title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 508/2000/ES zo 14. februára 2000, ktoré zavádza program Kultúra 2000

text:
Avis juridique important

|

32000D0508

Official Journal L 063 , 10/03/2000 P. 0001 - 0009

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 508/2000/ESzo 14. februára 2000,ktoré zavádza program Kultúra 2000EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na prvú zarážku jej článku 151 ods. 5,so zreteľom na návrh Komisie[1],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[2],konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy, na základe spoločného textu schváleného zmierovacím výborom 9. decembra 1999[3],keďže:(1) Kultúra má dôležitú vnútornú hodnotu pre všetkých ľudí v Európe, je dôležitým prvkom európskej integrácie a prispieva k potvrdeniu a životaschopnosti európskeho modelu spoločnosti a k vplyvu spoločenstva na medzinárodnom poli.(2) Kultúra je hospodárskym faktorom, ako aj faktorom sociálnej integrácie a občianstva; preto hrá dôležitú úlohu pri stretávaní s novými výzvami, ktorým čelí spoločenstvo, ako je globalizácia, informačná spoločnosť, sociálna súdržnosť a tvorba zamestnanosti.(3) S cieľom plniť potreby kultúrneho rozmeru v Európskej únii musí spoločenstvo pri svojom konaní podľa ustanovení zmluvy iných ako je článok 151 brať do úvahy kultúrne hľadiská, najmä s cieľom rešpektovania a podpory rozmanitosti jeho kultúr; v tejto súvislosti by Komisia mala podporovať šírenie informácií o príležitostiach pre kultúrny priemysel v štrukturálnych fondoch, v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch[4] a uskutočniť štúdie na tento účel.(4) Z dôvodu narastajúceho významu kultúry pre európsku spoločnosť a výziev, ktorým spoločenstvo čelí na počiatku 21. storočia, je dôležité zvýšiť účinnosť a dôslednosť opatrení spoločenstva v oblasti kultúry navrhnutím jednotného rámca pre zameranie a vypracovanie programu pre obdobie 2000 až 2004, s ohľadom na potrebu viac prihliadať na kultúru v príslušných politikách spoločenstva; v tomto ohľade rozhodnutie Rady z 22. septembra 1997 o budúcnosti európskej kultúrnej činnosti[5] vyzýva Komisiu k vypracovaniu návrhu s cieľom zavedenia jednotného nástroja pre vypracovanie programu a financovanie zameraného na realizáciu článku 151 zmluvy.(5) Ak občania plne podporia a plne sa zúčastnia európskej integrácie, je potrebné klásť väčší dôraz na ich spoločné kultúrne hodnoty a korene ako na kľúčový prvok ich identity a ich členstva v spoločnosti založenej na slobode, demokracii, tolerancii a solidarite; je potrebné dosiahnuť lepšiu vyváženosť medzi hospodárskymi a kultúrnymi hľadiskami spoločenstva tak, aby sa tieto hľadiská mohli vzájomne dopĺňať a podporovať.(6) Zmluva zveruje Európskej únii zodpovednosť za vytváranie stále užšieho zväzku medzi národmi Európy a za prispievanie k rozkvetu kultúr členských štátov, pri súčasnom rešpektovaní ich národnej a regionálnej rozmanitosti a zároveň k zviditeľňovaniuspoločného kultúrneho dedičstva; osobitná pozornosť by sa mala venovať ochrane postavenia malých európskych kultúr a menej rozšírených jazykov.(7) Spoločenstvo je preto zaviazané pracovaťsmerom k rozvoju kultúrnej oblasti spoločnej pre európske národy, ktorá je otvorená, rôznorodá a založená na princípe vzájomnej podpory, na spolupráci všetkých zúčastnených v oblasti kultúry, na podpore právneho rámca prispievajúceho ku kultúrnym aktivitám a zabezpečenie rešpektovania kultúrnej rozmanitosti a včlenenie kultúrneho rozmeru do politík spoločenstva ako je ustanovené v článku 151 ods. 4 Zmluvy.(8) Na oživenie kultúrnej oblasti spoločnej pre európske národy je potrebné podporovať tvorivé činnosti, podporovať kultúrne dedičstvo s európskym rozmerom, podporovať vzájomné kultúrne a historické povedomie národov Európy a podporovať kultúrne výmeny s cieľom zlepšiť šírenie vedomostí a stimulovať spoluprácu a tvorivé činnosti.(9) V tejto súvislosti existuje potreba podporovať širšiu spoluprácu medzi tými, ktorí sú zapojení do kultúrnych činností, povzbudzovať ich v uzatváraní dohôd o spolupráci pri zavádzaní spoločných projektov, podporovať presnejšie zamerané opatrenia s vysokým európskym profilom, poskytovať podporu osobitných a inovačných opatrení a podporovať výmeny a dialóg na vybrané témy európskeho záujmu.(10) Kultúrne programy Kaleidoscope, Ariane a Raphael stanovené, v tomto poradí, v rozhodnutí č. 719/96/ES[6], v rozhodnutí č. 2085/97/ES[7] a v rozhodnutí č. 2228/97/ES[8] Európskeho parlamentu a Rady zaznamenali prvú pozitívnu etapu zavádzania akcie spoločenstva v oblasti kultúry; kultúrne úsilie spoločenstva by sa však malo zjednodušiť a posilniť na základe výsledkov hodnotenia a úspechov vyššie uvedených programov.(11) V súlade s oznámením Komisie "Agenda 2000" je potrebné zvýšiť účinnosť opatrení na úrovni spoločenstva, najmä sústredením zdrojov dostupných pre vnútorné politiky, vrátane kultúrnych aktivít.(12) Získali sa značné skúsenosti, najmä prostredníctvom hodnotenia prvých kultúrnych programov, rozsiahlych konzultácií všetkých zúčastnených strán a výsledkov kultúrneho fóra Európskej únie, ktoré sa konalo 29. a 30. januára 1998.(13) Kultúrne činnosti spoločenstva by mali brať do úvahy osobitnú povahu a z nej vyplývajúce osobitné potreby každej kultúrnej oblasti.(14) Zo záverov zasadania Európskej rady v Kodani 21. a 23. júna 1993 vyplynula potreba otvorenia programov spoločenstva krajinám strednej a východnej Európy, ktoré podpísali asociačné dohody; spoločenstvo podpísalo s niektorými tretími krajinami dohody o spolupráci, ktoré obsahujú ustanovenie týkajúce sa kultúry.(15) Toto rozhodnutie preto zavádza jednotný nastroj pre financovanie a plánovanie pre kultúrnu spoluprácu, nazvaný "program Kultúra 2000", na obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2004.(16) Toto rozhodnutie ustanovuje na celé obdobie trvania programu finančný rámec, ktorý predstavuje hlavný rámec v zmysle bodu 33 interinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou zo 6. mája 1999 o rozpočtovej disciplíne a zlepšení rozpočtového procesu[9].(17) Opatrenia potrebné na zavádzanie tohto rozhodnutia by mali byť prijaté v súlade rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[10].(18) V súlade so zásadami vzájomnej podpory a proporcionality stanovenými článkom 5 Zmluvy, pretože ciele tejto akcie nemôžu byť v dostatočnej miere dosiahnuté členskými štátmi, môžu preto, z dôvodu rozsahu alebo účinku navrhovanej akcie, byť lepšie dosiahnuté spoločenstvom; toto rozhodnutie je obmedzené na minimum požadované na dosiahnutie tých cieľov a nepresahuje to, čo je na tento účel potrebné.(19) Program Kultúra 2000 by mal byť jediným programom v oblasti kultúry účinným od roku 2000; preto by rozhodnutie č. 2228/97/ES malo byť zrušené,ROZHODLI TAKTO:Článok 1Doba trvania a cieleJednotný nástroj pre financovanie a plánovanie pre kultúrnu spoluprácu (ďalej len "program Kultúra 2000") sa týmto zavádza na obdobie od 1. januára 2000 do 31. decembra 2004.Program Kultúra 2000 prispieva k podpore kultúrnej oblasti spoločnej pre európske národy. V tejto súvislosti podporuje spoluprácu medzi tvorivými umelcami, kultúrnymi činiteľmi, súkromnými a verejnými usporiadateľmi, činnosťami kultúrnych sietí a iných partnerov ako aj kultúrnymi inštitúciami členských štátov a iných účastníckych štátov s cieľom dosiahnuť tieto ciele:a) podpora kultúrneho dialógu a vzájomných poznatkov o kultúre a histórii európskych národov;b) podpora tvorivosti a nadnárodné šírenie kultúry a mobility umelcov, tvorcov a iných kultúrnych činiteľov a profesionálov a ich prác, so silným dôrazom na mladých a spoločensky znevýhodnených ľudí a na kultúrnu rozmanitosť;c) zdôraznenie kultúrnej rozmanitosti a rozvoj nových foriem kultúrneho prejavu;d) zdieľanie a zdôrazňovanie spoločného kultúrneho dedičstva európskeho významu na európskej úrovni; šírenie know-how a podpora dobrej praxe týkajúcej sa jeho zachovania a ochrany;e) prihliadanie na úlohu kultúry v sociálno-ekonomickom rozvoji;f) podporovanie dialógu medzi kultúrami a vzájomnej výmeny medzi európskymi a mimoeurópskymi kultúrami;g) jednoznačné uznanie kultúry ako hospodárskeho faktora a ako faktora v sociálnej integrácii a občianstve;h) zlepšený prístup a účasť na kultúre v Európskej únii pre čo možno najviac občanov.Program Kultúra 2000 ďalej rozvinie účinné prepojenie s opatreniami zavedenými podľa iných politík spoločenstva, ktoré súvisia s kultúrou.Článok 2Druhy kultúrnych akcií a podujatíCiele uvedené v článku 1 sa dosahujú týmito prostriedkami:a) osobitné inovačné a/alebo experimentálne akcie;b) integrované akcie zahrnuté v štruktúrovaných viacročných dohodách o kultúrnej spolupráci;c) osobitné kultúrne podujatia s európskym a/alebo medzinárodným rozmerom.Akcie a ich zavádzacie opatrenia sú opísané v prílohe I. Sú buď vertikálne (tákajúce sa jednej kultúrnej oblasti), alebo horizontálne (spájajúce viacero kultúrnych oblastí).Článok 3RozpočetFinančný rámec pre vykonávanie programu Kultúra 2000 na obdobie uvedené v článku 1 sa týmto stanovuje na 167 miliónov EUR.Ročné prostriedky musia byť schválené rozpočtovým orgánom v rámci finančného výhľadu.Článok 4Vykonávanie1. Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia týkajúce sa nižšie uvedených záležitostí sú prijaté v súlade s riadiacim procesom uvedeným v článku 5 ods. 2:a) priority a všeobecné zásady pre všetky opatrenia opísané v prílohe I a ročný program, ktorý z nich vyplýva;b) všeobecná vyváženosť medzi všetkými akciami;c) pravidlá a kritériá výberu pre rôzne druhy projektov opísaných v prílohe I akcie I.1, I.2 a I.3;d) finančná podpora, ktorú má poskytnúť spoločenstvo, čiastky, doba trvania, rozdeľovanie a príjemcovia;e) podrobné postupy sledovania a hodnotenia tohto programu, spolu so závermi hodnotiacej správy ustanovenej v článku 8 a akékoľvek iné opatrenie prispôsobujúce program Kultúra 2000 vyplývajúce z hodnotiacej správy.2. Opatrenia potrebné na realizáciu tohto rozhodnutia týkajúce sa všetkých ostatných záležitostí sa prijmú v súlade s odporučeným postupom uvedeným v článku 5ods. 3.Článok 5Výbor1. Komisii pomáha výbor.2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatnia sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.Obdobie uvedené v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanoví na dva mesiace.3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatnia sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.4. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.Článok 6Vzájomný súlad a komplementaritaPri vykonávaní programu Kultúra 2000 zabezpečí Komisia v spolupráci s členskými štátmi celkový vzájomný súlad a komplementaritu s príslušnými politikami spoločenstva a akciami s dopadom na oblasť kultúry. Toto by mohlo obsahovať možnosť zahrnutia doplňujúcich projektov financovaných prostredníctvom iných programov spoločenstva.Článok 7Tretie krajiny a medzinárodné organizácieProgramu Kultúra 2000 sa môžu zúčastniť krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru a tiež Cyprus a pridružené krajiny strednej a východnej Európy v súlade s podmienkami ustanovenými v dohodách o pridružení alebo v dodatkových protokoloch k dohodám o pridružení týkajúcich sa účasti na programoch spoločenstva, ktoré boli alebo budú s tými krajinami uzatvorené.Program Kultúra 2000 tiež povoľuje spoluprácu s inými tretími krajinami, ktoré uzatvorili dohody o pridružení alebo dohody o spolupráci, ktoré obsahujú ustanovenia o kultúre, na základe dodatočných prostriedkov sprístupnených v súlade s postupmi, ktoré majú byť dohodnuté s predmetnými krajinami.Program Kultúra 2000 povoľuje spoločnú akciu s príslušnými medzinárodnými organizáciami v oblasti kultúry, ako sú UNESCO alebo Rada Európy, na základe spoločných príspevkov a v súlade s rôznymi pravidlami prevažujúcimi v každej inštitúcii alebo organizácii pre uskutočňovanie kultúrnych akcií a podujatí uvedených v článku 2.Článok 8Hodnotenie a sledovanieNajneskôr do 31. decembra 2002 predloží Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov podrobnú hodnotiacu správu o výsledkoch programu Kultúra 2000 so zreteľom na jeho ciele a, v prípade potreby, sprevádzanú návrhom na zmenu a doplnenie tohto rozhodnutia.Pri ukončení programu Kultúra 2000 predloží Komisia správu o jeho zavedení Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Okrem toho Komisia každý rok predloží krátku správu sledujúcu situáciu realizácie programu Kultúra 2000 Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov.Tieto hodnotiace správy zdôraznia najmä vytvorenie pridanej hodnoty, najmä kultúrnej povahy a spoločensko-hospodárskych dôsledkov finančnej podpory spoločenstva.Článok 9ZrušenieRozhodnutie č. 2228/97/ES sa ruší s účinnosťou od 1. januára 2000.