto požiadavky, a poskytne kópiu používateľskej príručky príslušnému orgánu, ktorý posudzuje žiadosť.
      7.   Informácie uvedené na environmentálnej značke
      Kolónka č. 2 na environmentálnej značke obsahuje tento text:

                  —

                  vysoká energetická účinnosť,

                  —

                  znížené emisie CO2,

                  —

                  navrhnuté na uľahčenie opravy a recyklácie.

         Posudzovanie a overovanie: Žiadateľ poskytne vyhlásenie o súlade výrobku s touto požiadavkou a príslušnému orgánu pre udeľovanie značky poskytne kópiu environmentálnej značky tak, ako je uvedená na obale a/alebo výrobku a/alebo v sprievodnej dokumentácii.

         (1)  Rozmer obrazovky: Toto je rozmer obrazovky v dm2. Je rovný [veľkosť obrazovky × veľkosť obrazovky × 0,480] pre štandardnú obrazovku (pomer strán 4:3) a [veľkosť obrazovky × veľkosť obrazovky × 0,427] pre širokú obrazovku (pomer strán 16:9).

         (2)  Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 851.

         (3)  Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 19.

         (4)  Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 24.


title: Rozhodnutie Rady 2013/34/SZBP zo 17. januára 2013 o vojenskej misii Európskej únie na podporu výcviku ozbrojených síl Mali (EUTM Mali)

text:
               18.1.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 14/19

         ROZHODNUTIE RADY 2013/34/SZBP
   zo 17. januára 2013
   o vojenskej misii Európskej únie na podporu výcviku ozbrojených síl Mali (EUTM Mali)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 42 ods. 4 a článok 43 ods. 2,
   so zreteľom na návrh vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Dňa 23. júla 2012 Rada konštatovala, že dramatické zmeny v Mali si vyžadujú, aby Únia preskúmala opatrenia, ktoré by mala prijať na podporu obnovenia demokratickej vlády a právneho štátu na celom území Mali. Požiadala vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) a Komisiu, aby v záujme reakcie na meniacu sa situáciu predložili konkrétne návrhy opatrení Únie vo viacerých oblastiach.

               (2)

               Listom z 18. septembra 2012 požiadal prezident Malijskej republiky o podporu Únie v záujme obnovenia územnej celistvosti Mali.

               (3)

               Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov vo svojej rezolúcii 2071 (2012) z 12. októbra 2012 o situácii v Mali vyjadrila vážne obavy z dôsledkov nestability severnej časti Mali pre región a širšiu oblasť a zdôraznila, že zachovanie stability v celom regióne Sahel vyžaduje rýchlu reakciu, a vyzvala medzinárodných partnerov vrátane Únie, aby poskytli pomoc, odborné poradenstvo, výcvik a podporu pri budovaní kapacít ozbrojeným a bezpečnostným silám Mali.

               (4)

               Rada vo svojich záveroch z 15. októbra 2012 požiadala, aby sa urýchlene vykonali a zintenzívnili práce na plánovaní prípadnej vojenskej misie v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP), a to najmä vypracovaním koncepcie krízového riadenia týkajúcej sa reorganizácie a výcviku malijských obranných síl, a aby sa pritom zohľadnili podmienky potrebné pre úspech takejto misie vrátane úplnej podpory malijských orgánov a vymedzenia stratégie ukončenia misie.

               (5)

               V záveroch z 19. novembra 2012 Rada uvítala predloženie koncepcie krízového riadenia zo strany VP a vyzvala príslušné pracovné skupiny, aby túto koncepciu urýchlene preskúmali v záujme jej schválenia na zasadnutí Rady v decembri 2012.

               (6)

               Dňa 10. decembra 2012 Rada schválila koncepciu krízového riadenia pre prípadnú vojenskú výcvikovú misiu v Mali v rámci SBOP. Rada zdôraznila, že misia v Mali by bola podstatným prvkom v komplexnom prístupe Únie vypracovanom v stratégii pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel.

               (7)

               Dňa 24. decembra 2012 prezident Malijskej republiky zaslal VP pozývací list, v ktorom uvítal nasadenie vojenskej výcvikovej misie EÚ v Mali.

               (8)

               Politický a bezpečnostný výbor (PBV) by mal pod vedením Rady a VP vykonávať politickú kontrolu nad vojenskou misiou Únie, poskytovať jej strategické vedenie a prijímať príslušné rozhodnutia v súlade s článkom 38 tretím odsekom Zmluvy o Európskej únii (Zmluvy o EÚ).

               (9)

               Je potrebné prerokovať a uzavrieť medzinárodné dohody týkajúce sa postavenia jednotiek a zamestnancov EÚ a účasti tretích štátov na misiách Únie.

               (10)

               Prevádzkové výdavky vyplývajúce z tohto rozhodnutia, ktoré majú vojenské alebo obranné dôsledky, by mali hradiť členské štáty podľa článku 41 ods. 2 Zmluvy o EÚ a v súlade s rozhodnutím Rady 2011/871/SZBP z 19. decembra 2011, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (Athena) (1).

               (11)

               V súlade s článkom 5 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o EÚ a Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), sa Dánsko nezúčastňuje na vypracúvaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami. Keďže sa Dánsko na vykonávaní tohto rozhodnutia nezúčastňuje, nezúčastňuje sa ani na financovaní tejto misie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Misia
   1.   Únia realizuje vojenskú výcvikovú misiu (EUTM Mali), ktorej účelom je poskytnúť na juhu Mali vojenské a výcvikové poradenstvo malijským ozbrojeným silám (MAF) operujúcim pod dohľadom legitímnych civilných orgánov s cieľom prispieť k obnove ich vojenských spôsobilostí a tak im umožniť viesť vojenské operácie, ktorých cieľom je obnoviť územnú celistvosť Mali a znížiť hrozbu, ktorú predstavujú teroristické skupiny. Misia EUTM Mali sa nezúčastňuje na bojových operáciách.
   2.   Cieľom misie EUTM Mali je reagovať na operačné potreby MAF poskytovaním:

               a)

               výcviku na podporu MAF;

               b)

               výcviku a poradenstva v oblasti velenia a kontroly, logistického reťazca a ľudských zdrojov rovnako ako prípravy v oblasti medzinárodného humanitárneho práva, civilnej ochrany a ľudských práv.

         3.   Misia EUTM Mali sa sústreďuje na posilňovanie podmienok pre riadnu politickú kontrolu legitímnymi civilnými orgánmi MAF.
   4.   Misia EUTM Mali svoju činnosť vykonáva v úzkej koordinácii s ďalšími aktérmi podporujúcimi MAF, predovšetkým s Organizáciou Spojených národov (OSN) a Hospodárskym spoločenstvom západoafrických štátov (ECOWAS).
   Článok 2
   Vymenovanie veliteľa misie EÚ
   1.   Za veliteľa misie EÚ sa týmto vymenúva brigádny generál François LECOINTRE.
   2.   Veliteľ misie EÚ vykonáva funkciu veliteľa operácie EÚ a veliteľa ozbrojených síl EÚ.
   Článok 3
   Ustanovenie veliteľstva misie
   1.   Veliteľstvo misie EUTM Mali sa nachádza v Mali. Vykonáva funkcie operačného veliteľstva a vojenského veliteľstva.
   2.   Veliteľstvo misie zahŕňa podpornú bunku v Bruseli.
   Článok 4
   Plánovanie a začatie misie EUTM Mali
   Rozhodnutie o začatí EUTM Mali prijíma Rada po schválení plánu misie a pravidiel nasadenia.
   Článok 5
   Politická kontrola a strategické vedenie
   1.   Politickú kontrolu a strategické vedenie misie EUTM Mali vykonáva PBV pod vedením Rady a VP. Rada týmto poveruje PBV prijať príslušné rozhodnutia v súlade s článkom 38 Zmluvy o EÚ. Toto poverenie zahŕňa právomoc meniť a dopĺňať dokumenty, ktoré sa týkajú plánovania, vrátane plánu misie a štruktúry velenia. Toto poverenie tiež zahŕňa právomoci prijímať rozhodnutia o vymenovaní následných veliteľov misie EÚ. Právomoc rozhodovať o cieľoch a ukončení misie EUTM Mali si ponecháva Rada.
   2.   PBV pravidelne podáva správy Rade.
   3.   PBV pravidelne dostáva správy od predsedu Vojenského výboru EÚ (VVEÚ) o vykonávaní misie EUTM Mali. PBV môže v prípade potreby na svoje zasadnutia pozvať veliteľa misie EÚ.
   Článok 6
   Vojenské vedenie
   1.   VVEÚ zabezpečí monitorovanie riadneho priebehu misie EUTM Mali, za ktorú zodpovedá veliteľ misie EÚ.
   2.   VVEÚ pravidelne dostáva správy od veliteľa misie EÚ. Vojenský výbor môže v prípade potreby pozvať veliteľa misie EÚ na svoje zasadnutia.
   3.   Predseda VVEÚ je hlavnou kontaktnou osobou pre veliteľa misie EÚ.
   Článok 7
   Jednotnosť reakcie EÚ a koordinácia
   1.   VP zabezpečuje vykonávanie tohto rozhodnutia a tiež jeho jednotnosť s vonkajšou činnosťou Únie ako celku vrátane vykonávania rozvojových programov Únie.
   2.   Bez toho, aby bola dotknutá štruktúra velenia, vedúci delegácie Únie v Bamaku poskytuje v úzkej koordinácii s koordinátorom EÚ pre región Sahel veliteľovi misie EÚ miestne politické poradenstvo.
   3.   Misia EUTM Mali vykonáva svoju činnosť v úzkej koordinácii s misiou Únie v rámci SBOP v Nigeri (EUCAP SAHEL Niger) s cieľom preskúmať možné synergie.
   4.   Misia EUTM Mali koordinuje svoje aktivity s bilaterálnymi aktivitami členských štátov v Mali, ako aj inými medzinárodnými aktérmi v regióne, predovšetkým OSN a Africkou úniou (AÚ), ECOWAS a s bilaterálnymi aktérmi vrátane Spojených štátov amerických a Kanady a s kľúčovými regionálnymi aktérmi.
   Článok 8
   Účasť tretích štátov
   1.   Bez toho, aby bola dotknutá autonómia rozhodovania Únie a jej jednotný inštitucionálny rámec, a v súlade s príslušnými usmerneniami Európskej rady sa môžu tretie štáty vyzvať, aby sa zúčastnili na misii EUTM Mali.
   2.   Rada týmto poveruje PBV, aby vyzval tretie štáty na poskytnutie príspevku a aby podľa odporúčania veliteľa misie EÚ a VVEÚ prijal príslušné rozhodnutia o prijatí navrhovaných príspevkov.
   3.   Podrobné podmienky týkajúce sa účasti tretích štátov sa ustanovia v dohodách, ktoré sa uzatvoria v súlade s článkom 37 Zmluvy o EÚ a v súlade s postupom ustanoveným v článku 218 ZFEÚ. Ak Únia a tretí štát uzatvorili dohodu ustanovujúcu rámec účasti tohto tretieho štátu na misiách krízového riadenia Únie, uplatňujú sa v súvislosti s misiou EUTM Mali ustanovenia takejto dohody.
   4.   Tretie štáty, ktoré významným spôsobom prispievajú k misii EUTM Mali, majú z hľadiska každodenného riadenia misie EUTM Mali rovnaké práva a povinnosti ako členské štáty, ktoré sa na misii EUTM Mali zúčastňujú.
   5.   Rada týmto poveruje PBV, aby prijal príslušné rozhodnutia o zriadení výboru prispievateľov, ak by tretie štáty poskytli významné vojenské príspevky.
   Článok 9
   Postavenie zamestnancov pod vedením EÚ
   Postavenie jednotiek a zamestnancov pod vedením EÚ vrátane výsad, imunít a iných záruk potrebných na splnenie a hladký priebeh ich misie sa dohodne v súlade s postupom ustanoveným v článku 37 Zmluvy o EÚ a v súlade s postupom ustanoveným v článku 218 ZFEÚ.
   Článok 10
   Finančné dojednania
   1.   Spoločné náklady misie EUTM Mali sa spravujú v súlade s rozhodnutím 2011/871/SZBP.
   2.   Finančná referenčná suma na spoločné náklady misie EUTM Mali je 12,3 milióna EUR. Percentuálny podiel referenčnej sumy uvedený v článku 25 ods. 1 rozhodnutia 2011/871/SZBP je 50 % a percentuálny podiel pre záväzok uvedený v článku 32 ods. 3 rozhodnutia 2011/871/SZBP je 70 %.
   Článok 11
   Sprístupnenie informácií
   1.   VP je oprávnený v prípade potreby a v súlade s potrebami misie EUTM Mali poskytovať tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu utajované skutočnosti EÚ, ktoré sa vypracovali na účely misie EUTM Mali, v súlade s rozhodnutím Rady 2011/292/EÚ z 31. marca 2011 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (2):

               a)

               do stupňa utajenia stanoveného v uplatniteľných dohodách o bezpečnosti informácií uzavretých medzi Úniou a dotknutým tretím štátom alebo

               b)

               do stupňa utajenia „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ v iných prípadoch.

         2.   VP je v súlade s rozhodnutím 2011/292/EÚ tiež oprávnený v súlade s operačnými potrebami misie EUTM Mali poskytovať OSN a ECOWAS-u utajované skutočnosti EÚ vypracované na účely misie EUTM Mali, a to do stupňa utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“. Na tento účel sa medzi VP a príslušnými orgánmi OSN a ECOWAS-u vypracujú dohody.
   3.   V prípade špecifickej a bezodkladnej operačnej potreby je VP tiež oprávnený sprístupniť v súlade s rozhodnutím 2011/292/EÚ hostiteľskému štátu akékoľvek utajované skutočnosti EÚ do stupňa utajenia „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ktoré boli vypracované na účely misie EUTM Mali. Na tento účel sa medzi VP a príslušnými orgánmi hostiteľského štátu vypracujú dohody.
   4.   VP je oprávnený sprístupniť tretím štátom pridruženým k tomuto rozhodnutiu akékoľvek neutajované dokumenty EÚ, ktoré sa týkajú rokovaní Rady o misii EUTM Mali a na ktoré sa vzťahuje povinnosť zachovávať služobné tajomstvo podľa článku 6 ods. 1 rokovacieho poriadku Rady (3).
   5.   VP môže právomoci uvedené v odsekoch 1 až 4, ako aj spôsobilosť uzavrieť dohody uvedené v odsekoch 2 a 3 delegovať na personál Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a/alebo na veliteľa misie EÚ.
   Článok 12
   Nadobudnutie účinnosti a ukončenie
   1.   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   2.   Mandát misie EUTM Mali sa ukončí 15 mesiacov po prijatí rozhodnutia Rady o začatí misie EUTM Mali.
   3.   Toto rozhodnutie sa zrušuje odo dňa uzatvorenia veliteľstva misie v súlade s odsúhlasenými plánmi na ukončenie misie EUTM Mali a bez toho, aby boli dotknuté postupy týkajúce sa auditu a predkladania účtov o misii EUTM Mali ustanovené v rozhodnutí 2011/871/SZBP.

      V Bruseli 17. januára 2013

            Za Radu

            predsedníčka

         C. ASHTON

      (1)  Ú. v. EÚ L 343, 23.12.2011, s. 35.

      (2)  Ú. v. EÚ L 141, 27.5.2011, s. 17.

      (3)  Rozhodnutie Rady 2009/937/EÚ z 1. decembra 2009, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Rady (Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2009, s. 35).


title: Komunikovanie o Európe v partnerstve Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 9. októbra 2008 o schválení spoločného vyhlásenia o komunikovaní o Európe v partnerstve (2007/2222(ACI))#PRÍLOHA KOMUNIKOVANIE O EURÓPE V PARTNERSTVE

text:
               15.1.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               CE 9/65

         Štvrtok 9. októbra 2008Komunikovanie o Európe v partnerstve
   P6_TA(2008)0463
   Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 9. októbra 2008 o schválení spoločného vyhlásenia o komunikovaní o Európe v partnerstve (2007/2222(ACI))
   2010/C 9 E/11

      Európsky parlament,
   so zreteľom na článok 255 Zmluvy o ES,
   so zreteľom na svoje uznesenie z 13. marca 2002 o oznámení Komisie o novom rámci spolupráce pri činnostiach týkajúcich sa informačnej a komunikačnej politiky Európskej únie (1),
   so zreteľom na svoje uznesenie z 10. apríla 2003 o informačnej a komunikačnej stratégii pre Európsku úniu (2),
   so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2005 o vykonávaní informačnej a komunikačnej stratégie Európskej únie (3),
   so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. novembra 2006 o Bielej knihe o európskej komunikačnej politike (4),
   so zreteľom na rozhodnutie konferencie predsedov z 25. septembra 2008,
   so zreteľom na návrh spoločného vyhlásenia o komunikovaní o Európe v partnerstve,
   so zreteľom na článok 120 ods. 1 a článok 43 ods. 1 rokovacieho poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A6-0372/2008),

               A.

               keďže komunikácia je dôležitým prvkom tak zastupiteľskej, ako aj participatívnej demokracie,

               B.

               keďže jedna zo silných stránok demokratických prvkov EÚ je spojená s komunikačnými systémami na európskej úrovni, ktoré spájajú inštitúcie s občanmi,

               C.

               keďže zo skúseností z posledných európskych volieb a referend vyplýva, že v prípade osôb, ktoré sa zaujímajú o otázky EÚ a sú s nimi oboznámené, je väčšia pravdepodobnosť, že sa na nich zúčastnia, kým v prípade osôb, ktoré tieto informácie nemajú, je účasť menej pravdepodobná; keďže túto skutočnosť opätovne potvrdil prieskum uskutočnený po írskom referende,

               D.

               keďže komunikovanie o EÚ si vyžaduje politický záväzok inštitúcií EÚ a členských štátov na všetkých úrovniach,

               1.

               schvaľuje spoločné vyhlásenie o komunikovaní o Európe v partnerstve priložené k tomuto rozhodnutiu a prijíma rozhodnutie o priložení tohto vyhlásenia k rokovaciemu poriadku; požaduje uverejnenie tohto vyhlásenia v Úradnom vestníku Európskej únie;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie a jeho prílohu postúpil Rade a Komisii.

      (1)  Ú. v. EÚ C 47 E, 27.2.2003, s. 400.

      (2)  Ú. v. EÚ C 64 E, 12.3.2004, s. 591.

      (3)  Ú. v. EÚ C 92 E, 20.4.2006, s. 403.

      (4)  Ú. v. EÚ C 314 E, 21.12.2006, s. 369.

      Štvrtok 9. októbra 2008PRÍLOHA
      KOMUNIKOVANIE O EURÓPE V PARTNERSTVE

         Ciele a zásady

                  1.

                  Európsky parlament, Rada a Európska komisia pripisujú zlepšeniu komunikácie o otázkach Európskej únie najvyššiu dôležitosť s cieľom umožniť európskym občanom uplatňovať si právo zúčastňovať sa na demokratickom živote Únie, v ktorej sa rozhodnutia prijímajú čo najotvorenejšie a čo najbližšie k občanom, dodržiavajúc zásadu pluralizmu, účasti, otvorenosti a transparentnosti.

                  2.