Článok 10Nadobudnutie účinnostiToto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.Bude sa uplatňovať od 1. januára 2000.V Bruseli 14. februára 2000Za Európsky parlament za Radupredsedníčka predsedaN. FONTAINE J. GANA____PRÍLOHA IČINNOSTI A REALIZAČNÉ OPATRENIA PRE PROGRAM KULTÚRA 2000I. OPIS AKCIÍ A PODUJATÍI.1. Osobitné inovačné a/alebo experimentálne akcieSpoločenstvo bude každý rok podporovať podujatia a projekty uskutočňované v rámci partnerstva alebo vo forme sietí. V týchto projektoch musia participovať činitelia aspoň z troch štátov zúčastňujúcich sa programu Kultúra 2000 na základe priorít určených po porade s výborom uvedeným v článku 5, bez toho, aby bolo dotknuté ponúknutie účasti pridruženým krajinám v súlade s postupmi stanovenými v článku 7. Tieto akcie budú v zásade zahŕňať obdobie jedného roka, ktoré môže byť predĺžené o dva doplňujúce roky. Tieto vertikálne akcie (týkajúce sa jednej kultúrnej oblasti) alebo horizontálne akcie (spájajúce viacero kultúrnych oblastí) by mali byť inovačné a/alebo experimentálne a zamerané v prvom rade predovšetkým na:i) kladenie dôrazu hlavne na uľahčenie prístupu ku kultúre a širšej kultúrnej účasti národov Európy, v ich celej sociálnej, regionálnej a kultúrnej rozmanitosti, najmä mladých a najviac znevýhodnených ľudí;ii) podporu vzniku a rozširovania nových foriem prejavu, v rámci a spoločne s tradičnými kultúrnymi oblasťami (ako sú hudba, divadelné umenie, výtvarné a vizuálne umenie, fotografia, architektúra, literatúra, knihy, čítanie, kultúrne dedičstvo vrátane kultúrnej krajiny a detskej kultúry);iii) podporu projektov zameraných na zlepšenie prístupu ku knihám a čítaniu, ako aj na vzdelávanie pracovníkov v tej oblasti;iv) podporu projektov spolupráce zameraných na zachovanie, zdieľanie, zdôrazňovanie a ochranu, na európskej úrovni, spoločného kultúrneho dedičstva európskeho významu;v) podporu vytvárania multimediálnych produktov, prispôsobených potrebám rôznych skupín ľudí, a tým zviditeľniť a všetkým viac sprístupniť európsku umeleckú tvorbu a dedičstvo;vi) podporu iniciatív, diskusií a spolupráce medzi kultúrnymi a spoločensko-kultúrnymi činiteľmi, ktorí pracujú v oblasti sociálnej integrácie, najmä integrácia mládeže;vii) udržovanie dialógu medzi kultúrami a vzájomnej výmeny medzi európskymi a inými kultúrami, najmä podporou spolupráce v oblastiach spoločného záujmu medzi kultúrnymi inštitúciami a/alebo inými činiteľmi v členských štátov a tými v tretích krajinách;viii) podporu šírenia živých kultúrnych podujatí s použitím nových technológií informačnej spoločnosti.Podpora spoločenstva nemôže presiahnuť 60 % rozpočtu pre konkrétnu akciu. Vo väčšine prípadov nemôže byť táto podpora nižšia ako 50 000 EUR a vyššia ako 150 000 EUR ročne.I.2. Integrované akcie zahrnuté v štruktúrovaných, viacročných nadnárodných dohodách o kultúrnej spolupráciProgram Kultúra 2000 povzbudzuje užšie vzťahy a spoločnú prácu podporou kultúrnych sietí a najmä sietí činiteľov, kultúrnych orgánov a kultúrnych inštitúcií, zahŕňajúcich najmä pracovníkov v rôznych účastníckych štátoch s cieľom uskutočnenia štruktúrovaných kultúrnych projektov v rámci a aj mimo spoločenstva. Toto opatrenie sa týka projektov značnej kvality s európskym rozmerom, zahŕňajúcich aspoň päť štátov zúčastňujúcich sa programu Kultúra 2000.Dohody o kultúrnej spolupráci budú zamerané na uskutočnenie štruktúrovaných viacročných kultúrnych akcií medzi činiteľmi niekoľkých členských štátov a tými z iných štátov zúčastňujúcich sa programu Kultúra 2000. Tieto dohody sa budú týkať nadnárodných akcií týkajúcich sa jednej kultúrnej oblasti (vertikálne akcie) ako sú hudba, divadelné umenie, výtvarné a vizuálne umenie, literatúra, knihy a čítanie vrátane prekladov a kultúrneho dedičstva. Okrem toho budú podporovať, tiež s použitím nových médií, výsledky integrovaných akcií zahrňujúcich rôzne obory (horizontálne akcie na základe súčinnosti), t. j. združovanie niekoľkých kultúrnych oblastí.Dohody o spolupráci navrhnuté týmto spôsobom až na tri roky musia zahŕňať niektoré alebo všetky z týchto činností:i) koprodukcia a obeh diel a iných kultúrnych podujatí v Európskej únii (napr. výstavy, festivaly atď.), ich sprístupnenie čo možno najväčšiemu počtu občanov;ii) mobilita umelcov, tvorcov a ostatných kultúrnych činiteľov;iii) ďalšie vzdelávanie pracovníkov v kultúrnej oblasti a výmena skúseností na akademickej aj praktickej úrovni;iv) zvýšenie hodnoty kultúrnych miest a pamiatok v rámci spoločenstva s cieľom zvýšenia povedomia o európskej kultúre;v) výskumné projekty, kampane na zvýšenie verejného povedomia, činnosti týkajúce sa výučby a šírenia vedomostí, semináre, kongresy, stretnutia na kultúrne témy európskeho významu;vi) používanie nových technológií;vii) projekty zamerané na zdôraznenie kultúrnej rozmanitosti a rôznych jazykov, podporovanie vzájomného povedomia o histórii, koreňoch, spoločných kultúrnych hodnotách európskych národov a ich spoločnom kultúrnom dedičstve.Po porade s výborom uvedeným v článku 5 ods. 1 rozhodnutia udelí spoločenstvo podporu pre zavádzanie dohôd o kultúrnej spolupráci. Bude určená nielen na pokrytie časti financovania projektu, ale aj nákladov spojených s počiatočným vytvorením trvajúcej spolupráce, ktorá môže byť viacročná, v právnej forme uznávanej v jednom z členských štátov Európskej únie.Aby bola dohoda vykonateľná, musia činnosti, na ktoré sa vzťahuje, zahŕňať činiteľov aspoň z piatich štátov zúčastňujúcich sa programu Kultúra 2000.Osoby zodpovedné za viacročné dohody o kultúrnej spolupráci, ktoré obdržia podporu spoločenstva na viac ako jeden rok, musia na konci každého roka Komisii predložiť prehľad uskutočnených činností a výdavkov na každú činnosť, aby bola podpora spoločenstva predĺžená na celú dobu projektu.Podpora spoločenstva nemôže presiahnuť 60 % rozpočtu dohody o kultúrnej spolupráci. Nemôže byť vyššia ako 300 000 ročne.Táto podpora môže byť zvýšená najviac o 20 % na účely pokrytia príslušných nákladov vzniknutých pri riadení dohôd o kultúrnej spolupráci.I.3. Osobitné kultúrne podujatia s európskym alebo medzinárodným rozmeromPodujatia značného rozmeru a rozsahu by mali byť presne zamerané na obyvateľov Európy a pomáhať zvýšiť ich pocit spolupatričnosti s rovnakým spoločenstvom ako aj ich uvedomenie si kultúrnej rozmanitosti členských štátov ako aj dialóg medzi kultúrami a medzinárodný dialóg.Tieto podujatia zahŕňajú najmä:i) Európske hlavné mesto kultúry a Európsky mesiac kultúry;ii) organizovanie sympózií na štúdium problémov spoločného kultúrneho záujmu s cieľom pestovania kultúrneho dialógu v rámci aj mimo spoločenstva;iii) organizovanie inovačných kultúrnych podujatí, ktoré majú veľkú príťažlivosť a sú všeobecne prístupné pre občanov, najmä v oblasti kultúrneho dedičstva, umeleckých činností a európskej histórie, a ktoré najmä poskytujú prepojenie medzi vzdelávaním, umením a kultúrou;iv) uznávanie a zdôrazňovanie európskeho umeleckého talentu, najmä medzi mládežou prostredníctvom, medzi iným, európskych cien v rôznych kultúrnych oblastiach: literatúra, preklad, architektúra atď.;v) podpora projektov uznaných príslušnými orgánmi zúčastnených štátov a zahŕňajúcich zachovanie a ochranu kultúrneho dedičstva výnimočnej dôležitosti, ktoré prispieva k rozvoju a šíreniu inovačných konceptov, metód a techník na európskej úrovni a ktoré môže byť opísané ako "laboratórium európskeho dedičstva".Priority spojené s týmito podujatiami sa stanovia po porade s výborom uvedeným v článku 5 rozhodnutia.Podpora spoločenstva nemôže presiahnuť 60 % rozpočtu pre konkrétne kultúrne podujatie. Nemôže byť nižšia ako 200 000 EUR a vyššia ako 1 milión EUR ročne pre podujatia uvedené v bode i). Pre podujatia uvedené v bodoch ii) až v), nebudú zodpovedajúce limity vo väčšine prípadov nižšie ako 150 000 EUR ročne a vo všetkých prípadoch nebudú vyššie ako 300 000 EUR ročne. Určujúci príspevok pre všetky tieto činnosti je 10 % finančného rámca programu.Tri druhy akcií a podujatí opísané v I.1, I.2 a I.3 sa riadia buď vertikálnym (týkajúci sa jednej kultúrnej oblasti), alebo horizontálnym (spájajúci viacero kultúrnych oblastí) prístupom.Informatívnyopis týchto prístupov je uvedený v prílohe II.II. Koordinácia s ostatnými nástrojmi spoločenstva v oblasti kultúryKomisia zabezpečí koordináciu s ostatnými nástrojmi spoločenstva aktívnymi v oblasti kultúry prostredníctvom osobitných akcií, dohôd o kultúrnej spolupráci a osobitných kultúrnych podujatí, najmä s cieľom podpory a zabezpečenia spolupráce medzi oblasťami so spoločnými a obdobnými záujmami, ako sú napr.:- kultúra a turistika (prostredníctvom kultúrnej turistiky),- kultúra, vzdelávanie a mládež (najmä prezentácie audiovizuálnych a multimediálnych produktov o európskej kultúre školám a univerzít s komentármi tvorcov alebo umelcov),- kultúra a zamestnanie (podpora vytvárania pracovných miest v oblasti kultúry, najmä v nových oblastiach kultúry),- kultúra a vonkajšie vzťahy,- kultúrne štatistiky vyplývajúce z výmeny porovnávacích štatistických informácií na úrovni spoločenstva,- kultúra a vnútorný trh,- kultúra a výskum,- kultúra a vývoz kultúrneho tovaru.III. OznámeniePríjemcovia podpory spoločenstva musia uviesť túto podporu zreteľne, a čo možno najviditeľnejšie vo všetkých informáciách alebo oznámeniach týkajúcich sa projektu.IV. Technická pomoc a sprievodné akciePri uskutočňovaní programu Kultúra 2000 sa Komisia môže obrátiť na organizácie technickej pomoci, ktorých financovanie je naplánované v rámci celkového financovania programu a nepresahuje 3 % z neho. Môže tiež za rovnakých podmienok využiť expertov alebo siete expertov.Komisia môže naviac zabezpečiť hodnotiace štúdie ako aj zorganizovať semináre, kolokviá alebo iné stretnutia expertov, ktoré môžu pomôcť so zavádzaním programu Kultúra 2000. Komisia môže tiež organizovať akcie týkajúce sa informácií, publikovania a šírenia.V. Kontaktné miestaKomisia a členské štáty na dobrovoľnom základe organizujú a zlepšujú vzájomnú výmenu informácií, ktoré sa použijú pri realizácii programu Kultúra 2000, prostredníctvom kultúrnych kontaktných miest, ktoré budú zodpovedať za:- presadzovanie programu,- uľahčovanie prístupu k programu a podporovanie účasti čo možno najväčšieho počtu pracovníkov a činiteľov v oblasti kultúry na jeho činnostiach prostredníctvom účinného šírenia informácií,- poskytovanie účinného prepojenia s rôznymi inštitúciami poskytujúcimi pomoc v oblasti kultúry v členských štátoch, a tým prispievajúcimi k dopĺňaniu sa medzi opatreniami prijatými v rámci programu Kultúra 2000 a vnútroštátnymi podpornými opatreniami,- poskytovanie informácií a kontaktu na vhodnej úrovni medzi činiteľmi, ktorí sa zúčastňujú programu Kultúra 2000 a tými, ktorí sa zúčastňujú iných programov spoločenstva otvorených pre kultúrne projekty.VI. Celkové rozdelenie rozpočtuVI.1. Na začiatku činnosti a najneskôr do 1. marca každého roku predloží Komisia výboru ex ante rozdelenie rozpočtových zdrojov podľa druhu akcie, berúc do úvahy na tento účel ciele stanovené v článku 1 rozhodnutia.VI.2. Dostupné prostriedky budú interne rozdelené podľa týchto určujúcich zásad:a) prostriedky pridelené osobitným inovačným a/alebo experimentálnym akciám by nemali tvoriť viac ako 45 % ročného rozpočtu programu Kultúra 2000;b) prostriedky pridelené integrovaným akciám zahrnutým v štruktúrovaných, viacročných dohodách o kultúrnej spolupráci by nemali tvoriť menej ako 35 % ročného rozpočtu programu Kultúra 2000;c) prostriedky pridelené osobitným kultúrnym podujatiam s európskym a/alebo medzinárodným rozmerom by mali tvoriť približne 10 % ročného rozpočtu programu Kultúra 2000;d) zostávajúce výdavky, vrátane nákladov súvisiacich s kontaktnými miestami by mali tvoriť približne 10 % ročného rozpočtu programu Kultúra 2000.VI.3. Všetky vyššie uvedené percentá sú orientačnéa môžu byť výborom prispôsobené podľa postupu stanoveného v článku 4 rozhodnutia.____PRÍLOHA IIURČUJÚCI OPIS VERTIKÁLNEHO A HORIZONTÁLNEHO PRÍSTUPUTri akcie programu Kultúra 2000 predstavujú buď vertikálny (týkajúci sa jednej oblasti kultúry), alebo horizontálny (spájajúci viacero kultúrnych oblastí) prístup.Pre informáciu môžu byť tieto prístupy vnímané takto:I. Vertikálny prístupIde o prístup, ktorý sa najmä snaží vziať do úvahy osobitné potreby každej oblasti kultúry.a) V týchto oblastiach: hudba, divadelné umenie, výtvarné a vizuálne umenie, architektúra ako aj iné formy umeleckého vyjadrenia, napríklad multimédiá, fotografia, detská kultúra a pouličná kultúra. Tento prístup by mal podľa individuálnych hľadísk každej oblasti kultúry:i) podporovať výmeny a spoluprácu medzi kultúrnymi činiteľmi;ii) pomáhať pohybu umelcov a ich diel po Európe;iii) zlepšovať možnosti vzdelávania a ďalšieho vzdelávania, najmä v spojení so zvýšenou mobilitou ľudí pracujúcich v oblasti kultúry (vrátane učiteľov a študentov);iv) povzbudzovať tvorivosť, súčasne podporujúc zavádzanie činností zviditeľňujúcich európskych umelcov a ich diela vo vyššie uvedených oblastiach v rámci Európy a podporovať politiku dialógu a výmen s inými svetovými kultúrami;v) podporovať iniciatívy, ktoré by využívali tvorivosť ako prostriedok sociálnej integrácie.b) Pokiaľ ide o knihy, čítanie a preklad, je tento prístup zameraný na:i) podporu výmen a spolupráce medzi inštitúciami a/alebo jednotlivcami z rôznych členských štátov a iných krajín zúčastňujúcich sa programu, ako aj z tretích krajín;ii) zvýšenie povedomia a rozširovania literárnej tvorby a histórie európskych národov prostredníctvom podpory prekladania literárnych, divadelných a referenčných prác, najmä tých v menej používaných európskych jazykoch a jazykoch krajín strednej a východnej Európy;iii) povzbudenie mobility a ďalšieho vzdelávania ľudí pracujúcich v oblasti kníh a čítania;iv) podporu kníh a čítania, najmä medzi mladými ľuďmi a znevýhodnenými časťami spoločnosti.Podmienka ustanovená v prvom odseku prílohy I.1 týkajúca sa minimálneho počtu činiteľov, ktorí sú požadovaní z účastníckych štátov, aby predstavili projekty v rámci programu Kultúra 2000, môže byť prispôsobená s ohľadom na osobitné potreby literárneho prekladu.c) Pokiaľ ide o kultúrne dedičstvo európskeho významu, najmä intelektuálne a neintelektuálne, hnuteľné a nehnuteľné dedičstvo (múzeá a zbierky, knižnice, archívy, vrátane fotografických archívov, audiovizuálnych archívov zahŕňajúcich kultúrne diela), archeologické dedičstvo a dedičstvo pod hladinou vody, architektonické dedičstvo, všetky kultúrne miesta a krajiny (kultúrny a prírodný výtvor) sa tento prístup usiluje o:i) podporu projektov spolupráce zameraných na zachovanie a obnovu európskeho kultúrneho dedičstva;ii) podporu rozvoja medzinárodnej spolupráce medzi inštitúciami a/alebo činiteľmi, na účel prispenia k výmenám know-how a rozvoja najlepších postupov vzhľadom na zachovanie a ochranu kultúrneho dedičstva;iii) zlepšenie prístupu ku kultúrnemu dedičstvu, ak má európsky rozmer a podporu aktívnej účasti širokej verejnosti, najmä detí mládeže, kultúrne zanedbaných a obyvateľov z vidieckych a okrajových regiónov spoločenstva;iv) podporu mobility a vzdelávania o kultúrnom dedičstve pre osoby pracujúce v oblasti kultúry;v) podporu medzinárodnej spolupráce pre rozvoj nových technológií a inovácie v rôznych oblastiach dedičstva a vzhľadom na zachovanie tradičných remesiel a postupov;vi) zohľadnenie dedičstva v ostatných politikách a programoch spoločenstva;vii) podporu spolupráce s tretími krajinami a zodpovedajúcimi medzinárodnými organizáciami.Osobitné potreby rôznych oblastí kultúrneho života (divadelné a vizuálne umenie, knihy a čítanie, kultúrne dedičstvo atď.) budú spravodlivým spôsobom brané do úvahy pri rozdeľovaní prostriedkov.II. Horizontálny prístupTento prístup sa usiluje podporovať súčinnosti a rozvoj kultúrnej tvorby prostredníctvom podpory medziodborových činností zahŕňajúcich množstvo oblastí kultúry, ako aj prostredníctvom podporovania spoločných činností zahŕňajúcich rôzne programy a politiky spoločenstva (najmä týkajúce sa vzdelávania, mládeže, prípravy na povolanie, zamestnanosti atď.).Indikatívny príspevok na tieto činnosti je 10 % finančného rámca programu._________[1] Ú. v. ES C 211, 7.7.1998, s 18.[2] Ú. v. ES C 51, 22.2.1999, s 68.[3] Stanovisko Európskeho parlamentu z 5. novembra 1998 (Ú. v. ES C 359, 23.11.1998, s. 28). Spoločná pozícia z 28. júna 1999 (Ú. v. ES C 232, 13.8.1999, s. 25) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 28. októbra 1999 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). Rozhodnutie Rady z 24. januára 2000 a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 3. februára 2000.[4] Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s 1.[5] Ú. v. ES C 305, 7.10.1997, s. 1.[6] Ú. v. ES L 99, 20.4.1996, s. 20.[7] Ú. v. ES L 291, 24.10.1997, s. 26.[8] Ú. v. ES L 305, 8.11.1997, s. 31.[9] Ú. v. ES C 172, 18.6.1999, s. 1.[10] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.