                  Tieto tri inštitúcie si želajú podporovať zbližovanie názorov na hlavné komunikačné priority Európskej únie ako celku, presadzovať pridanú hodnotu prístupu Európskej únie ku komunikácii o európskych otázkach, uľahčiť výmenu informácií a najlepších postupov a vytvoriť súčinnosť medzi inštitúciami pri vykonávaní komunikačných činností, ktoré súvisia s týmito prioritami, ako aj uľahčiť vo vhodných prípadoch spoluprácu medzi inštitúciami Európskej únie a členskými štátmi.

                  3.

                  Tieto tri inštitúcie uznávajú, že komunikovanie o Európskej únii si vyžaduje politickú angažovanosť inštitúcií Európskej únie a členských štátov a že členské štáty sú zodpovedné za komunikovanie s občanmi o Európskej únie.

                  4.

                  Tieto tri inštitúcie sú presvedčené, že informačné a komunikačné činnosti o európskych otázkach by mali poskytnúť každému prístup k pravdivým a rozmanitým informáciám o Európskej únii a umožniť občanom uplatňovať si právo vyjadriť svoje názory a aktívne sa zúčastňovať na verejnej diskusii o otázkach týkajúcich sa Európskej únie.

                  5.

                  Tieto tri inštitúcie podporujú rešpektovanie viacjazyčnosti a kultúrnej rozmanitosti pri vykonávaní informačných a komunikačných činností.

                  6.

                  Tieto tri inštitúcie sa politicky zaviazali dosiahnuť uvedené ciele. Podnecujú ostatné inštitúcie a orgány Európskej únie, aby podporili ich úsilie a v prípade záujmu prispeli k tomuto prístupu.

         Partnerský prístup

                  7.

                  Tieto tri inštitúcie uznávajú, že je dôležité riešiť problémy komunikácie o otázkach Európskej únie v partnerstve medzi členskými štátmi a inštitúciami Európskej únie, aby sa zabezpečilo efektívne komunikovanie s čo najširším publikom na vhodnej úrovni a jeho objektívne informovanie.
                  Želajú si vytvoriť súčinnosť s vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, ako aj s predstaviteľmi občianskej spoločnosti.
                  Na tento účel chcú podporiť pragmatický partnerský prístup.

                  8.

                  V tejto súvislosti pripomínajú kľúčovú úlohu medziinštitucionálnej skupiny pre informácie (IGI), ktorú inštitúcie využívajú ako rámec na vysokej úrovni na podporu politickej diskusie o informačných a komunikačných činnostiach súvisiacich s Európskou úniou s cieľom podporiť súčinnosť a komplementaritu. Na tento účel medziinštitucionálna skupina pre informácie (IGI), ktorej spoločne predsedajú zástupcovia Európskeho parlamentu, Rady a Európskej komisie za účasti Výboru regiónov a Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru v úlohe pozorovateľov, zasadá v zásade dvakrát do roka.

         Rámec pre lepšiu spoluprácu

      Tieto tri inštitúcie chcú spolupracovať na tomto základe:

                  9.

                  Tieto tri inštitúcie určia každý rok v rámci IGI obmedzený okruh spoločných komunikačných priorít, pričom budú rešpektovať zodpovednosť jednotlivých inštitúcií Európskej únie a členských štátov za ich komunikačné stratégie a priority.

                  10.

                  Tieto priority budú vychádzať z komunikačných priorít, ktoré inštitúcie a orgány Európskej únie stanovili na základe svojich vnútorných postupov a ktoré v prípade potreby dopĺňajú strategický prístup a úsilie členských štátov v tejto oblasti a zohľadňujú očakávania občanov.

                  11.

                  Tieto tri inštitúcie a členské štáty sa vynasnažia presadzovať vhodnú podporu komunikovania o určených prioritách.

                  12.

                  Oddelenia zodpovedné za komunikáciu v členských štátoch a inštitúciách Európskej únie by mali byť, v prípade potreby na základe vhodných administratívnych opatrení, v spojení, aby sa zabezpečilo úspešné vykonávanie spoločných komunikačných priorít, ako aj ďalších činností spojených s komunikovaním v Európskej únii.

                  13.

                  Inštitúcie a členské štáty sa vyzývajú, aby si vymieňali informácie o iných komunikačných činnostiach súvisiacich s Európskou úniou, najmä o plánovaných odvetvových komunikačných činnostiach týchto inštitúcií a orgánov, ktorých výsledkom budú informačné kampane v členských štátoch.

                  14.

                  Komisia sa vyzýva, aby na začiatku každého roku podala ostatným inštitúciám Európskej únie správu o najvýznamnejších úspechoch pri vykonávaní spoločných komunikačných priorít z predchádzajúceho roku.

                  15.

                  Toto politické vyhlásenie bolo podpísané [dátum].


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1098/2008/ES z  22. októbra 2008 o Európskom roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010) (Text s významom pre EHP)

text:
               7.11.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 298/20

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1098/2008/ES
   z 22. októbra 2008
   o Európskom roku boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 137 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),
   keďže:

               (1)

               Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu je jedným z kľúčových záväzkov Európskej únie a jej členských štátov.

               (2)

               Amsterdamská zmluva v roku 1997 doplnila nové ustanovenia o boji proti sociálnemu vylúčeniu do Zmluvy o ES, najmä do jej článkov 136 a 137, pokiaľ ide o tie oblasti činnosti, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia o sociálnej politike, a stanovila nový právny rámec a základ na nové politické záväzky v tejto oblasti.

               (3)

               Európska rada na svojom zasadnutí v Lisabone 23. a 24. marca 2000 uznala skutočnosť, že rozsah chudoby a sociálneho vylúčenia je neprijateľný. Budovanie Európskej únie s väčším dôrazom na sociálne začlenenie sa preto považuje za základný prvok pri dosahovaní desaťročného strategického cieľa Európskej únie, a to hospodárskeho rastu, vytvárania väčšieho počtu lepších pracovných miest a väčšej sociálnej súdržnosti.

               (4)

               Európska rada v Lisabone vyzvala členské štáty a Komisiu, aby podnikli kroky, ktoré budú mať „rozhodujúci vplyv na odstránenie chudoby do roku 2010“. Na zasadnutí Európskej Rady v Lisabone sa potom dohodlo prijatie otvorenej metódy koordinácie (ďalej len „OMK“) v tejto oblasti.

               (5)

               OMK v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia bola od začiatku dôležitým nástrojom na podporu tohto politického záväzku a na posilnenie schopnosti Európskej únie podporovať členské štáty v ich úsilí o väčšiu sociálnu súdržnosť v Európe.

               (6)

               OMK pomáha prehlbovať vzájomné odovzdávanie poznatkov a zvyšuje povedomie o mnohorozmernom charaktere chudoby a vylúčenia. OMK teda vytvára podmienky na dosiahnutie väčšieho vplyvu v praxi a v očiach občanov Európskej únie zviditeľňuje záujem Európskej únie o sociálne hodnoty.

               (7)

               Napriek týmto úspechom významná časť obyvateľstva ešte stále trpí nedostatkom alebo obmedzeným a nerovnakým prístupom k službám, alebo je vylúčená zo spoločnosti. V spoločnej správe z roku 2008 o sociálnej ochrane a sociálnom začlenení sa zdôrazňuje skutočnosť, že 78 miliónov ľudí v Európskej únii žije v ohrození chudobou, pričom 19 miliónov z nich tvoria deti. Rozdiel medzi pohlaviami predstavuje približne dva percentuálne body.

               (8)

               Okrem toho sú majetkové nerovnosti a extrémna chudoba čoraz naliehavejším problémom v celej Európskej únii.

               (9)

               V záujme sociálnej a hospodárskej súdržnosti je potrebné poskytnúť podporu znevýhodneným regiónom, oblastiam s trvalými štrukturálnymi nedostatkami, najodľahlejším regiónom, určitým ostrovom a ostrovným členským štátom a oblastiam, ktoré boli postihnuté nedávnou dezindustrializáciou alebo konverziou priemyslu.

               (10)

               Sociálne vylúčenie má škodlivý vplyv na blahobyt občanov, pričom obmedzuje ich schopnosť prejaviť sa a zúčastňovať sa na dianí v spoločnosti. Tento aspekt by sa preto mal počas európskeho roka boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (ďalej len „európsky rok“) primerane zviditeľniť.

               (11)

               Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. novembra 2007 o hodnotení sociálnej situácie zdôraznil, že posilňovanie sociálnej súdržnosti a odstránenie chudoby a sociálneho vylúčenia sa musia stať politickou prioritou Európskej únie.

               (12)

               Boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu sa má uskutočňovať tak interne v rámci Európskej únie, ako aj externe v súlade s rozvojovými cieľmi milénia, ku ktorým sa Európska únia a jej členské štáty prihlásili.

               (13)

               Problém chudoby a sociálneho vylúčenia má široké, zložité a mnohorozmerné podoby. Súvisia s množstvom faktorov, ako sú príjem a životná úroveň, potreba príležitostí na vzdelávanie a dôstojnú prácu, účinné systémy sociálnej ochrany, ubytovanie, prístup ku kvalitným službám zdravotnej starostlivosti a iným službám, ako aj aktívne občianstvo. Zapojené by preto mali byť zainteresované strany zo všetkých relevantných oblastí politiky.

               (14)

               Predchádzanie chudobe a boj proti nej si v dôsledku toho vyžadujú mnohorozmerné politiky na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktoré zabezpečia rovnováhu medzi hospodárskou a sociálnou politikou a stratégiami zameranými na skupiny alebo osoby v mimoriadne zraniteľnej situácii. Európsky rok môže napomôcť stimulácii takýchto mnohorozmerných politík, ako aj ďalšiemu rozvoju relevantných ukazovateľov.

               (15)

               Sociálna agenda 2005 – 2010, ktorá dopĺňa a podporuje Lisabonskú stratégiu, má kľúčovú úlohu pri presadzovaní sociálneho rozmeru ekonomického rastu a aktívnej účasti občanov v spoločnosti a na trhu práce. Jednou z priorít sociálnej agendy je podporovanie rovnakých príležitostí pre všetkých ako cesty k sociálnej a medzigeneračnej solidarite a k vytvoreniu inkluzívnejšej spoločnosti, v ktorej nejestvuje chudoba.

               (16)

               Niektoré členské štáty vo svojich národných akčných plánoch sociálneho začlenenia zdôrazňujú hrozbu veľkej chudoby a/alebo vylúčenia, ktorej čelia určité skupiny vrátane detí, osôb s neukončeným vzdelaním, slobodných rodičov, veľkých rodín, rodín s jedným príjmom, mladých ľudí, najmä mladých žien, starších ľudí, prisťahovalcov a etnických menšín, osôb so zdravotným postihnutím a ich opatrovateľov, bezdomovcov, nezamestnaných, najmä dlhodobo nezamestnaných, väzňov, žien a detí, ktoré sú obeťami násilia, a užívateľov návykových látok. Národné politiky a podporné opatrenia zamerané na najohrozenejšie skupiny by mohli zohrať dôležitú úlohu v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu.

               (17)

               Slušné zamestnanie môže významne znížiť riziko chudoby pre jednotlivca. Zamestnanosť samotná nie je vždy dostatočnou podmienkou na to, aby dostala ľudí z chudoby, a miera ohrozenia chudobou je ešte vždy pomerne vysoká, dokonca aj pre tých, ktorí pracujú. Chudoba tých, ktorí sú zamestnaní, je spojená s nízkymi odmenami za prácu, rozdielmi v odmeňovaní medzi pohlaviami, nedostatočnou kvalifikáciou, obmedzenými príležitosťami na odborné vzdelávanie, nutnosťou spájať prácu s rodinou, neistým zamestnaním a pracovnými podmienkami a tiež s ťažkými podmienkami v domácnosti. Kvalitné zamestnanie a sociálna a hospodárska podpora sú preto nevyhnutné na to, aby sa jednotlivci dostali z chudoby.

               (18)

               Chýbajúce základné schopnosti a kvalifikácia prispôsobená meniacim sa potrebám trhu práce sú často hlavnou prekážkou začlenenia do spoločnosti. Narastá nebezpečenstvo nových rozdielov v spoločnosti, ktoré sa objavujú medzi osobami, ktoré majú prístup k celoživotnému vzdelávaniu na účely zvýšenia ich zamestnateľnosti a prispôsobivosti a uľahčenia ich osobného rozvoja a aktívneho občianstva, a tými, ktorí zostávajú vylúčení a čelia rôznym formám diskriminácie. Pre tých, ktorí nemajú dostatočnú kvalifikáciu, je ťažšie vstúpiť na trh práce a nájsť si kvalitné zamestnanie a sú s väčšou pravdepodobnosťou dlhšie obdobie bez práce, a ak aj skutočne pracujú, s väčšou pravdepodobnosťou získajú slabo platené zamestnanie.

               (19)

               Dostupnosť informačných a komunikačných technológií (ďalej len „IKT“) a schopnosť ich využívania sa čoraz väčšmi stáva nevyhnutným predpokladom začlenenia. Vo vyhlásení ministrov schválenom 11. júna 2006 v Rige sa požaduje informačná spoločnosť pre všetkých.

               (20)

               Kľúčom k úspešnému vplyvu opatrení Spoločenstva na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu je miera, do akej sa tešia širokej všeobecnej a politickej podpore. Účinná implementácia právnych predpisov Európskej únie týkajúcich sa rovnakých príležitostí a nediskriminácie navyše podporuje aj ciele európskeho roka. Európsky rok by mal byť preto katalyzátorom zvyšovania povedomia, vytvárania podnetov a výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi orgánmi a medzinárodnými organizáciami zapojenými do boja proti chudobe. Mal by pomôcť zamerať politickú pozornosť a zmobilizovať každého, koho sa to týka, k presadzovaniu a posilňovaniu OMK v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia, ako aj k podpore ďalších činností a iniciatív v tejto oblasti na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni v spolupráci s osobami postihnutými chudobou a s ich zástupcami.

               (21)

               Európsky rok by mal posilniť politiky aktívneho začlenenia ako prostriedky na predchádzanie chudobe a sociálnemu vylúčeniu a mal by pomôcť presadzovať osvedčené postupy v tejto oblasti v rámci OMK.

               (22)

               Rôzne úrovne pokroku na vnútroštátnej úrovni a rozdielne sociálno-ekonomické a kultúrne súvislosti a citlivé otázky si vyžadujú, aby sa prevažná časť činností európskeho roka decentralizovala na vnútroštátnu úroveň prostredníctvom systému nepriameho centralizovaného riadenia v súlade s postupmi stanovenými v článku 54 ods. 2 písm. c) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4), a v nariadení Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5).

               (23)

               Komisia by však mala monitorovať vymedzenie politických priorít na vnútroštátnej úrovni na účely zabezpečenia konzistentnosti so strategickými cieľmi dohodnutými pre európsky rok a v konečnom dôsledku aj so spoločnými cieľmi stanovenými v súvislosti s OMK.

               (24)

               Účinná koordinácia všetkých partnerov prispievajúcich na úrovni Spoločenstva, na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni je základným predpokladom pre zabezpečenie účinnosti európskeho roka. Miestni a regionálni partneri musia zohrávať osobitnú úlohu pri podporovaní záujmov osôb žijúcich v chudobe alebo sociálnom vylúčení.

               (25)

               Na európskom roku by sa mali môcť zúčastniť členské štáty, krajiny Európskeho združenia voľného obchodu (EFTA), ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore (EHP), v súlade s ustanoveniami tejto dohody, kandidátske krajiny, ktoré majú výhody z predvstupovej stratégie, krajiny západného Balkánu v súlade s podmienkami stanovenými podľa ich príslušných dohôd a krajiny, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika (ESP), v súlade s ustanoveniami strategického dokumentu z mája 2004 a akčnými plánmi krajiny.

               (26)

               Európsky rok môže napomôcť zlepšenie koordinácie medzi jestvujúcimi programami a iniciatívami zameranými na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu na úrovni Európskej únie vrátane OMK v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia.

               (27)

               Mal by sa zabezpečiť súlad a komplementarita s ďalšími akciami Spoločenstva, najmä s programom PROGRESS, štrukturálnymi fondmi a Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka (EPFRV), akciami na boj proti diskriminácii a podporu rodovej rovnosti a základných práv a akciami v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, kultúry a medzikultúrneho dialógu, mládeže, občianstva, prisťahovalectva, azylu a výskumu.

               (28)

               Európsky rok by mal nadviazať na osvedčené postupy z predchádzajúcich európskych rokov vrátane Európskeho roka rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) a Európskeho roka medzikultúrneho dialógu (2008).

               (29)

               Týmto rozhodnutím sa ustanovuje finančné krytie na celé obdobie trvania programu, ktoré musí byť základným referenčným bodom pre rozpočtový orgán, v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení zo 17. mája 2006 (6).

               (30)

               Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (7).

               (31)

               Keďže ciele tohto rozhodnutia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, okrem iného aj pre potrebu mnohostranných partnerstiev a nadnárodnej výmeny informácií a šírenia osvedčených postupov v celom Spoločenstve, a preto ich možno z hľadiska rozsahu akcie lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade zo zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie nepresahuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

         ROZHODLI TAKTO:
   Článok 1
   Európsky rok
   S cieľom podporiť akciu Spoločenstva v oblasti boja proti sociálnemu vylúčeniu sa rok 2010 vyhlasuje za „Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu“ (ďalej len „európsky rok“).
   Článok 2
   Ciele a hlavné zásady
   1.   Cieľmi a hlavnými zásadami európskeho roka sú:

               a)

               uznanie práv – uznanie základného práva ľudí žijúcich v chudobe a čeliacich sociálnemu vylúčeniu na to, aby žili dôstojne a aktívne sa zapájali do života spoločnosti. Európsky rok zvýši verejné povedomie o situácii ľudí žijúcich v chudobe, najmä skupín alebo osôb v zraniteľnej situácii, a pomôže podporiť ich účinný prístup k sociálnym, hospodárskym a kultúrnym právam, ako aj k dostatočným zdrojom a kvalitným službám. Európsky rok tiež pomôže v boji proti stereotypom a poznačeniu;

               b)

               zdieľaná zodpovednosť a účasť – posilňovanie účasti verejnosti v súvislosti s politikami a opatreniami v oblasti sociálneho začlenenia a zdôrazňovanie kolektívnej a individuálnej zodpovednosti v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, ako aj významu propagácie a podpory dobrovoľných činností. Európsky rok podporí zapojenie verejných a súkromných aktérov okrem iného aj prostredníctvom proaktívnych partnerstiev. Posilní povedomie a záväzok a vytvorí príležitosti, aby mohli prispievať všetci občania, najmä ľudia s priamou alebo nepriamou skúsenosťou s chudobou;

               c)

               súdržnosť – presadzovanie súdržnejšej spoločnosti prostredníctvom zvyšovania povedomia verejnosti o tom, aké výhody pre všetkých má spoločnosť, v ktorej sa odstráni chudoba, umožňuje sa spravodlivé rozdelenie a nikto nežije na jej okraji. Európsky rok podporí spoločnosť, ktorá udržiava a rozvíja kvalitu života vrátane kvality zručností a zamestnania, sociálny blahobyt vrátane blahobytu detí a rovnaké príležitosti pre všetkých. Navyše zabezpečí trvalo udržateľný rozvoj a solidaritu medzi generáciami a v rámci generácií a koherentnosť politík s akciami Európskej únie na celom svete;

               d)

               záväzok a konkrétne opatrenia – opakované zdôrazňovanie silného politického záväzku Európskej únie a členských štátov rozhodujúcim spôsobom vplývať na odstraňovanie chudoby a sociálneho vylúčenia a presadzovanie tohto záväzku a opatrení na všetkých úrovniach riadenia. Európsky rok, ktorý stavia na úspechoch a potenciáli OMK v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia, posilní politický záväzok predchádzať chudobe a sociálnemu vylúčeniu a bojovať proti nim tým, že sústredí politickú pozornosť a zmobilizuje všetky zainteresované strany a ešte viac podnieti činnosť členských štátov a Európskej únie v tejto oblasti.