title: 2013/230/EÚ: Rozhodnutie Rady zo 14. mája 2013 o začatí automatizovanej výmeny údajov o evidencii vozidiel s Bulharskom

text:
               24.5.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 138/12

         ROZHODNUTIE RADY
   zo 14. mája 2013
   o začatí automatizovanej výmeny údajov o evidencii vozidiel s Bulharskom
   (2013/230/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/615/SVV z 23. júna 2008 o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce, najmä v boji proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti (1), najmä na jeho článok 25,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2008/616/SVV z 23. júna 2008 o vykonávaní rozhodnutia 2008/615/SVV (2), najmä na jeho článok 20 a kapitolu 4 prílohy,
   keďže:

               (1)

               Podľa Protokolu o prechodných ustanoveniach, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii, k Zmluve o fungovaní Európskej únie a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, právne účinky aktov inštitúcií, orgánov, úradov a agentúr Únie prijatých pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy sú zachované tak dlho, pokým sa tieto akty vykonávaním zmlúv nezrušia, nevyhlásia za neplatné alebo nezmenia a nedoplnia.

               (2)

               Článok 25 rozhodnutia 2008/615/SVV je preto uplatniteľný a Rada musí jednomyseľne rozhodnúť o tom, či členské štáty vykonali ustanovenia kapitoly 6 uvedeného rozhodnutia.

               (3)

               V článku 20 rozhodnutia 2008/616/SVV sa stanovuje, že rozhodnutia uvedené v článku 25 ods. 2 rozhodnutia 2008/615/SVV sa majú prijať na základe hodnotiacej správy vypracovanej na základe dotazníka. Hodnotiaca správa má byť, v prípade automatizovanej výmeny údajov v súlade s kapitolou 2 rozhodnutia 2008/615/SVV, založená na hodnotiacej návšteve a skúšobnej prevádzke.

               (4)

               Podľa kapitoly 4 bodu 1.1 prílohy k rozhodnutiu 2008/616/SVV sa dotazník, ktorý pripravila príslušná pracovná skupina Rady, týka každej automatizovanej výmeny údajov a členský štát má naň odpovedať hneď ako bude presvedčený, že spĺňa predpoklady na výmenu údajov v príslušnej kategórii.

               (5)

               Bulharsko vyplnilo dotazník o ochrane údajov a dotazník o údajoch o evidencii vozidiel.

               (6)

               Bulharsko spolu s Holandskom uskutočnili úspešnú skúšobnú prevádzku.

               (7)

               V Bulharsku sa uskutočnila hodnotiaca návšteva a belgicko-holandský hodnotiaci tím o nej vypracoval správu, ktorá sa zaslala príslušnej pracovnej skupine Rady.

               (8)

               Rade sa predložila celková hodnotiaca správa, v ktorej sa zhrnuli výsledky dotazníka, hodnotiacej návštevy a skúšobnej prevádzky v súvislosti s údajmi o evidencii vozidiel,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE
   Článok 1
   Bulharsko na účely automatizovaného vyhľadávania údajov o evidencii vozidiel vykonalo v plnom rozsahu všeobecné ustanovenia o ochrane údajov uvedené v kapitole 6 rozhodnutia 2008/615/SVV a je oprávnené dostávať a poskytovať osobné údaje podľa článku 12 uvedeného rozhodnutia odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 14. mája 2013

            Za Radu

            predseda

         M. NOONAN

      (1)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2008, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2008, s. 12.


title: 2010/260/: Rozhodnutie Komisie zo  4. mája 2010 o bezpečnostnom pláne na prevádzku vízového informačného systému

text:
               5.5.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 112/25

         ROZHODNUTIE KOMISIE
   zo 4. mája 2010
   o bezpečnostnom pláne na prevádzku vízového informačného systému
   (2010/260/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 z 9. júla 2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie o VIS) (1), a najmä na jeho článok 32,
   keďže:

               (1)

               V článku 32 ods. 3 nariadenia (ES) č. 767/2008 sa ustanovuje, že riadiaci orgán prijme potrebné opatrenia na dosiahnutie cieľov v oblasti bezpečnosti stanovených v článku 32 ods. 2 v súvislosti s prevádzkou VIS vrátane prijatia bezpečnostného plánu.