         2.   Pri plnení týchto cieľov by Spoločenstvo a členské štáty mali zohľadňovať priority uvedené v časti IV prílohy.
   Článok 3
   Obsah akcií
   1.   Akcie na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni zamerané na splnenie cieľov stanovených v článku 2 môžu zahrnovať najmä:

               a)

               stretnutia a podujatia;

               b)

               informačné, propagačné a vzdelávacie kampane;

               c)

               prieskumy a štúdie na úrovni Spoločenstva alebo na vnútroštátnej úrovni založené v prípade potreby na zhromažďovaní údajov rozdelených podľa rodovej príslušnosti.

         2.   Podrobné údaje o akciách uvedených v odseku 1 sa stanovujú v prílohe.
   3.   Všetky akcie určené širšej verejnosti by mali byť ľahko prístupné pre všetkých vrátane ľudí žijúcich v chudobe a ľudí so zdravotným postihnutím.
   Článok 4
   Zohľadnenie rodovej rovnosti
   V európskom roku sa zohľadnia rôzne riziká a rozmery chudoby a sociálneho vylúčenia, s ktorými sa stretávajú ženy a muži. Spoločenstvo a členské štáty by pri vykonávaní európskeho roka mali brať do úvahy rodovú rovnosť.
   Článok 5
   Spolupráca a vykonávanie na úrovni Spoločenstva
   1.   Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia sa prijmú v súlade s konzultačným postupom stanoveným v článku 7 ods. 2.
   2.   Komisia zabezpečuje, aby sa akcie Spoločenstva, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, vykonávali v súlade s prílohou.
   3.   Komisia prijíma najmä opatrenia potrebné na zabezpečenie konzistentnosti a komplementarity akcií a iniciatív Spoločenstva, uvedených v článku 10, na účely plnenia cieľov stanovených v článku 2.
   4.   Komisia si pravidelne vymieňa názory na koncepciu, vykonávanie, monitorovanie a hodnotenie európskeho roka so zúčastnenými stranami vrátane tých, ktoré pracujú s ľuďmi žijúcimi v chudobe, najmä na európskej úrovni. Všetky relevantné informácie sprístupní verejnosti.
   5.   Komisia do prípravy a vykonávania európskeho roka úzko zapojí Výbor pre sociálnu ochranu a v prípade potreby informuje alebo zahrnie ďalšie relevantné výbory.
   6.   Komisia primerane spolupracuje s ostatnými inštitúciami, orgánmi, úradmi a agentúrami Európskej únie.
   Článok 6
   Spolupráca a vykonávanie na vnútroštátnej úrovni
   1.   Každý členský štát vymenuje „vnútroštátny vykonávací orgán“, ktorý bude organizovať jeho účasť na európskom roku a zabezpečovať koordináciu na vnútroštátnej úrovni. Tento vnútroštátny vykonávací orgán bude zodpovedať za stanovenie vnútroštátneho programu a priorít pre európsky rok a za výber jednotlivých akcií, ktoré sa navrhnú na financovanie Spoločenstvom. Vnútroštátna stratégia a priority európskeho roka sa stanovia v súlade s cieľmi uvedenými v článku 2.
   2.   Postup prideľovania finančných prostriedkov Spoločenstva na akcie na vnútroštátnej úrovni je stanovený v časti II prílohy.
   3.   Vnútroštátny vykonávací orgán pri vykonávaní svojich úloh, najmä pri príprave národného programu a v prípade potreby počas vykonávania európskeho roka dôkladne konzultuje a tesne spolupracuje so širokou škálou príslušných zúčastnených strán vrátane organizácií občianskej spoločnosti a organizácií, ktoré obhajujú alebo zastupujú záujmy tých, ktorí pociťujú chudobu a sociálne vylúčenie, sociálnych partnerov a regionálnych a miestnych orgánov.
   Článok 7
   Výbor
   1.   Komisii pomáha výbor (ďalej len „výbor“).
   2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.
   3.   Zástupca členského štátu vo výbore je menovaný pokiaľ možno z vnútroštátneho vykonávacieho orgánu podľa článku 6 ods. 1.
   Článok 8
   Finančné ustanovenia
   1.   Akcie na úrovni Spoločenstva, ako sa uvádzajú v časti I prílohy, môžu byť financované až do výšky 80 % alebo sa môžu stať predmetom zmluvy o verejnom obstarávaní financovanej zo všeobecného rozpočtu Európskej únie.
   2.   Opatrenia na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni môžu byť spolufinancované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie najviac do výšky 50 % celkových oprávnených nákladov opatrení v súlade s postupom stanoveným v časti II prílohy.
   Článok 9
   Predkladanie žiadostí a výberové konanie
   1.   Rozhodnutia o financovaní akcií podľa článku 8 ods. 1 prijíma Komisia v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 7 ods. 2.
   2.   Žiadosti o finančnú pomoc na akcie v súlade s článkom 8 ods. 2 predkladajú Komisii vnútroštátne vykonávacie orgány v súlade s postupom stanoveným v časti II prílohy.
   Článok 10
   Konzistentnosť a komplementarita
   1.   Komisia spolu so zúčastnenými krajinami zabezpečuje konzistentnosť medzi opatreniami stanovenými v tomto rozhodnutí a ostatnými akciami a iniciatívami Spoločenstva a vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi akciami a iniciatívami.
   2.   Komisia spolu so zúčastnenými krajinami ďalej zabezpečí, aby európsky rok v plnom rozsahu dopĺňal existujúce iniciatívy a zdroje na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej a regionálnej úrovni tam, kde môžu prispieť k dosiahnutiu cieľov európskeho roka.
   Článok 11
   Zúčastnené krajiny
   Účasť na európskom roku je otvorená pre:

               a)

               členské štáty;

               b)

               kandidátske krajiny, ktoré majú výhody z predvstupovej stratégie, v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Spoločenstva stanovenými v rámcovej dohode a rozhodnutiach asociačných rád;

               c)

               krajiny západného Balkánu, v súlade s dohodami, ktoré sa s týmito krajinami majú uzatvoriť v rámcových dohodách o všeobecných zásadách ich účasti na programoch Spoločenstva;

               d)

               štáty EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP v súlade s ustanoveniami tejto dohody;

               e)

               partnerské krajiny v rámci ESP v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Spoločenstva, ktoré sú stanovené v strategickom dokumente z mája 2004 a v akčných plánoch krajín. Akákoľvek finančná podpora zo strany Spoločenstva určená na akcie v partnerských krajinách ESP bude v tejto súvislosti pokrytá nástrojom ESP v súlade s prioritami a postupmi stanovenými pre všeobecnú spoluprácu s týmito krajinami.

         Článok 12
   Rozpočet
   1.   Finančné krytie na vykonávanie akcií uvedených v tomto rozhodnutí na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2010 predstavuje sumu 17 000 000 EUR, z čoho je suma 6 500 000 EUR určená na obdobie do 31. decembra 2009.
   2.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v medziach finančného rámca na roky 2007 – 2013.
   Článok 13
   Medzinárodná spolupráca
   Na účely európskeho roka môže Komisia spolupracovať s príslušnými medzinárodnými organizáciami, najmä s Radou Európy, Medzinárodnou organizáciou práce a s Organizáciou Spojených národov.
   Článok 14
   Ochrana finančných záujmov Spoločenstva
   Komisia zabezpečí, aby pri uskutočňovaní činností financovaných podľa tohto rozhodnutia boli finančné záujmy Spoločenstva chránené uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam účinnými kontrolami a vymáhaním nenáležite vyplatených súm a v prípade zistenia nezrovnalostí účinnými, primeranými a odrádzajúcimi pokutami v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (8), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou na účel ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (9) a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (10).
   Článok 15
   Monitorovanie a hodnotenie
   1.   Do 31. decembra 2011 predloží Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní, výsledkoch a celkovom hodnotení akcií stanovených v tomto rozhodnutí.
   2.   Správa bude obsahovať aj informácie o tom, ako bolo rodové hľadisko zohľadnené v aktivitách v rámci európskeho roka a aký úžitok z európskeho roka mali skupiny alebo jednotlivci v zraniteľnej situácii.
   Článok 16
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Štrasburgu 22. októbra 2008

            Za Európsky parlament

            predseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            predseda

         J.-P. JOUYET

      (1)  Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 106.

      (2)  Stanovisko z 18. júna 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (3)  Stanovisko Európskeho parlamentu zo 17. júna 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 2. októbra 2008.

      (4)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (7)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (8)  Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (9)  Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (10)  Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.