               (2)

               V článku 26 ods. 4 nariadenia (ES) č. 767/2008 sa ustanovuje, že počas prechodného obdobia, predtým ako riadiaci orgán prevezme svoje povinnosti, zodpovedá za prevádzkové riadenie VIS Komisia.

               (3)

               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2) sa vzťahuje na spracovanie osobných údajov Komisiou pri plnení jej úloh v rámci prevádzkového riadenia VIS.

               (4)

               V článku 26 ods. 7 nariadenia (ES) č. 767/2008 sa ustanovuje, že ak Komisia počas prechodného obdobia poverí plnením svojich úloh iný orgán, predtým ako riadiaci orgán prevezme svoje povinnosti, zabezpečí, aby takéto poverenie nepriaznivo neovplyvnilo platný kontrolný mechanizmus podľa právnych predpisov Únie, či už prostredníctvom Súdneho dvora, Dvora audítorov, alebo európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov.

               (5)

               Po tom, ako riadiaci orgán prevezme svoje povinnosti, mal by si určiť vlastný bezpečnostný plán v súvislosti s VIS.

               (6)

               V rozhodnutí Komisie 2008/602/ES zo 17. júna 2008, ktorým sa určuje fyzická architektúra a požiadavky národných rozhraní a komunikačnej infraštruktúry medzi centrálnym VIS a národnými rozhraniami v etape vývoja systému (3), sa uvádzajú požadované bezpečnostné služby platné pre siete pre VIS.

               (7)

               V článku 27 nariadenia (ES) č. 767/2008 sa ustanovuje, že hlavný centrálny VIS, ktorý vykonáva technický dohľad a správu, sa nachádza v Štrasburgu (Francúzsko) a záložný centrálny VIS, ktorý je schopný zabezpečiť všetky funkcie hlavného centrálneho VIS v prípade zlyhania systému, sa nachádza v Sankt Johann im Pongau (Rakúsko).

               (8)

               Na zabezpečenie účinnej a pohotovej reakcie na bezpečnostné incidenty a ich vykazovania by sa mali určiť úlohy bezpečnostných pracovníkov.

               (9)

               Mala by sa vypracovať bezpečnostná politika opisujúca všetky technické a organizačné podrobnosti v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia.

               (10)

               Na zaručenie primeranej úrovne bezpečnosti prevádzky VIS by sa mali stanoviť opatrenia,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   KAPITOLA I

      VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

   Článok 1
   Predmet
   Týmto rozhodnutím sa zriaďuje bezpečnostná organizácia a opatrenia (bezpečnostný plán) v zmysle článku 32 ods. 3 nariadenia (ES) č 767/2008.
   KAPITOLA II

      ORGANIZÁCIA, POVINNOSTI A RIADENIE INCIDENTOV

   Článok 2
   Úlohy Komisie
   1.   Komisia zavedie bezpečnostné opatrenia pre centrálny VIS a komunikačnú infraštruktúru uvedenú v tomto rozhodnutí a monitoruje ich účinnosť.
   2.   Komisia určí spomedzi svojich zamestnancov pracovníka zodpovedného za bezpečnosť systému. Pracovníka zodpovedného za bezpečnosť systému vymenúva generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť Európskej komisie. Medzi úlohy pracovníka zodpovedného za bezpečnosť systému patrí najmä:

               a)

               príprava, aktualizácia a revízia bezpečnostnej politiky, ako sú opísané v článku 7 tohto rozhodnutia;

               b)

               monitorovanie účinnosti realizácie bezpečnostných postupov centrálneho VIS a komunikačnej infraštruktúry;

               c)

               prispievanie k príprave správ v súvislosti s bezpečnosťou v zmysle článku 50 ods. 3 a článku 50 ods. 4 nariadenia (ES) č. 767/2008;

               d)

               koordinácia a podpora pri kontrole a auditoch vykonávaných európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, uvedených v článku 42 nariadenia (ES) č. 767/2008;

               e)

               monitorovanie riadneho a úplného uplatňovania tohto rozhodnutia a bezpečnostnej politiky každým dodávateľom vrátane subdodávateľov, ktorí sa akýmkoľvek spôsobom zúčastňujú na riadení a prevádzkovaní VIS;

               f)

               vedenie zoznamu jednotlivých národných kontaktných miest pre bezpečnosť VIS a jeho spoločné používanie s miestnymi bezpečnostnými pracovníkmi pre centrálny VIS a komunikačnú infraštruktúru.

         Článok 3
   Miestny bezpečnostný pracovník pre centrálny VIS
   1.   Komisia určí miestneho bezpečnostného pracovníka pre centrálny VIS spomedzi úradníkov Komisie bez toho, aby bol dotknutý článok 8. Treba zabrániť konfliktom záujmov medzi povinnosťami miestneho bezpečnostného pracovníka a inými úradnými povinnosťami. Miestneho bezpečnostného pracovníka pre centrálny VIS vymenúva generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť Európskej komisie.
   2.   Miestny bezpečnostný pracovník pre centrálny VIS zaručí, že v hlavnom centrálnom VIS sa vykonávajú bezpečnostné opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí a že sa dodržiavajú bezpečnostné postupy. Miestny bezpečnostný pracovník pre centrálny VIS zaručí, že v súvislosti so záložným centrálnym VIS sa vykonávajú bezpečnostné opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí okrem tých opatrení, ktoré sú uvedené v článku 10, a že sa dodržiavajú súvisiace bezpečnostné postupy.
   3.   Miestny bezpečnostný pracovník pre centrálny VIS môže poveriť plnením svojich úloh niektorého zo svojich podriadených pracovníkov. Treba zabrániť konfliktom záujmov medzi povinnosťou plniť tieto úlohy a inými úradnými povinnosťami. Jedno kontaktné telefónne číslo a adresa umožnia kedykoľvek spojenie s miestnym bezpečnostným pracovníkom alebo s jeho či jej podriadeným.
   4.   Miestny bezpečnostný pracovník pre centrálny VIS plní úlohy vyplývajúce z bezpečnostných opatrení, ktoré sa majú prijať na hlavnej a záložnej lokalite centrálneho VIS v rámci vymedzení uvedených v odseku 1, a to najmä:

               a)

               miestne prevádzkové bezpečnostné úlohy vrátane firewall auditu, pravidelného bezpečnostného testovania, auditu a podávania správ;

               b)

               monitorovanie účinnosti plánu na zabezpečenie kontinuity činnosti a zabezpečenie vykonávania pravidelných cvičení;

               c)

               zabezpečenie dôkazov o akomkoľvek incidente, ktorý môže mať dosah na bezpečnosť centrálneho VIS alebo komunikačnej infraštruktúry, a podanie správ o incidente pracovníkovi zodpovednému za bezpečnosť systému;

               d)

               informovanie pracovníka zodpovedného za bezpečnosť systému, ak je potrebné zmeniť a doplniť bezpečnostnú politiku;

               e)

               monitorovanie uplatňovania tohto rozhodnutia a bezpečnostnej politiky každým dodávateľom vrátane subdodávateľov, ktorí sa akýmkoľvek spôsobom zúčastňujú na riadení a prevádzkovaní centrálneho VIS;

               f)

               zabezpečenie, že pracovníci poznajú svoje povinnosti, a monitorovanie uplatňovania bezpečnostnej politiky;

               g)

               monitorovanie vývoja bezpečnosti IT a zabezpečenie primeranej odbornej prípravy pracovníkov;

               h)

               príprava podkladových informácií a možností na vytvorenie, aktualizáciu a revíziu bezpečnostnej politiky v súlade s článkom 7.

         Článok 4
   Miestny bezpečnostný pracovník pre komunikačnú infraštruktúru
   1.   Komisia určí miestneho bezpečnostného pracovníka pre komunikačnú infraštruktúru spomedzi úradníkov Komisie bez toho, aby bol dotknutý článok 8. Treba zabrániť konfliktom záujmov medzi povinnosťami miestneho bezpečnostného pracovníka a inými úradnými povinnosťami. Miestneho bezpečnostného pracovníka pre komunikačnú infraštruktúru vymenúva generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť Komisie.
   2.   Miestny bezpečnostný pracovník pre komunikačnú infraštruktúru monitoruje fungovanie komunikačnej infraštruktúry a zabezpečuje vykonávanie bezpečnostných opatrení a dodržiavanie bezpečnostných postupov.
   3.   Miestny bezpečnostný pracovník pre komunikačnú infraštruktúru môže poveriť plnením akýchkoľvek svojich úloh niektorého zo svojich podriadených pracovníkov. Treba zabrániť konfliktom záujmov medzi povinnosťou vykonávať tieto úlohy a inými úradnými povinnosťami. Jedno kontaktné telefónne číslo a adresa umožnia kedykoľvek spojenie s miestnym bezpečnostným pracovníkom alebo s jeho či jej podriadeným.
   4.   Miestny bezpečnostný pracovník pre komunikačnú infraštruktúru plní úlohy vyplývajúce z bezpečnostných opatrení súvisiacich s komunikačnou infraštruktúrou, a to najmä:

               a)

               všetky prevádzkové bezpečnostné úlohy súvisiace s komunikačnou infraštruktúrou ako firewall audit, pravidelné bezpečnostné testovanie, audit a podávanie správ;

               b)

               monitorovanie účinnosti plánu na zabezpečenie kontinuity činnosti a zabezpečenie vykonávania pravidelných cvičení;

               c)

               zabezpečenie dôkazov o akomkoľvek incidente, ktorý môže mať dosah na bezpečnosť komunikačnej infraštruktúry alebo centrálneho VIS, alebo národných systémov, a podávanie správ o incidente pracovníkovi zodpovednému za bezpečnosť systému;

               d)

               informovanie pracovníka zodpovedného za bezpečnosť systému, ak je potrebné zmeniť a doplniť bezpečnostnú politiku;

               e)

               monitorovanie uplatňovania tohto rozhodnutia a bezpečnostnej politiky každým dodávateľom vrátane subdodávateľov, ktorí sa akýmkoľvek spôsobom zúčastňujú na riadení komunikačnej infraštruktúry;

               f)

               zabezpečenie, že pracovníci poznajú svoje povinnosti, a monitorovanie uplatňovania bezpečnostnej politiky;

               g)

               monitorovanie vývoja bezpečnosti IT a zabezpečenie primeranej odbornej prípravy pracovníkov;

               h)

               príprava podkladových informácií a možností na vytvorenie, aktualizáciu a revíziu bezpečnostnej politiky v súlade s článkom 7.

         Článok 5
   Bezpečnostné incidenty
   1.   Akákoľvek udalosť, ktorá má alebo môže mať vplyv na bezpečnosť prevádzky VIS a môže spôsobiť poškodenie alebo stratu VIS, sa považuje za bezpečnostný incident, a to najmä v prípade, ak mohlo dôjsť k prístupu k údajom, alebo v prípade, ak došlo alebo by mohlo dôjsť k ohrozeniu dostupnosti, integrity a dôvernosti údajov.
   2.   V bezpečnostnej politike sa stanovia postupy na obnovu po incidente. Riadenie bezpečnostných incidentov má zabezpečiť rýchlu, účinnú a správnu reakciu v súlade s bezpečnostnou politikou.
   3.   Informácie týkajúce sa bezpečnostného incidentu, ktorý má alebo môže mať vplyv na prevádzku VIS v členskom štáte alebo na dostupnosť, integritu a dôvernosť údajov VIS vložených členským štátom, sa poskytujú príslušným členským štátom. Bezpečnostné incidenty sa oznamujú úradníkovi pre ochranu údajov Komisie.
   Článok 6
   Riadenie incidentov
   1.   Všetci zamestnanci a dodávatelia, ktorí sa podieľajú na vývoji, riadení alebo prevádzkovaní VIS, sú povinní zaznamenať a ohlásiť akékoľvek zistené alebo predpokladané bezpečnostné nedostatky v prevádzke systému VIS pracovníkovi zodpovednému za bezpečnosť systému alebo miestnemu bezpečnostnému pracovníkovi pre centrálny VIS alebo miestnemu bezpečnostnému pracovníkovi pre komunikačnú infraštruktúru.
   2.   V prípade zistenia akéhokoľvek incidentu, ktorý má alebo môže mať vplyv na bezpečnosť prevádzky VIS, miestny bezpečnostný pracovník pre centrálny VIS alebo miestny bezpečnostný pracovník pre komunikačnú infraštruktúru bezodkladne informuje pracovníka zodpovedného za bezpečnosť systému a v prípade, ak je to primerané, príslušné národné kontaktné miesto pre bezpečnosť VIS, ak takéto kontaktné miesto existuje v členskom štáte, a to písomne alebo v prípade mimoriadnej naliehavosti prostredníctvom iných komunikačných kanálov. Správa obsahuje opis bezpečnostného incidentu, úroveň rizika, možné dôsledky a opatrenia, ktoré sa prijali alebo by sa mali prijať na zmiernenie rizika.
   3.   Miestny bezpečnostný pracovník pre centrálny VIS alebo miestny bezpečnostný pracovník pre komunikačnú infraštruktúru (podľa vhodnosti) okamžite zaistí všetky dôkazy v súvislosti s bezpečnostným incidentom. Takéto dôkazy sa pracovníkovi zodpovednému za bezpečnosť systému sprístupnia na jeho požiadanie v rozsahu, aký umožňujú platné predpisy o ochrane údajov.
   4.   Uplatňujú sa postupy spätnej väzby, ktoré zaručujú oznámenie informácií o výsledkoch po vyriešení a ukončení incidentu.
   KAPITOLA III

      BEZPEČNOSTNÉ OPATRENIA

   Článok 7
   Bezpečnostná politika
   1.   Generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť vytvára, aktualizuje a pravidelne prehodnocuje záväznú bezpečnostnú politiku v súlade s týmto rozhodnutím. V bezpečnostnej politike sa ustanovujú podrobné postupy a opatrenia na ochranu pred ohrozeniami dostupnosti, integrity a dôvernosti VIS vrátane núdzového plánovania s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň bezpečnosti v zmysle tohto rozhodnutia. Je potrebné zabezpečiť súlad bezpečnostnej politiky s týmto rozhodnutím.
   2.   Bezpečnostná politika vychádza z posúdenia rizík. Opatrenia opísané v bezpečnostnej politike zodpovedajú identifikovaným rizikám.
   3.   Posúdenie rizík a bezpečnostná politika sa aktualizujú, ak si to vyžadujú technologické zmeny, identifikácia nových hrozieb alebo akékoľvek iné okolnosti. Bezpečnostná politika sa v každom prípade prehodnocuje každoročne s cieľom zaručiť, že naďalej predstavuje primeranú reakciu na posledné posúdenie rizík alebo akúkoľvek novoidentifikovanú technologickú zmenu, hrozbu alebo iné relevantné okolnosti.
   4.   Pracovník zodpovedný za bezpečnosť systému v súčinnosti s miestnym bezpečnostným pracovníkom pre VIS a miestnym bezpečnostným pracovníkom pre komunikačnú infraštruktúru vypracuje bezpečnostnú politiku.
   Článok 8
   Vykonávanie bezpečnostných opatrení
   1.   Plnenie úloh a požiadaviek ustanovených v tomto rozhodnutí a v bezpečnostnej politike vrátane úlohy vymenovať miestneho bezpečnostného pracovníka sa môže zabezpečiť externe alebo sa môžu poveriť súkromné či verejné orgány.
   2.   V takom prípade Komisia zabezpečí prostredníctvom právne záväznej dohody, že požiadavky ustanovené v tomto rozhodnutí a v bezpečnostnej politike sa v plnej miere dodržiavajú. V prípade delegovania úlohy vymenovať miestneho bezpečnostného pracovníka alebo jej externého zabezpečenia Komisia zaručí prostredníctvom právne záväznej dohody, že o výbere osoby, ktorá sa stane miestnym bezpečnostným pracovníkom, sa s ňou bude konzultovať.
   Článok 9
   Kontrola prístupu k zariadeniam
   1.   Na ochranu priestorov, kde sa nachádzajú zariadenia na spracovanie údajov, sa použije zabezpečenie obvodu primeranými prekážkami a vstupné kontroly.
   2.   V rámci bezpečnostného obvodu sa vymedzia bezpečné zóny na ochranu fyzických prvkov (majetku) vrátane hardvéru, nosičov údajov a konzol, plánov a ostatných dokumentov o VIS, ako aj kancelárií a ďalších pracovísk pracovníkov zapojených do prevádzky VIS. Tieto bezpečné zóny sú chránené primeranými vstupnými kontrolami, aby sa zaručilo, že prístup majú povolený len oprávnení pracovníci. Na prácu v bezpečných zónach sa vzťahujú podrobné bezpečnostné pravidlá uvedené v bezpečnostnej politike.
   3.   Fyzické zabezpečenie kancelárií, miestností a zariadení sa naplánuje a nainštaluje vopred. Prístupové body, ako sú zásobovacie a nakladacie zóny a ďalšie miesta, kde môžu do priestorov vstupovať neoprávnené osoby, sa kontrolujú a podľa možnosti sú izolované od zariadení na spracovanie údajov, aby sa zabránilo neoprávnenému prístupu.
   4.   Fyzická ochrana bezpečnostného obvodu proti škodám spôsobeným prírodnou katastrofou alebo katastrofou spôsobenou človekom je navrhnutá a použitá primerane k riziku.
   5.   Zariadenia musia byť chránené pred fyzickými a environmentálnymi hrozbami a možnosťami neoprávneného prístupu.
   6.   Komisia doplní do zoznamu uvedeného v článku 2 ods. 2 písm. f) jednotlivé kontaktné miesta na monitorovanie vykonávania ustanovení tohto článku v priestoroch, kde sa nachádza záložný centrálny VIS, ak má tieto informácie k dispozícii.
   Článok 10
   Kontrola nosičov údajov a majetku
   1.   Odstrániteľné nosiče s údajmi sú chránené pred neoprávneným prístupom, zneužitím alebo poškodením a ich čitateľnosť je zaručená počas celého obdobia životnosti údajov.
   2.   Nepotrebné nosiče sa zneškodňujú bezpečným a neohrozujúcim spôsobom v súlade s podrobnými postupmi, ktoré sa stanovia v bezpečnostnej politike.
   3.   Súpisy zabezpečujú, že informácie o miestach uloženia, príslušných lehotách uchovávania a povoleniach na prístup sú k dispozícii.
   4.   Všetok dôležitý majetok centrálnej VIS a komunikačná infraštruktúra sú označené tak, aby mohli byť chránené podľa svojho významu. Vedie sa aktuálny register relevantnej informačnej techniky.
   5.   K dispozícii je aktuálna dokumentácia centrálnej VIS a komunikačnej infraštruktúry. Táto dokumentácia musí byť chránená pred neoprávneným prístupom.
   Článok 11
   Kontrola uloženia
   1.   Prijmú sa vhodné opatrenia zamerané na zabezpečenie riadneho uloženia informácií a zabránenie neoprávnenému prístupu.
   2.   Všetky časti zariadenia s pamäťovými nosičmi sa kontrolujú, aby sa zabezpečilo, že citlivé údaje sa pred likvidáciou odstránia alebo úplne prepíšu, alebo sa bezpečne zničia.
   Článok 12
   Kontrola hesiel
   1.   Všetky heslá sa uchovávajú bezpečným spôsobom a považujú sa za dôverné. V prípade podozrenia zo zverejnenia hesla je potrebné heslo okamžite zmeniť alebo používateľský účet treba zablokovať. Používajú sa jedinečné a individuálne používateľské identity.
   2.   Bezpečnostná politika definuje postupy na prihlásenie a odhlásenie, aby sa zabránilo neoprávnenému prístupu.
   Článok 13
   Kontrola prístupu
   1.   V rámci bezpečnostnej politiky sa vytvorí formálny postup registrovania a zrušenia registrovania zamestnancov na účely povolenia a zrušenia prístupu k hardvéru a softvéru VIS v centrálnom VIS na účely prevádzkového riadenia. Pridelenie a použitie primeraných prístupových poverení (heslá alebo iné vhodné prostriedky) sa kontroluje pomocou formálneho riadiaceho procesu uvedeného v bezpečnostnej politike.
   2.   Prístup k hardvéru a softvéru VIS v centrálnom VIS:

               i)

               sa obmedzuje na oprávnené osoby;

               ii)

               sa obmedzuje na prípady, keď možno určiť legitímny účel v súlade s článkom 42 a článkom 50 ods. 2 nariadenia (ES) č. 767/2008;

               iii)

               neprekročí obdobie trvania a rozsah, ktoré sú potrebné na účel prístupu, a

               iv)

               prebieha len v súlade s politikou riadenia prístupu, ktorá sa ustanoví v bezpečnostnej politike.

         3.   V centrálnom VIS sa používajú len konzoly a softvér povolený miestnym bezpečnostným pracovníkom pre centrálny VIS. Používanie systémových nástrojov, prostredníctvom ktorých by bolo možné obísť systém a aplikačné kontroly, je obmedzené a kontrolované. Je potrebné zaviesť postupy na kontrolu inštalácie softvéru.
   Článok 14
   Kontrola prenosu údajov
   Komunikačná infraštruktúra sa monitoruje, aby sa zabezpečila dostupnosť, integrita a dôvernosť výmeny informácií. Na ochranu prenášaných údajov v komunikačnej infraštruktúre sa používajú šifrovacie prostriedky.
   Článok 15
   Kontrola zaznamenávania údajov
   Účty osôb s oprávneným prístupom k softvéru VIS z centrálneho VIS monitoruje miestny bezpečnostný pracovník pre centrálny VIS. Použitie týchto účtov vrátane času a identity používateľov sa zaznamenáva.
   Článok 16
   Kontrola prepravy
   1.   V rámci bezpečnostnej politiky sa ustanovia primerané opatrenia na zabránenie neoprávneného čítania, kopírovania, upravovania alebo vymazania osobných údajov počas prenosu do VIS alebo z neho alebo počas prepravy údajových nosičov. Bezpečnostná politika uvádza ustanovenia týkajúce sa prípustných spôsobov odoslania alebo prepravy, ako aj postupov týkajúcich sa zodpovednosti pri preprave položiek a ich doručenia na miesto určenia. Nosiče s údajmi neobsahujú žiadne iné údaje ako tie, ktoré sa majú odoslať.
   2.   Služby poskytované tretími osobami, zahŕňajúce prístup, spracovanie, prenos alebo spravovanie zariadení na spracovanie údajov alebo pridávanie produktov či služieb k zariadeniam na spracovanie údajov, podliehajú zodpovedajúcim integrovaným bezpečnostným kontrolám.
   Článok 17
   Bezpečnosť komunikačnej infraštruktúry
   1.   Komunikačná infraštruktúra sa primerane spravuje a kontroluje, aby sa ochránila pred hrozbami a aby sa zaručila bezpečnosť samotnej komunikačnej infraštruktúry a centrálneho VIS vrátane údajov, ktorých výmenu sprostredkúva.
   2.   Bezpečnostné charakteristiky, úrovne služieb a požiadavky na riadenie všetkých sieťových služieb sa určia v dohode o sieťových službách s poskytovateľom služby.
   3.   Okrem ochrany prístupových bodov VIS sa tiež chráni akákoľvek ďalšia služba využívaná komunikačnou infraštruktúrou. V bezpečnostnej politike sa stanovia primerané opatrenia.
   Článok 18
   Monitorovanie
   1.   Zápisy, na ktorých sú zaznamenané informácie uvedené v článku 34 ods. 1 nariadenia (ES) č. 767/2008 o každom prístupe a všetkých operáciách spracovania údajov v centrálnom VIS, sú bezpečne uložené v priestoroch, kde sa nachádza hlavná a záložná centrálna lokalita VIS, a sú z nich prístupné počas obdobia uvedeného v článku 34 ods. 2 nariadenia (ES) č. 767/2008.
   2.   Postupy monitorovania použitia alebo porúch zariadení na spracovanie informácií sú uvedené v bezpečnostnej politike a výsledky monitorovacích činností sa pravidelne prehodnocujú. Ak je to potrebné, prijmú sa primerané opatrenia.
   3.   Zariadenia na zaznamenávanie a zápisy sú chránené pred manipuláciou a neoprávneným prístupom, aby sa dodržali požiadavky na zhromažďovanie a uchovávanie dôkazov počas obdobia ich uchovávania.
   Článok 19
   Šifrovacie opatrenia
   Na ochranu informácií sa primerane uplatňujú šifrovacie opatrenia. Ich použitie spolu s účelom a podmienkami musí vopred schváliť pracovník zodpovedný za bezpečnosť systému.
   KAPITOLA IV

      BEZPEČNOSŤ ĽUDSKÝCH ZDROJOV

   Článok 20
   Profily zamestnancov
   1.   V rámci bezpečnostnej politiky sa ustanovia funkcie a povinnosti osôb, ktoré majú oprávnenie na prístup do VIS vrátane komunikačnej infraštruktúry.
   2.   Bezpečnostné úlohy a povinnosti zamestnancov Komisie, dodávateľov a pracovníkov zapojených do prevádzkového riadenia sa stanovia, zdokumentujú a oznámia osobám, ktorých sa týkajú. Tieto úlohy a povinnosti zamestnancov Komisie sa uvádzajú v pracovnej náplni a cieľoch, pre dodávateľov sa uvádzajú v zmluvách alebo v dohodách o úrovni služieb.
   3.   Dohody o mlčanlivosti a utajení sa uzatvoria so všetkými osobami, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá pre zamestnancov vo verejnej správe Európskej únie alebo členského štátu. Zamestnanci, ktorí musia pracovať s údajmi VIS, majú potrebné previerky alebo certifikáciu v súlade s podrobnými postupmi, ktoré sa ustanovia v rámci bezpečnostnej politiky.
   Článok 21
   Informácie o zamestnancoch
   1.   Všetci pracovníci a prípadne aj dodávatelia absolvujú primeranú odbornú prípravu v oblasti bezpečnosti, právnych požiadaviek, politík a postupov v potrebnom rozsahu, aký si vyžadujú ich povinnosti.
   2.   Pri ukončení zamestnania alebo zmluvy sa vymedzia povinnosti súvisiace so zmenou zamestnania alebo s ukončením pracovného pomeru zamestnancov a dodávateľov v bezpečnostnej politike a v bezpečnostnej politike sa stanovia postupy s cieľom zabezpečiť vrátenie majetku a zrušiť prístupové práva.
   KAPITOLA V

      ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

   Článok 22
   Uplatniteľnosť
   1.   Toto rozhodnutie sa uplatňuje od dátumu stanoveného Komisiou v súlade s článkom 48 ods. 1 nariadenia (ES) č. 767/2008.
   2.   Účinnosť tohto rozhodnutia sa končí, keď riadiaci orgán prevezme svoje povinnosti.