      PRÍLOHA
      Údaje o akciách uvedených v článku 3 tohto rozhodnutia
      I.   AKCIE NA ÚROVNI SPOLOČENSTVA
      1.   Stretnutia a podujatia
      Organizácia stretnutí a podujatí na úrovni Spoločenstva zameraných na zvýšenie povedomia o otázkach týkajúcich sa európskeho roka a o chudobe a sociálnom vylúčení, ako aj na poskytnutie fóra na výmenu myšlienok. Zúčastnia sa na nich príslušné zainteresované strany a plánovať sa budú v spolupráci s ľuďmi žijúcimi v chudobe a s organizáciami občianskej spoločnosti, ktoré ich zastupujú. Tieto stretnutia a podujatia uľahčia vypracovanie opatrení a postupov na posilnenie sociálneho postavenia všetkých a na riešenie politických rozdielov, ako aj na zvýšenie povedomia príslušných aktérov a inštitúcií o mnohorozmerných aspektoch chudoby a sociálneho vylúčenia (najmä žien a detí) vrátane faktorov, ako je prístup k zamestnaniu, bývaniu, sociálnej ochrane, službám podpory rodiny, zdravotnej starostlivosti a sociálnym službám.
      2.   Informačné a propagačné kampane vrátane:

                  —

                  organizácie rôznych solidárnych iniciatív zameraných na zmiernenie chudoby a sociálne začlenenie s cieľom poskytnúť všetkým občanom príležitosť, aby priamo alebo prostredníctvom svojich organizácií prispeli, i keď v malej miere a v akejkoľvek forme. Mediálne kampane na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni môžu podporiť operácie zamerané na získavanie finančných prostriedkov v rámci európskeho roka,

                  —

                  vytvorenia loga, ktoré bude k dispozícii v rôznych formátoch a sloganov pre európsky rok, určených na použitie v súvislosti s akýmikoľvek akciami spojenými s európskym rokom,

                  —

                  informačnej kampane na úrovni Spoločenstva prebiehajúcej zároveň aj na vnútroštátnej a miestnej úrovni, založenej na tradičných aj nových komunikačných kanáloch a nových technológiách,

                  —

                  výroby komunikačných a mediálnych nástrojov určených na vyvolanie záujmu verejnosti, ktoré budú dostupné v celom Spoločenstve,

                  —

                  primeraných opatrení a iniciatív zameraných na poskytovanie informácií, uverejňovanie výsledkov a na zlepšovanie zviditeľňovania programov, akcií a iniciatív Spoločenstva, ktoré prispievajú k plneniu cieľov európskeho roka,

                  —

                  vhodných iniciatív vzdelávacích inštitúcií, mimovládnych organizácií a charitatívnych združení na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni s cieľom šíriť informácie o európskom roku a opatreniach zameraných na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu,

                  —

                  organizácie európskych súťaží, ktoré zdôrazňujú úspechy a skúsenosti v súvislosti s témami európskeho roka,

                  —

                  silného prepojenia s organizáciami a sektormi, ktoré sa obvykle nezaoberajú otázkami chudoby a sociálneho vylúčenia (napr. šport, umenie), vrátane využitia odporúčaní a „vyslancov“,

                  —

                  vytvorenia informačnej internetovej stránky o Európe.

            3.   Iné akcie

                  —

                  prieskumy a štúdie uskutočnené v celom Spoločenstve, ktoré sú založené na zbere údajov rozdelenom podľa pohlaví, ak je to vhodné, s cieľom posúdiť prípravu, účinnosť a bezprostredný i dlhodobý vplyv európskeho roka a informovať o nich. S cieľom umožniť identifikáciu inovatívnych riešení bude jeden z týchto prieskumov skúmať tiež verejnú mienku o politike predchádzania chudobe a sociálnemu vylúčeniu a boja proti nim vrátane, ak je to vhodné, systémov sociálnej ochrany a o potenciálnej úlohe Európskej únie v boji proti chudobe a vylúčeniu. Tento prieskum sa uskutoční v roku 2009, takže jeho výsledky bude možné predložiť na otváracej konferencii európskeho roka,

                  —

                  podpora štúdií o súvislosti medzi extrémnou chudobou a základnými právami,

                  —

                  spolupráca so súkromným sektorom, prevádzkovateľmi rozhlasového a televízneho vysielania a inými médiami ako partnermi v šírení informácií o európskom roku i pri akciách, ktoré sa zameriavajú na dlhodobý dialóg o sociálnych otázkach,

                  —

                  technická pomoc s cieľom umožniť prenos vedomostí,

                  —

                  hodnotiaca správa o účinnosti a vplyve európskeho roka.

            Mohli by sa vytvoriť osobitné väzby s organizáciou podujatí na európskej a medzinárodnej úrovni, predovšetkým vytvorením synergických efektov medzi európskym rokom a činnosťami, ktoré sa rozvinuli v súvislosti s každoročným Medzinárodným dňom odstraňovania chudoby, ktorý vyhlásila OSN na 17. októbra.
      Komisia môže využiť technickú a/alebo administratívnu pomoc, vzájomne výhodnú pre Komisiu, ako aj pre zúčastnené štáty, napríklad s cieľom financovať externé expertízy týkajúce sa osobitných tém.
      4.   Financovanie
      Pokiaľ ustanovenia článkov 8 a 12 tohto rozhodnutia neustanovujú inak, financovanie môže mať formu:

                  —

                  nákupu tovaru a služieb, najmä v oblasti komunikácií, prostredníctvom výberových konaní,

                  —

                  nákupu konzultačných služieb prostredníctvom výberových konaní,

                  —

                  dotácií pridelených na pokrytie výdavkov na osobitné podujatia na úrovni Spoločenstva, zamerané na zvýšenie povedomia o európskom roku. Toto financovanie nepresiahne 80 % celkových výdavkov, ktoré vznikli príjemcovi.

            II.   SPOLUFINANCOVANIE AKCIÍ NA VNÚTROŠTÁTNEJ ÚROVNI
      V týchto akciách by sa mala zohľadniť potreba poskytnutia možností financovania, ktoré zabezpečia prístup organizáciám „z praxe“ a projektom, na ktorých sa zúčastňujú skupiny, ktoré sú najviac odsúvané na okraj spoločnosti.
      1.   Akcie na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni sa môžu uchádzať o financovanie z rozpočtu Spoločenstva najviac do výšky 50 % celkových oprávnených nákladov jednotlivých zúčastnených štátov. Vnútroštátne spolufinancovanie z verejných alebo súkromných zdrojov by malo doplniť financovanie z Európskej únie tak, aby predstavovalo aspoň 50 % financovania. Pri výbere opatrení sa vnútroštátne vykonávacie orgány budú môcť rozhodnúť, či budú, alebo nebudú vyžadovať spolufinancovanie od organizácie zodpovednej za vykonávanie jednotlivých opatrení, a na akej úrovni.
      2.   Po prijatí tohto rozhodnutia vypracuje Komisia strategický rámcový dokument, v ktorom sa spolu s cieľmi uvedenými v článku 2 tohto rozhodnutia stanovia hlavné priority v súvislosti s vykonávaním činností európskeho roka vrátane minimálnych noriem z hľadiska účasti vo vnútroštátnych orgánoch a na akciách.
      3.   Každý vnútroštátny vykonávací orgán vypracuje po konzultácii s občianskou spoločnosťou národný program vykonávania európskeho roka v súlade so strategickým rámcovým dokumentom, a to v tesnej koordinácii a zhode s národnými stratégiami sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia.
      4.   Každý vnútroštátny vykonávací orgán predloží len jednu žiadosť o finančné prostriedky Spoločenstva. Táto žiadosť o grant bude obsahovať opis národného programu a priorít európskeho roka a akcií navrhnutých na financovanie. K žiadosti o grant bude priložený podrobný rozpočet, v ktorom sa uvedú celkové náklady navrhnutých opatrení a výška a zdroje spolufinancovania. V oprávnených nákladoch môžu byť zahrnuté personálne a administratívne náklady, ktoré vznikli vnútroštátnemu vykonávaciemu orgánu.
      5.   Uvoľnenie celkových grantov pre zúčastnené krajiny bude závisieť od toho, do akej miery sa ciele stanovené v článku 2 tohto rozhodnutia a rozpracované v strategickom rámcovom dokumente zodpovedajúcim spôsobom plnia vo vnútroštátnom programe vykonávania európskeho roka.
      6.   Komisia vyhodnotí žiadosti o finančné prostriedky Spoločenstva predložené vnútroštátnymi vykonávacími orgánmi vrátane preskúmania ich súladu s cieľmi uvedenými v článku 2 tohto rozhodnutia. V prípade potreby ich Komisia požiada o úpravy žiadostí.
      7.   Akcie uvedené v bode 1 môžu zahŕňať:

                  a)

                  stretnutia a podujatia, ktoré súvisia s cieľmi európskeho roka vrátane vnútroštátnych podujatí s cieľom uviesť a propagovať európsky rok, fungovať ako katalyzátor a poskytnúť otvorený priestor pre diskusiu o konkrétnej akcii zameranej na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu;

                  b)

                  spoločné vzdelávacie semináre na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni;

                  c)

                  ďalšie podujatia spojené s prípravou iniciatív na úrovni Spoločenstva (napr. každoročne organizovaný európsky okrúhly stôl o chudobe a sociálnom vylúčení a európske zasadnutie ľudí žijúcich v chudobe);

                  d)

                  informačné, vzdelávacie a propagačné kampane a ďalšie akcie v školách a opatrenia so silným multiplikačným účinkom zamerané na šírenie zásad a základných hodnôt oslavovaných počas európskeho roka na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni vrátane organizácie udeľovania ocenení a súťaží;

                  e)

                  prieskumy a štúdie, okrem prieskumov a štúdií, ktoré sa uvádzajú v bode 3 časti I, s cieľom hlbšie preskúmať kľúčové otázky európskeho roka;

                  f)

                  vzdelávacie príležitosti pre štátnych zamestnancov, sociálnych partnerov, médiá, zástupcov mimovládnych organizácií a iných účastníkov s cieľom rozšíriť ich znalosti o fenoméne chudoby a sociálneho vylúčenia, o európskej a vnútroštátnej politike začlenenia do spoločnosti a o rôznych nástrojoch politiky, ktoré sú k dispozícii, s cieľom zvýšiť ich schopnosť riešiť problémy súvisiace s chudobou a nabádať ich k tomu, aby hrali aktívnu úlohu v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu;

                  g)

                  spoluprácu s médiami;

                  h)

                  vypracovanie pilotných regionálnych a miestnych akčných plánov so zameraním na začlenenie do spoločnosti.