      V Bruseli 4. mája 2010

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 60.

      (2)  Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 194, 23.7.2008, s. 3.


title: 2008/326/ES: Rozhodnutie Komisie z  11. apríla 2008 , ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. februára 2007 , 1. marca 2007 , 1. apríla 2007 , 1. mája 2007 a  1. júna 2007 na odmeny úradníkov, dočasných zamestnancov a zmluvných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách

text:
               24.4.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 112/26

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   z 11. apríla 2008,
   ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. februára 2007, 1. marca 2007, 1. apríla 2007, 1. mája 2007 a 1. júna 2007 na odmeny úradníkov, dočasných zamestnancov a zmluvných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách
   (2008/326/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Spoločenstiev ustanovené v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1), a najmä na článok 13 druhý pododsek jeho prílohy X,
   keďže:

               (1)

               Nariadením Rady (ES, Euratom) č. 453/2007 (2) sa na základe článku 13 prvého pododseku prílohy X k služobnému poriadku stanovili opravné koeficienty uplatniteľné od 1. júla 2006 na odmeny vyplácané v miestnej mene úradníkom, dočasným zamestnancom a zmluvným zamestnancom Európskych spoločenstiev pracujúcim v tretích krajinách.

               (2)

               Niektoré z uvedených opravných koeficientov je potrebné upraviť v súlade s článkom 13 druhým pododsekom prílohy X k služobnému poriadku s účinnosťou od 1. februára 2007, 1. marca 2007, 1. apríla 2007, 1. mája 2007 a 1. júna 2007, pretože zo štatistických údajov, ktoré má Komisia k dispozícii, vyplýva, že od posledného stanovenia alebo úpravy týchto koeficientov zmena životných nákladov vypočítaná podľa opravného koeficientu a príslušného výmenného kurzu prevyšuje v niektorých tretích krajinách 5 %,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   S účinnosťou od 1. februára 2007, 1. marca 2007, 1. apríla 2007, 1. mája 2007 a 1. júna 2007 sú opravnými koeficientmi uplatniteľnými na odmeny vyplácané v miestnej mene úradníkom, dočasným zamestnancom a zmluvným zamestnancom Európskych spoločenstiev pracujúcim v tretích krajinách opravné koeficienty uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Výmenné kurzy na výpočet týchto odmien sa stanovujú v súlade s vykonávacími pravidlami nariadenia o rozpočtových pravidlách a zodpovedajú dátumu uvedenému v prvom pododseku.

      V Bruseli 11. apríla 2008

            Za Komisiu

         Benita FERRERO-WALDNER

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 337/2007 (Ú. v. EÚ L 90, 30.3.2007, s. 1).

      (2)  Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2007, s. 22.

      PRÍLOHA

                  Miesta pôsobenia

                  Opravné koeficienty február 2007

                  Angola

                  117,3

                  Barbados

                  127,5

                  Bulharsko

                  80,4

                  Kapverdy

                  82,3

                  Južná Kórea

                  117,3

                  Kostarika

                  70,8

                  Guinea (Konakry)

                  57,7

                  Haiti

                  114,8

                  Libanon

                  92,3

                  Nepál

                  78,8

                  Uganda

                  65,1

                  Paraguaj

                  78,8

                  Konžská demokratická republika (Kinshasa)

                  137,6

                  Sierra Leone

                  76,6

                  Sudán

                  61,6

                  Sýria

                  70,6

                  Miesta pôsobenia

                  Opravné koeficienty marec 2007

                  Argentína

                  53,5

                  Kamerun

                  103,5

                  Pobrežie Slonoviny

                  98,7

                  Guyana

                  61,3

                  India

                  47,6

                  Jordánsko

                  75,9

                  Kazachstan (Alma-Ata)

                  121,6

                  Kirgizsko

                  84,3

                  Madagaskar

                  84,7

                  Uganda

                  69,4

                  Srí Lanka

                  53,2

                  Venezuela

                  64,1

                  Miesta pôsobenia

                  Opravné koeficienty apríl 2007

                  Angola

                  121,8

                  Botswana

                  58,1

                  Guinea (Konakry)

                  49,2

                  Mali

                  86,3

                  Sudán

                  55,1

                  Tadžikistan

                  66,5

                  Zambia

                  56,3

                  Miesta pôsobenia

                  Opravné koeficienty máj 2007

                  Argentína

                  54,9

                  Kostarika

                  70,8

                  Etiópia

                  87,1

                  Ghana

                  69,2

                  Indonézia (Jakarta)

                  79,5

                  Konžská demokratická republika (Kinshasa)

                  131,6

                  Trinidad a Tobago

                  68,6

                  Turecko

                  85,9

                  Jemen

                  76,0

                  Miesta pôsobenia

                  Opravné koeficienty jún 2007

                  Kanada

                  92,7

                  Salvádor

                  76,6

                  Spojené štáty americké (New York)

                  103,1

                  Guatemala

                  79,0

                  Malawi

                  73,1

                  Moldavsko

                  58,5

                  Nikaragua

                  57,3

                  Rwanda

                  90,9

                  Tanzánia

                  61,7


title: Rozhodnutie Rady zo 17. októbra 2000 o zriadení sekretariátu pre spoločné dozorné orgány na ochranu údajov vytvoreného v zmysle Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu (Dohovor o Europole), Dohovoru o používaní informačných technológií na colné účely a Dohovoru o vykonávaní Schengenskej dohody o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (Schengenský dohovor)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32000D0641

Úradný vestník L 271 , 24/10/2000 S. 0001 - 0003

		Rozhodnutie Radyzo 17. októbra 2000o zriadení sekretariátu pre spoločné dozorné orgány na ochranu údajov vytvoreného v zmysle Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu (Dohovor o Europole), Dohovoru o používaní informačných technológií na colné účely a Dohovoru o vykonávaní Schengenskej dohody o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (Schengenský dohovor)(2000/641/JHA)RADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na články 30 a 34 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii,so zreteľom na článok 2 Protokolu začleňujúceho schengenské acquis do rámca Európskej únie,so zreteľom na iniciatívu Portugalskej republiky [1],s ohľadom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],keďže(1) Dohovorom o zriadení Európskeho policajného úradu (Dohovor o Europole) [3], Dohovorom o používaní informačných technológií na colné účely [4] a Dohovorom o vykonávaní Schengenskej dohody o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (Schengenský dohovor) [5] sa zriadili spoločné kontrolné orgány s cieľom sledovať správne uplatňovanie ustanovení na ochranu údajov v týchto právnych dokumentoch;(2) na účinné fungovanie a kvôli zníženiu nákladov by tieto spoločné dozorné orgány mali byť podporované jediným nezávislým sekretariátom na ochranu údajov, ktorý je pri plnení svojich úloh viazaný len pokynmi týchto orgánov;(3) z praktických dôvodov by mala byť administratíva sekretariátu na ochranu údajov úzko spojená s Generálnym sekretariátom Rady, a súčasne by si mala zachovať nezávislosť pri vykonávaní svojich úloh;(4) s cieľom zabezpečiť nezávislosť mal by rozhodnutia o vymenovaní a odvolaní z funkcie vedúceho sekretariátu na ochranu údajov uskutočňovať zástupca generálneho tajomníka rady na návrh spoločných dozorných orgánov a ostatní úradníci sekretariátu na ochranu údajov by mali byť vymenovaní výlučne podľa pokynov vedúceho sekretariátu na ochranu údajov;(5) administratívne výdavky sekretariátu na ochranu údajov by sa mali zaúčtovať do všeobecného rozpočtu Európskej únie. Europol by mal prispievať k financovaniu určitých výdavkov na zasadnutia spojené s vykonávaním Dohovoru o Europole;(6) rozhodnutie Rady 1999/438/ES z 20. mája 1999 o vytvorení spoločného dozorného orgánu podľa článku 115 dohovoru, ktorým sa uplatňuje Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach podpísaná 19. júna 1990 [6], sa nahradzuje týmto rozhodnutím, malo by sa zrušiť od dátumu, kedy vstúpi do platnosti toto rozhodnutie;(7) jestvujúce spoločné dozorné orgány vyjadrili svoj súhlas s princípmi stanovenými v tomto rozhodnutí,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Zriadenie a úlohy sekretariátu na ochranu údajov1. Týmto sa zriaďuje sekretariát pre spoločné dozorné orgány (ďalej len "sekretariát na ochranu údajov"), vytvorené podľa Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu (Dohovor o Europole), Dohovoru o používaní informačných technológií na colné účely a Dohovoru o vykonávaní Schengenskej dohody o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach (Schengenský dohovor).2. Sekretariát na ochranu údajov plní úlohy stanovené pre sekretariáty spoločných dozorných orgánov, ako sú stanovené v príslušných rokovacích poriadkoch týchto orgánov.Článok 2Tajomník na ochranu údajov1. Sekretariát na ochranu údajov vedie tajomník na ochranu údajov, ktorého nezávislosť pri výkone úloh je zaručená a ktorý sa riadi výhradne iba pokynmi spoločných dozorných orgánov a ich predsedov. Zástupca generálneho tajomníka Rady konajúc na návrh spoločných dozorných orgánov vymenuje tajomníka na ochranu údajov na obdobie troch rokov. Tajomník na ochranu údajov môže byť opätovne vymenovaný.2. Tajomník na ochranu údajov sa vyberie spomedzi osôb, ktoré sú občanmi Európskej únie, majú plné občianske a politické práva, vedia uplatniť zodpovedajúce skúsenosti a odborné znalosti pri výkone príslušných povinností a poskytujú všetky záruky nezávislosti. Tajomník sa zdrží akéhokoľvek konania, ktoré nie je v súlade s jeho povinnosťami a počas trvania svojej funkcie nevykonáva žiadne iné platené ani neplatené zamestnanie. Po skončení svojho funkčného obdobia zachová bezúhonnosť a diskrétnosť, pokiaľ ide o prijímanie výhod a menovaní.3. Tajomníka na ochranu údajov odvolá z funkcie zástupca generálneho tajomníka Rady na návrh spoločných dozorných orgánov, ak už nespĺňa podmienky požadované pre výkon jeho povinností alebo sa dopustil vážneho úmyselného porušenia úradnej povinnosti.4. Okrem bežného odvolania alebo ukončenia funkčného obdobia, alebo v prípade smrti a odvolania z funkcie podľa odseku 3 sa funkcia tajomníka na ochranu údajov ukončí s nadobudnutím účinnosti jeho výpovede. V prípade skončenia funkčného obdobia a v prípade ním danej výpovede ostane na žiadosť spoločných dozorných orgánov vo funkcii, až kým nebude nahradený.5. Tajomník na ochranu údajov počas svojho funkčného obdobia, aj po jeho ukončení, podlieha povinnosti zachovávania služobného tajomstva v súvislosti s dôvernými informáciami, o ktorých sa dozvedel v priebehu výkonu svojich povinností.6. Počas svojho funkčného obdobia tajomník na ochranu údajov, ak nie je inak stanovené v tomto rozhodnutí, podlieha pravidlám, ktoré sa vzťahujú na osoby so štatútom dočasného agenta v zmysle článku 2 a) Podmienok pre zamestnávanie iných úradníkov Európskych spoločenstiev [7] vrátane článkov 12 až 15 a 18 Protokolu o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev. Tajomník na ochranu údajov je zaradený v triede A. Platová úroveň a služobný postup sa určia podľa kritérií pre úradníkov a ostatných zamestnancov spoločenstiev. Ak vymenovaná osoba už je úradníkom spoločenstiev, na obdobie svojej funkcie sa dočasne preloží v záujme služby v zmysle článku 37 a) prvá pomlčka Služobného poriadku pre úradníkov Európskych spoločenstiev (Služobný poriadok) [8]. Prvá veta posledného odseku článku 37 Služobného poriadku sa použije bez toho, aby bol dotknutý odsek 1 tohto článku.Článok 3Pracovníci1. Sekretariátu na ochranu údajov sa poskytnú pracovníci potrební na plnenie jeho úloh. Pracovníci vymenovaní do sekretariátu na ochranu údajov sa zaradia do funkcií uvedených v zozname funkcií priloženom k časti všeobecného rozpočtu Európskej únie pre Radu.2. Pri výkone svojich povinností pracovníci uvedení v odseku 1 podliehajú výlučne pokynom tajomníka na ochranu údajov a spoločných dozorných orgánov a ich predsedov. V tomto zmysle nemôžu ani žiadať, ani prijímať pokyny od iných vlád, orgánov, organizácií alebo osôb mimo tajomníka na ochranu údajov a spoločných dozorných orgánov a ich predsedov.3. Bez ohľadu na odsek 2 pracovníci pridelení do sekretariátu na ochranu údajov podliehajú nariadeniam a pravidlám platným pre úradníkov a ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev. Pokiaľ ide o výkon právomocí uvedených v Služobnom poriadku menovacieho orgánu a právomocí podľa podmienok zamestnania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev, zamestnanci podliehajú rovnakým pravidlám ako iní úradníci a zástupcovia Európskych spoločenstiev.Článok 4Administratívna podpora1. Generálny sekretariát Rady poskytne kancelárske priestory a potrebné zariadenie pre výkon služobných povinností sekretariátu na ochranu údajov. Poskytne zariadenia pre zasadnutia spoločných dozorných orgánov v rámci priestorov Rady vrátane tlmočníckych zariadení.2. Pokiaľ ide o zasadnutia zvolané v priestoroch Rady, predsedníctvo spoločných dozorných orgánov určí tieto dátumy podľa predchádzajúcej dohody predsedníctva Rady.Článok 5Financovanie1. Administratívne režijné náklady sekretariátu na ochranu údajov (najmä zariadenie, mzdy, príplatky a iné osobné výdavky) sa zaúčtujú do kapitoly všeobecného rozpočtu Európskej únie pre Radu.2. Náklady súvisiace priamo so zasadnutiami znáša- Rada na zasadnutia v priestoroch Rady, súvisiace s vykonávaním ustanovení Schengenského dohovoru, ako aj cestovné na realizáciu kontrol CSIS (Centrálny schengenský informačný systém) a na zasadnutia súvisiace s vykonávaním Dohovoru o používaní informačných technológií na colné účely,- Europol na zasadnutia súvisiace s vykonávaním Dohovoru o Europole.Článok 6Záverečné ustanovenia1. Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť v deň nasledujúci po jeho prijatí Radou.Nadobúda účinnosť od 1. septembra 2001.2. Od dátumu účinnosti tohto rozhodnutia sa môžu prijímať rozhodnutia a akty potrebné na realizáciu tohto rozhodnutia. Tieto nenadobudnú účinnosť pred dátumom uplatniteľnosti tohto rozhodnutia.3. V deň, kedy toto rozhodnutie nadobudne účinnosť, zruší sa rozhodnutie 1999/438/ES. Platí však naďalej na výdavky v prípadoch, ktoré predchádzali tomuto dátumu.V Luxemburgu 17. októbra 2000Za RadupredsedaÉ. Guigou[1] Ú. v. ES C 141, 19. 5. 2000, s. 20.[2] Stanovisko vydané 21. septembra 2000 (doposiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).[3] Ú. v. ES C 316, 27. 11. 1995, s. 2.[4] Ú. v. ES C 316, 27. 11. 1995, s. 33.[5] Ú. v. ES L 239, 22. 9. 2000, s. 19.[6] Ú. v. ES L 176, 10. 7. 1999, s. 34.[7] Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené oznámením Komisie (Ú. v. ES C 60, 2. 3. 1999, s. 11).[8] Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1 Nariadenie naposledy zmenené a doplnené oznámením Komisie (Ú. v. ES C 60, 2. 3. 1999, s. 11).--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/783 z 12. mája 2016 o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore EHP k zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd (rozpočtový riadok 12 02 01)