            III.   NEFINANČNÁ PODPORA
      Spoločenstvo poskytne podporu, ktorá nemá finančný charakter, vrátane písomného povolenia na používanie osobitného loga vytvoreného pre európsky rok a iných materiálov spojených s európskym rokom na iniciatívy, ktoré uskutočnia verejné alebo súkromné organizácie, pokiaľ môžu Komisii poskytnúť záruky – na základe osobitných kritérií stanovených v strategickom rámcovom dokumente –, že príslušné iniciatívy sa vykonávajú alebo sa budú vykonávať počas obdobia európskeho roka a pravdepodobne významne prispejú k dosiahnutiu jedného alebo viacerých jeho cieľov.
      Iniciatívam, ktoré sa organizujú v tretích krajinách v spojení alebo v spolupráci s európskym rokom, sa môže taktiež poskytnúť podpora Spoločenstva, ktorá nemá finančný charakter, a môžu využívať logo a iné materiály spojené s európskym rokom.
      IV.   PRIORITY ČINNOSTÍ EURÓPSKEHO ROKA
      So zreteľom na viacrozmerný charakter chudoby a sociálneho vylúčenia a s cieľom zohľadniť predchádzanie chudobe a vylúčeniu a boj proti nim v ostatných politikách mali by sa činnosti európskeho roka zamerať na vytvorenie jednoznačnej pridanej hodnoty a účinne doplniť OMK v oblasti sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia. Tieto činnosti by sa preto mali zameriavať na vymedzený počet prioritných oblastí.
      V súlade s analýzou, ktorá sa uskutočnila v rámci Spoločnej správy o sociálnej ochrane a sociálnom začlenení, a v súlade s prioritami v nej stanovenými by sa mal európsky rok zameriavať na tieto témy:

                  —

                  podpora mnohorozmerných integrovaných stratégií zameraných na prevenciu a znižovanie chudoby, najmä extrémnej chudoby, a prístupov, ktoré by sa zapracovali do všetkých dotknutých oblastí politiky,

                  —

                  boj proti chudobe detí vrátane prenášania chudoby z generácie na generáciu, ako aj proti chudobe v rámci rodín, pričom sa osobitná pozornosť venuje veľkým rodinám, rodinám s jedným rodičom a rodinám, ktoré sa starajú o závislú osobu, ako aj chudobe detí žijúcich v ústavoch,

                  —

                  podpora trhov práce, ktoré podporujú začlenenie, riešenie chudoby zamestnaných a potreba dosiahnuť, aby sa oplatilo pracovať,

                  —

                  odstraňovanie znevýhodnenia vo vzdelávaní a v odbornej príprave vrátane vzdelávania v oblasti počítačovej gramotnosti a podpora rovnakého prístupu ku IKT pre všetkých s osobitným zameraním na špecifické potreby osôb so zdravotným postihnutím,

                  —

                  riešenie rodového a vekového rozmeru chudoby,

                  —

                  zabezpečenie rovnakého prístupu k primeraným zdrojom a službám vrátane primeraného bývania, zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany,

                  —

                  zabezpečenie prístupu ku kultúre a k aktivitám vo voľnom čase,

                  —

                  prekonávanie diskriminácie a podpora začlenenia prisťahovalcov a etnických menšín do spoločnosti,

                  —

                  podpora integrovaných prístupov k aktívnemu začleneniu,

                  —

                  riešenie potrieb ľudí so zdravotným postihnutím a ich rodín, bezdomovcov, ako aj iných skupín alebo osôb v situáciách ohrozenia.

            Pri plánovaní činností európskeho roka v súlade s uvedenými prioritami ich zúčastnené krajiny prispôsobia vnútroštátnym, regionálnym a miestnym podmienkam a výzvam so zreteľom na územnú súdržnosť.
      V súvislosti s cieľmi stanovenými v článku 2 tohto rozhodnutia by sa otázka účasti mala zohľadňovať vo všetkých prioritách.
      Podľa článku 4 tohto rozhodnutia má Komisia a členské štáty pri vykonávaní činností európskeho roka brať do úvahy rôzne spôsoby, akými ženy a muži pociťujú chudobu a sociálne vylúčenie. Zabezpečia tiež, aby sa otázka rodovej rovnosti zohľadňovala vo všetkých prioritách európskeho roka na účely presadzovania tejto rovnosti.


title: 2005/117/ES: Rozhodnutie Komisie z 8. februára 2005 o tom, že v roku 2005 sa bude pokračovať v porovnávacích pokusoch a skúškach Spoločenstva s množiteľským a sadivovým materiálom Prunus domestica podľa smernice Rady 92/34/EHS, ktoré sa začali v roku 2003

text:
               9.2.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 36/11

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   z 8. februára 2005
   o tom, že v roku 2005 sa bude pokračovať v porovnávacích pokusoch a skúškach Spoločenstva s množiteľským a sadivovým materiálom Prunus domestica podľa smernice Rady 92/34/EHS, ktoré sa začali v roku 2003
   (2005/117/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Rady 92/34/EHS z 28. apríla 1992 o uvádzaní do obehu množiteľského materiálu ovocných drevín a ovocných drevín určených na výrobu ovocia (1),
   so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2002/745/ES z 5. septembra 2002, ktoré ustanovuje opatrenia pre porovnávacie skúšky a testy Spoločenstva na množiteľskom a sadivovom materiáli ovocných rastlín podľa smernice Rady 92/34/EHS (2), najmä na jeho článok 3,
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutie 2002/745/ES ustanovuje opatrenia pre porovnávacie pokusy a skúšky vykonané podľa smernice 92/34/EHS týkajúce sa Prunus domestica od roku 2003 do 2007.

               (2)

               Skúšky a pokusy vykonané v roku 2003 a 2004 by mali pokračovať aj v roku 2005,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   Porovnávacie pokusy a skúšky Spoločenstva, ktoré začali v roku 2003 na množiteľskom a sadivovom materiáli Prunus domestica, pokračujú v roku 2005 v súlade s rozhodnutím 2002/745/ES.

      V Bruseli 8. februára 2005

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 157, 10.6.1992, s. 10. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 2003/111/ES (Ú. v. EÚ L 311, 27.11.2003, s. 12).

      (2)  Ú. v. ES L 240, 7.9.2002, s. 65.


title: 2010/120/CFSP: Rozhodnutie Rady 2010/120/SZBP z  25. februára 2010 , ktorým sa predlžuje a mení a dopĺňa mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre Afganistan a Pakistan

text:
               26.2.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 49/28

         ROZHODNUTIE RADY 2010/120/SZBP
   z 25. februára 2010,
   ktorým sa predlžuje a mení a dopĺňa mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre Afganistan a Pakistan
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28, článok 31 ods. 2 a článok 33,
   so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Rada 24. júla 2008 prijala jednotnú akciu 2008/612/SZBP (1), ktorou sa Ettore F. SEQUI vymenúva za osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre Afganistan na obdobie od 1. septembra 2008 do 28. februára 2009.

               (2)

               Rada 16. februára 2009 prijala jednotnú akciu 2009/135/SZBP (2), ktorou sa mandát OZEÚ pre Afganistan predlžuje do 28. februára 2010.

               (3)

               Rada na základe preskúmania jednotnej akcie 2009/135/SZBP prijala 15. júna 2009 jednotnú akciu 2009/467/SZBP (3), ktorou sa mandát OZEÚ pre Afganistan rozširuje na Pakistan.

               (4)

               Mandát OZEÚ by sa mal predĺžiť do 31. marca 2010.

               (5)

               OZEÚ pre Afganistan a Pakistan bude svoj mandát vykonávať v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by poškodiť ciele spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky tak, ako sú uvedené v článku 21 zmluvy,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Jednotná akcia 2009/467/SZBP sa mení a dopĺňa takto:

               1)

               Článok 1 sa nahrádza takto:
               „Článok 1
               Osobitný zástupca Európskej únie
               Pán Ettore F. SEQUI sa týmto vymenúva za osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre Afganistan a Pakistan do 31. marca 2010.“

               2)

               V článku 2 sa písmeno e) nahrádza takto:

                           „e)

                           podporuje činnosť vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) v regióne.“

               3)

               Článok 4 sa nahrádza takto:
               „Článok 4
               Vykonávanie mandátu
               1.   OZEÚ je zodpovedný za vykonávanie svojho mandátu, pričom podlieha právomoci VP.
               2.   Politický a bezpečnostný výbor (PBV) udržiava s OZEÚ nadštandardné vzťahy a je jeho hlavným kontaktným bodom s Radou. PBV poskytuje OZEÚ v rámci jeho mandátu strategické usmernenie a politické vedenie bez toho, aby boli dotknuté právomoci VP.“

               4)

               V článku 5 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:
               „1.   Referenčná suma určená na úhradu výdavkov spojených s mandátom OZEÚ v období od 1. marca 2009 do 31. marca 2010 je 2 830 000 EUR.“
               „2.   Výdavky financované zo sumy ustanovenej v odseku 1 sú oprávnené od 1. marca 2009. Hospodári sa s nimi v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie.“

               5)

               V článku 6 sa odsek 1 nahrádza takto:
               „1.   OZEÚ v rámci svojho mandátu a zodpovedajúcich dostupných finančných prostriedkov zodpovedá za vytvorenie svojho tímu. Tím má odborné znalosti o osobitných politických otázkach vyplývajúcich z mandátu. OZEÚ bezodkladne informuje Radu a Komisiu o zložení svojho tímu.“

               6)

               V článku 9 sa odsek 2 nahrádza takto:
               „2.   Delegácie Únie a/alebo členské štáty podľa potreby zabezpečia logistickú podporu v regióne.“

               7)

               V článku 10 sa písmeno d) nahrádza takto:

                           „d)

                           zabezpečí, aby sa vykonávali všetky dohodnuté odporúčania vypracované na základe pravidelného posúdenia bezpečnosti, a predkladá VP, Rade a Komisii písomné správy o ich vykonávaní a iných bezpečnostných otázkach v rámci správy v polovici trvania misie a správy o vykonávaní mandátu.“

               8)

               Článok 11 sa nahrádza takto:
               „Článok 11
               Podávanie správ
               OZEÚ pravidelne podáva VP a PBV ústne a písomné správy. V prípade potreby podáva správy aj pracovným skupinám Rady. Pravidelné písomné správy sa rozosielajú prostredníctvom siete COREU. OZEÚ môže na odporúčanie VP alebo PBV poskytovať správy Rade pre zahraničné veci.“

               9)

               Článok 12 sa nahrádza takto:
               „Článok 12
               Koordinácia
               1.   OZEÚ podporuje celkovú politickú koordináciu v rámci Únie. Pomáha zabezpečiť, aby všetky nástroje Únie v teréne pôsobili jednotne na účely splnenia politických cieľov EÚ. Činnosť OZEÚ sa koordinuje s činnosťou Komisie, ako aj s činnosťou OZEÚ pre Strednú Áziu. OZEÚ pravidelne informuje misie členských štátov a delegácie Únie.
               2.   V teréne sa udržiavajú úzke styky s vedúcimi delegácií Únie a vedúcimi misií členských štátov, ktorí vyvíjajú maximálne úsilie na pomoc OZEÚ pri vykonávaní jeho mandátu. OZEÚ na miestnej úrovni politicky usmerňuje vedúceho policajnej misie EÚ v Afganistane (EUPOL AFGHANISTAN). OZEÚ a veliteľ civilnej operácie sa podľa potreby vzájomne radia. OZEÚ nadväzuje styky aj s inými medzinárodnými a regionálnymi aktérmi v teréne.“

         Článok 2
   OZEÚ predloží na konci svojho mandátu VP, Rade a Komisii správu o jeho vykonávaní.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Uplatňuje sa od 1. marca 2010.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 25. februára 2010

            Za Radu

            predseda

         A. PÉREZ RUBALCABA

      (1)  Ú. v. EÚ L 197, 25.7.2008, s. 60.

      (2)  Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2009, s. 61.

      (3)  Ú. v. EÚ L 151, 16.6.2009, s. 41.


title: Rozhodnutie Rady z 24. júna 2014 , ktorým sa predlžuje funkčné obdobie predsedu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) a vymenúva predseda odvolacieho senátu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory)

text:
               22.7.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 236/2

         ROZHODNUTIE RADY
   z 24. júna 2014,
   ktorým sa predlžuje funkčné obdobie predsedu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) a vymenúva predseda odvolacieho senátu Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory)
   2014/C 236/03
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 207/2009 z 26. februára 2009 o ochrannej známke Spoločenstva (1), a najmä na jeho článok 125 ods. 1 a 2 a článok 136,
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutím z 25. mája 2010 (2) Rada vymenovala pána António-Sergea DE PINHO CAMPINOSA za predseda Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) (ďalej len „úrad“).

               (2)

               Správna rada úradu 20. mája 2014 predložila Rade návrhy týkajúce sa predĺženia funkčného obdobia predsedu úradu a vymenovania predsedu odvolacieho senátu úradu.

               (3)

               Funkčné obdobie pána António-Sergea DE PINHO CAMPINOSA ako predsedu úradu by sa malo predĺžiť na obdobie piatich rokov.

               (4)

               Pán Gordon David Thomas HUMPHREYS by mal byť vymenovaný za predsedu odvolacieho senátu úradu,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Funkčné obdobie pána Antónia-Sergea DE PINHU CAMPINOSA, narodeného 24. októbra 1968 v Poitiers (Francúzsko), ako predsedu úradu sa týmto predlžuje na obdobie od 1. októbra 2015 do 30. septembra 2020.
   Článok 2
   Pán Gordon David Thomas HUMPHREYS, narodený 1. marca 1964 v Londýne (Spojené kráľovstvo), sa týmto vymenúva za predsedu odvolacieho senátu úradu na obdobie piatich rokov.
   Dátum začatia päťročného funkčného obdobia uvedeného v prvom odseku určí správna rada úradu.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Luxemburgu 24. júna 2014

            Za Radu

            predseda

         E. VENIZELOS

      (1)  Ú. v. EÚ L 78, 24.3.2009, s. 1.

      (2)  Rozhodnutie Rady z 25. mája 2010, ktorým sa vymenúva predseda, podpredseda, predseda odvolacích senátov a predsedovia troch jednotlivých odvolacích senátov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) (Ú. v. EÚ C 152, 11.6.2010, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady z 25. júla 1977, ktorým sa zriaďuje Stály zootechnický výbor77/505/EHS

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31977D0505

Úradný vestník L 206 , 12/08/1977 S. 0011 - 0011 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 9 S. 0052  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 19 S. 0061  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 3 Zväzok 9 S. 0052  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 03 Zväzok 13 S. 0027  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 03 Zväzok 13 S. 0027

		Rozhodnutie Radyz 25. júla 1977,ktorým sa zriaďuje Stály zootechnický výbor(77/505/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na návrh rozhodnutia predložený Komisiou,keďže je žiaduce, aby v prípadoch, kedy Rada prenáša právomoci v oblasti zootechniky na Komisiu, bol zriadený výbor zložený z odborníkov z členských štátov s cieľom zaistiť úzku spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou, ako aj umožniť Komisii konzultácie s expertmi;keďže je tiež žiaduce, aby takáto spolupráca zahŕňala všetky oblasti, ktorých sa týkajú pravidlá spoločenstva ohľadne týchto záležitostí; keďže uvedený výbor by mal byť príslušne splnomocnený k posúdeniu každej záležitosti týkajúcej sa tejto oblasti,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Zriaďuje sa Stály zootechnický výbor (ďalej len "výbor"), ktorý pozostáva zo zástupcov členských štátov a zástupcu Komisie ako predsedu.Článok 2Výbor uskutoční všetky úlohy, ktorými bol poverený na základe ustanovení prijatých Radou v oblasti zootechniky v prípadoch a za podmienok stanovených v uvedených ustanoveniach.Okrem toho môže posudzovať každú inú záležitosť spadajúcu do tejto oblasti, ktorú mu predloží predseda, z vlastného podnetu alebo na žiadosť členského štátu.Článok 3Výbor prijme vlastný rokovací poriadok.V Bruseli 25. júla 1977Za RadupredsedaH. Simonet--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady z 15. júla 2003, ktorým sa mení a dopĺňa Protokol o štatúte Súdneho dvora

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32003D0527

Úradný vestník L 188 , 26/07/2003 S. 0001 - 0002

		Rozhodnutie Radyz 15. júla 2003,ktorým sa mení a dopĺňa Protokol o štatúte Súdneho dvora(2003/527/ES, Euratom)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 245 ods. 2,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na jej článok 160 ods. 2,so zreteľom na požiadavku Súdneho dvora z 12. februára 2003,so zreteľom na stanovisko Komisie zo 17. júna 2003,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu z 3. júna 2003,keďže:(1) Článok 20 Protokolu o štatúte Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, naposledy zmeneného a doplneného rozhodnutím Rady 2002/653/ES [1], povoľuje nečlenským štátom zúčastniť sa na predbežnom konaní pred Súdnym dvorom, pričom dohoda týkajúca sa predmetnej záležitosti uzavretá Radou s jedným alebo viacerými nečlenskými štátmi ustanovuje takúto účasť tam, kde súd alebo tribunál členského štátu uvádza Súdny dvor pre predbežné konanie v otázke spadajúcej do rámca rozsahu dohody.(2) Článok 7 Zmluvy z Nice, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii, Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev a niektoré súvisiace akty [2], podpísanej v Nice 26. februára 2001, zrušuje Protokol o štatúte Súdneho dvora pripojenom k Zmluve o Európskej únii, k zmluve o založení Európskej únie a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.(3) Článok 23 štatútu Súdneho dvora reprodukuje ustanovenia článku 20 štatútu Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, ale nezohľadňuje dodatok vykonaný rozhodnutím 2002/653/ES, a preto je nevyhnutné zmeniť a doplniť článok 23 Protokolu o štatúte Súdneho dvora,ROZHODLA TAKTO:Článok 1V článku 23 Protokolu o štatúte Súdneho dvora sa vkladajú tieto odseky:"Ak dohoda týkajúca sa osobitnej predmetnej záležitosti, uzavretá Radou a jedným alebo viacerými nečlenskými štátmi, ustanovuje, že tieto štáty sú oprávnené predložiť stanoviská k prípadu alebo písomné pripomienky, ak súd alebo tribunál členského štátu uvádza ako Súdny dvor na predbežné konanie v otázke spadajúcej pod dohodu, rozhodnutie vnútroštátneho súdu alebo tribunálu obsahujúce túto otázku sa takisto oznámi nečlenským štátom, ktorých sa to týka. Tieto štáty podajú na Súdny dvor stanoviská k prípadu alebo písomné pripomienky do dvoch mesiacov od tohto oznámenia."Článok 2Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.V Bruseli 15. júla 2003Za RadupredsedaG. Tremonti[1] Ú. v. ES L 218, 13.8.2002, s. 1.[2] Ú. v. ES C 80, 10.3.2001, s. 1.--------------------------------------------------