text:
                  20.5.2016

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 131/66

            ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2016/783
      z 12. mája 2016
      o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore EHP k zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd (rozpočtový riadok 12 02 01)
      RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
      so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114 v spojení s článkom 218 ods. 9,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2894/94 z 28. novembra 1994 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jeho článok 1 ods. 3,
      so zreteľom na návrh Európskej komisie,
      keďže:

                  (1)

                  Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (2) (ďalej len „Dohoda o EHP“) nadobudla platnosť 1. januára 1994.

                  (2)

                  Podľa článku 98 Dohody o EHP sa na základe rozhodnutia Spoločného výboru EHP môže meniť, okrem iného, Protokol 31 k Dohode o EHP (ďalej len „Protokol 31“).

                  (3)

                  Protokol 31 obsahuje ustanovenia o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd.

                  (4)

                  Je vhodné pokračovať v spolupráci zmluvných strán Dohody o EHP, pokiaľ ide o činnosti Únie financované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, ktoré sa týkajú realizácie a rozvoja jednotného trhu s finančnými službami.

                  (5)

                  Protokol 31 by sa preto mal zmeniť s cieľom umožniť pokračovanie tejto rozšírenej spolupráce po 31. decembri 2015.

                  (6)

                  Pozícia Únie v Spoločnom výbore EHP by preto mala byť založená na pripojenom návrhu rozhodnutia,

            PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
      Článok 1
      Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v Spoločnom výbore EHP k navrhovanej zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd, je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP pripojenom k tomuto rozhodnutiu.
      Článok 2
      Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

         V Bruseli 12. mája 2016

               Za Radu

               predsedníčka

            F. MOGHERINI

         (1)  Ú. v. ES L 305, 30.11.1994, s. 6.

         (2)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

         NÁVRH
         ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. …/2016
         z …,
         ktorým sa mení Protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd
         SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
         so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 86 a 98,
         keďže:

                     (1)

                     Je vhodné pokračovať v spolupráci zmluvných strán Dohody o EHP, pokiaľ ide o činnosti Únie financované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, ktoré sa týkajú realizácie a rozvoja jednotného trhu s finančnými službami.

                     (2)

                     Protokol 31 k Dohode o EHP by sa preto mal zmeniť s cieľom umožniť túto rozšírenú spoluprácu od 1. januára 2016,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
         Článok 1
         Článok 7 Protokolu 31 k Dohode o EHP sa mení takto:

                     1.

                     V odsekoch 3 a 4 sa slová „odsekoch 5 až [11]“ nahrádzajú slovami „tomto článku“.

                     2.

                     Dopĺňa sa tento odsek:

                                 „12.

                                 Štáty EZVO sa od 1. januára 2016 podieľajú na činnostiach Únie týkajúcich sa nasledujúceho rozpočtového riadka vo všeobecnom rozpočte Európskej únie na rozpočtový rok 2016:

                                             —

                                                Rozpočtový riadok 12 02 01: ‚Realizácia a rozvoj jednotného trhu s finančnými službami‘.“

               Článok 2
         Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po doručení posledného oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (*).
         Uplatňuje sa od 1. januára 2016.
         Článok 3
         Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

            V Bruseli

                  Za Spoločný výbor EHP

                  predseda

                  Tajomníci

                  za Spoločný výbor EHP

            (*)  [Ústavné požiadavky neboli oznámené.] [Ústavné požiadavky boli oznámené.]


title: Rozhodnutie Rady z 13. júna 2002, ktorým sa vytvára Európska sieť kontaktných miest, pokiaľ ide o osoby zodpovedné za genocídu, zločiny proti ľudskosti a vojnové zločiny

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32002D0494

Úradný vestník L 167 , 26/06/2002 S. 0001 - 0002

		Rozhodnutie Radyz 13. júna 2002,ktorým sa vytvára Európska sieť kontaktných miest, pokiaľ ide o osoby zodpovedné za genocídu, zločiny proti ľudskosti a vojnové zločiny(2002/494/SVV)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na hlavu VI Zmluvy o Európskej únii, najmä na jej článok 30 a článok 34 ods. 2 písm. c),so zreteľom na iniciatívu Holandského kráľovstva,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [1],keďže:(1) medzinárodné trestné súdy pre bývalú Juhosláviu a Rwandu od roku 1995 vyšetrujú, stíhajú a súdia porušenia vojnových zákonov a zvyklostí, genocídu a zločiny proti ľudskosti;(2) Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu zo 17. júla 1998 tvrdí, že najvážnejšie zločiny, týkajúce sa medzinárodného spoločenstva ako celku, najmä genocída, zločiny proti ľudskosti a vojnové zločiny, nesmú zostať nepotrestané a že ich účinné stíhanie musí byť zabezpečené prijatím opatrení na národnej úrovni a posilnením medzinárodnej spolupráce;(3) Rímsky štatút pripomína, že každý štát je povinný vykonávať svoju trestnú právomoc nad osobami zodpovednými za tieto medzinárodné zločiny;(4) Rímsky štatút zdôrazňuje, že Medzinárodný trestný súd, ktorý bol ním zriadený, musí dopĺňať národné trestné jurisdikcie.(5) všetky členské štáty Európskej únie podpísali alebo ratifikovali Rímsky štatút;(6) vyšetrovanie a stíhanie genocídy, zločinov proti ľudskosti a vojnových zločinov, a výmena informácií o nich musia zostať v kompetencii národných orgánov, pokiaľ ich neovplyvňuje medzinárodné právo.(7) členské štáty sú konfrontované s osobami, ktoré sa podieľali na týchto trestných činoch a hľadajú útočisko v rámci hraníc Európskej únie;(8) úspech účinného vyšetrovania a stíhania týchto zločinov na národnej úrovni závisí do veľkej miery od úzkej spolupráce medzi jednotlivými orgánmi, ktoré sa zúčastňujú na boji proti nim;(9) je dôležité, aby príslušné orgány štátov – signatárov Rímskeho štatútu, vrátane členských štátov Európskej únie, úzko spolupracovali v tejto súvislosti;(10) úzka spolupráca sa zvýši, ak členské štáty umožnia priamu komunikáciu medzi centralizovanými, špecializovanými kontaktnými miestami;(11) úzka spolupráca medzi týmito kontaktnými miestami môže poskytnúť úplnejší zoznam osôb, podieľajúcich sa na týchto zločinoch, vrátane otázky, v ktorých členských štátoch sú predmetom vyšetrovania;(12) členské štáty v spoločnej pozícii Rady 2001/443/CFSP z 11. júna 2001 o Medzinárodnom trestnom súde [2] vyjadrili presvedčenie, že zločiny v jurisdikcii Medzinárodného trestného súdu sa týkajú všetkých členských štátov, ktoré sú rozhodnuté spolupracovať s cieľom predchádzať týmto zločinom a ukončiť beztrestnosť ich páchateľov;(13) toto rozhodnutie neovplyvňuje žiadnu dohodu alebo zmluvu, týkajúcu sa vzájomnej pomoci v trestných záležitostiach, medzi súdnymi orgánmi;ROZHODLA TAKTO:Článok 1Určenie a oznámenie kontaktných miest1. Každý členský štát určí kontaktné miesto pre výmenu informácií, týkajúcich sa vyšetrovania genocídy, zločinov proti ľudskosti a vojnových zločinov, ktoré sú definované v článkoch 6, 7 a 8 Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu zo 17. júla 1998.2. Každý členský štát písomne oznámi Generálnemu sekretariátu Rady svoje kontaktné miesto v zmysle tohto rozhodnutia. Generálny sekretariát zabezpečí, aby toto oznámenie bolo postúpené členským štátom, a bude informovať členské štáty o všetkých zmenách v týchto oznámeniach.Článok 2Získavanie a výmena informácií1. Úlohou každého kontaktného miesta bude poskytnúť na požiadanie, v súlade s platnými dohodami medzi členskými štátmi a platným národným právom, všetky dostupné informácie, ktoré môžu byť dôležité v rámci vyšetrovania genocídy, zločinov proti ľudskosti a vojnových zločinov uvedených v článku 1(1), alebo uľahčiť spoluprácu s príslušnými národnými orgánmi.2. V medziach platných vnútroštátnych právnych predpisov si kontaktné miesta môžu vymieňať informácie aj bez požiadania.Článok 3Informovanie Európskeho parlamentuRada bude informovať Európsky parlament o fungovaní a účinnosti európskej siete kontaktných miest v rámci každoročnej rozpravy, vedenej Európskym parlamentom v zmysle článku 39 zmluvy.Článok 4ImplementáciaČlenské štáty zabezpečia, aby boli schopné úplne spolupracovať v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia najneskôr jeden rok po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia.Článok 5Nadobudnutie účinnostiToto rozhodnutie nadobudne účinnosť dňom jeho prijatia.V Luxemburgu 13. júna 2002Za RadupredsedaM. Rajoy Brey[1] Ú. v. C 295, 20.10.2001, s. 7.[2] Stanovisko vydané 9. apríla 2002 (zatiaľ neuverejnené v Úradnom vestníku).--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady 2009/902/SVV z  30. novembra 2009 o vytvorení Európskej siete na predchádzanie trestnej činnosti (EUCPN) a o zrušení rozhodnutia 2001/427/SVV

text:
               8.12.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 321/44

      ROZHODNUTIE RADY 2009/902/SVV
   z 30. novembra 2009
   o vytvorení Európskej siete na predchádzanie trestnej činnosti (EUCPN) a o zrušení rozhodnutia 2001/427/SVV
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a najmä na jej článok 30 ods. 1, článok 31 a článok 34 ods. 2 písm. c),
   so zreteľom na podnet Belgického kráľovstva, Českej republiky, Spolkovej republiky Nemecko, Španielskeho kráľovstva, Francúzskej republiky, Maďarskej republiky, Holandského kráľovstva, Slovenskej republiky, Fínskej republiky, Švédskeho kráľovstva, Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,
   keďže:

               (1)

               Európska rada na zasadnutí 15. a 16. októbra 1999 v Tampere dospela k záveru, že je potrebné vyvinúť opatrenia na predchádzanie trestnej činnosti, vymieňať si najlepšie postupy a posilniť sieť vnútroštátnych orgánov zodpovedných za predchádzanie trestnej činnosti, ako aj spoluprácu medzi vnútroštátnymi organizáciami, ktoré sa špecializujú na túto oblasť, s tým, že táto spolupráca by mohla mať ako hlavné priority trestnú činnosť mladistvých, mestskú trestnú činnosť a trestnú činnosť spojenú s drogami. Na tento účel bolo zadané vypracovanie štúdie o možnosti programu financovaného Spoločenstvom.

               (2)

               Stratégia Európskej únie pre začiatok nového tisícročia o predchádzaní a kontrole organizovanej trestnej činnosti (2) vyzýva v odporúčaní 6, aby Rade pomáhali experti s vhodnou kvalifikáciou na predchádzanie trestnej činnosti, ako sú vnútroštátne kontaktné miesta, prípadne aby sa vytvorila sieť expertov z vnútroštátnych organizácií na predchádzanie trestnej činnosti.

               (3)

               Európska sieť na predchádzanie trestnej činnosti bola vytvorená rozhodnutím Rady 2001/427/SVV (3).

               (4)

               Externým hodnotením Európskej siete na predchádzanie trestnej činnosti, ktoré bolo vykonané v rokoch 2008 – 2009 sa zistili príležitosti pre posilnenie siete, ktoré boli akceptované radou EUCPN a ktoré si vyžadujú zrušenie rozhodnutia 2001/427/SVV a jeho nahradenie novým rozhodnutím Rady o tejto sieti.

               (5)

               Hodnotením sa zistila potreba väčšej angažovanosti národných zástupcov v činnostiach siete.

               (6)

               Na posilnenie siete sa vyžaduje niekoľko zmien, ktoré si vyžadujú zmeny a doplnenia ustanovení o kontaktných miestach, sekretariáte, štruktúre Rady a jej úloh, vrátane vymenovania predsedu.

               (7)

               Zmeny v zložení siete by mali byť účinné a nákladovo efektívne a vychádzať z predchádzajúcich skúseností členských štátov pri financovaní a vykonávaní úloh sekretariátu a iných úloh siete. Malo by sa zintenzívniť úsilie Rady o preskúmanie a plné využitie možností financovania zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Mohlo by sa tak diať buď na základe rámcových partnerstiev, alebo zaradenia siete do zoznamu uznaných orgánov v monopolnom postavení príslušného programu financovania.

               (8)

               Ostatné ustanovenia by mali vychádzať z rozhodnutia 2001/427/SVV,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Zriadenie
   Týmto sa zriaďuje Európska sieť na predchádzanie trestnej činnosti, ďalej len „sieť“. Považuje sa za nástupcu Európskej siete na predchádzanie trestnej činnosti zriadenej rozhodnutím 2001/427/SVV.
   Článok 2
   Cieľ
   1.   Sieť prispieva k rozvoju rôznych aspektov predchádzania trestnej činnosti na úrovni Únie so zreteľom na stratégiu Európskej únie na predchádzanie trestnej činnosti a podporuje aktivity v oblasti predchádzania trestnej činnosti na vnútroštátnej a miestnej úrovni.
   2.   Predchádzanie trestnej činnosti pokrýva všetky opatrenia zamerané na zníženie trestnej činnosti alebo prispievanie iným spôsobom k jej zníženiu a k zníženiu pocitu neistoty občanov jednak kvantitatívne, ako aj kvalitatívne, buď priamo potláčaním kriminálnych aktivít, alebo prostredníctvom politík a akcií zameraných na zníženie potenciálu trestnej činnosti a príčin trestnej činnosti. Zahŕňa prácu vlády, príslušných orgánov, orgánov trestnej justície, miestnych orgánov a nimi vytvorené špecializované združenia v Európe, súkromný a dobrovoľný sektor, výskumníkov a verejnosť podporovanú médiami.
   Článok 3
   Štruktúra a zloženie
   1.   Sieť pozostáva z Rady a sekretariátu rovnako ako z kontaktných miest, ktoré môže určiť každý členský štát.
   2.   Rada sa skladá z národných zástupcov, predsedu a výkonného výboru.
   3.   Každý členský štát vymenuje národného zástupcu a môže vymenovať náhradníka.
   4.   Predseda sa vymenúva spomedzi národných zástupcov.
   5.   Výkonný výbor vedie predseda a skladá sa z maximálne ďalších šiestich členov Rady a zástupcu určeného Komisiou.
   Článok 4
   Úlohy siete
   Úlohou siete je najmä:

               a)

               uľahčovať spoluprácu, kontakty a výmenu informácií a skúseností medzi aktérmi v oblasti predchádzania trestnej činnosti;

               b)

               zhromažďovať, posudzovať a oznamovať vyhodnotené informácie založené na dôkazoch, vrátane osvedčených postupov pre existujúce činnosti spojené s predchádzaním trestnej činnosti;

               c)

               organizovať konferencie, najmä výročnú konferenciu o najlepších postupoch, a iné činnosti vrátane každoročného odovzdávania európskej ceny za prevenciu kriminality, na dosiahnutie cieľov siete a široké zdieľanie ich výsledkov;

               d)

               poskytovať svoje odborné skúsenosti Rade a Komisii;

               e)

               každý rok podávať Rade správu o svojej činnosti prostredníctvom Rady a príslušných pracovných orgánov. Rada sa vyzýva, aby správu schválila a zaslala Európskemu parlamentu;

               f)

               vypracúvať a vykonávať pracovný program založený na jasne definovanej stratégií, ktorý zohľadňuje identifikovanie relevantných kriminálnych hrozieb a odpoveď na ne.

         Článok 5
   Výmena informácií
   Na splnenie svojich úloh sieť:

               a)

               podporuje multidisciplinárny prístup;

               b)

               prostredníctvom národných zástupcov a kontaktných miest udržuje úzke kontakty s orgánmi pre predchádzanie trestnej činnosti, miestnymi orgánmi, miestnymi partnerstvami a občianskou spoločnosťou, ako aj výskumnými inštitúciami a mimovládnymi organizáciami v členských štátoch;

               c)

               vytvorí a udržiava svoju vlastnú internetovú stránku obsahujúcu jej pravidelné správy a ďalšie užitočné informácie, najmä súbor najlepších postupov;

               d)

               podporuje využívanie a rozširovanie výsledkov projektov súvisiacich s predchádzaním trestnej činnosti financovaných prostredníctvom programov Únie.

         Článok 6
   Povinnosti
   1.   Výkonný výbor poskytuje predsedovi podporu, aby sa okrem iného zabezpečilo:

               a)

               vypracovanie stratégie siete na schválenie Rade;

               b)

               efektívne fungovanie Rady a

               c)

               vypracovanie a realizácia pracovného programu.

         2.   Úlohy Rady sú:

               a)

               zabezpečiť riadne fungovanie siete v súlade s týmto rozhodnutím vrátane rozhodovania o praktickej organizácii funkcií sekretariátu;

               b)

               vypracovať a prijať rozpočtové pravidlá;

               c)

               schváliť stratégiu siete, ktorá prispieva k predchádzaniu trestnej činnosti na úrovni Únie;

               d)

               prijať a zabezpečiť realizáciu pracovného programu siete;

               e)

               prijať výročnú správu o činnosti siete.

         3.   Rada prijme jednomyseľne svoj rokovací poriadok, ktorý okrem iného zahŕňa ustanovenia o vymenúvaní a funkčnom období predsedu a členov výkonného výboru, rozhodovacom procese rady, jazykovom režime, úlohách, organizácii a zdrojoch sekretariátu a administratívne opatrenia spolupráce s inými subjektmi, ako je uvedené v článku 8.
   4.   Sekretariát pomáha Rade. Funguje na trvalom základe, je plne k dispozícii sieti a podľa požiadaviek dodržiava zásady dôvernosti. Má tieto úlohy:

               a)

               poskytovať administratívnu a všeobecnú podporu pri príprave zasadnutí, seminárov a konferencií; vypracúvať výročnú správu a pracovný program, pomáhať pri vykonávaní pracovného programu a slúžiť ako kontaktné miesto pre komunikáciu s členmi siete;

               b)

               poskytovať analytickú a podpornú funkciu pri identifikovaní priebežnej výskumnej činnosti v oblasti predchádzania trestnej činnosti a súvisiacich informácií, ktoré by mohli byť pre sieť užitočné;

               c)

               prevziať celkovú zodpovednosť za založenie, vývoj a udržiavanie internetovej stránky siete.

         5.   Národný zástupca podporuje činnosti siete na vnútroštátnej a miestnej úrovni a uľahčuje poskytovanie, udržiavanie a výmenu materiálov týkajúcich sa predchádzania trestnej činnosti medzi jeho členským štátom a sieťou.
   6.   Kontaktné miesta pomáhajú národným zástupcom pri výmene vnútroštátnych informácií týkajúcich sa predchádzania trestnej činnosti a odborných skúseností v rámci siete.
   7.   Sekretariát sa zodpovedá predsedovi a výkonnému výboru a títo dohliadajú na jeho činnosť.
   8.   Členské štáty zodpovedajú za financovanie siete a jej činností. Členské štáty prostredníctvom Rady spolupracujú na zabezpečení nákladovo efektívneho financovania siete a jej činností.
   9.   Odsekom 8 nie je dotknutá možnosť žiadať a získať finančnú podporu zo všeobecného rozpočtu Európskej únie.
   Článok 7
   Zasadnutia Rady
   Rada zasadá aspoň raz za pol roka; zasadnutia zvoláva predseda.
   Článok 8
   Spolupráca s inými subjektmi
   Sieť môže spolupracovať s inými subjektmi pôsobiacimi v oblasti predchádzania trestnej činnosti, ak je to relevantné pre splnenie jej cieľov.
   Článok 9
   Hodnotenie
   Komisia do 30. novembra 2012 predloží Rade hodnotiacu správu o činnosti siete, pričom sa osobitne zameria na efektívnosť práce siete a jej sekretariátu a náležite zohľadní interakciu medzi sieťou a ďalšími zainteresovanými stranami. Na základe výsledkov tohto hodnotenia sa vykoná posúdenie s cieľom stanoviť možnosti, ktoré by sa mohli vytvoriť napríklad presunutím sekretariátu do existujúcej agentúry.
   Článok 10
   Zrušenie
   Rozhodnutie 2001/427/SVV sa týmto zrušuje.
   Článok 11
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 30. novembra 2009

            Za Radu

            predsedníčka

         B. ASK

      (1)  Ú. v. EÚ C 222, 15.9.2009, s. 2.

      (2)  Ú. v. ES C 124, 3.5.2000, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 153, 8.6.2001, s. 1.