title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1040 zo 16. júna 2017 o štátnej pomoci SA.32544 (2011/C), ktorú Grécko poskytlo gréckej železničnej skupine TRAINOSE S.A. [oznámené pod číslom C(2017) 4047] (Text s významom pre EHP)

text:
                  24.7.2018

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 186/25

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2018/1040
         zo 16. júna 2017
         o štátnej pomoci SA.32544 (2011/C), ktorú Grécko poskytlo gréckej železničnej skupine TRAINOSE S.A.

               [oznámené pod číslom C(2017) 4047]

         (Iba anglické znenie je autentické)
         (Text s významom pre EHP)
         EURÓPSKA KOMISIA,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
         so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
         po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili svoje pripomienky,
         keďže:
         1.   POSTUP

                     (1)

                     Listom z 9. februára 2011 Grécko oznámilo Komisii určité opatrenia v prospech gréckej železničnej skupiny TRAINOSE S.A. (ďalej len „TRAINOSE“).

                     (2)

                     Listami z 23. marca 2011 a 5. júla 2011 Komisia požiadala o ďalšie informácie o oznámených opatreniach, pričom Grécko tieto informácie poskytlo v listoch zo 6. mája 2011 a z 5. októbra 2011.

                     (3)

                     Listom z 13. júla 2011 Komisia informovala Grécko o svojom rozhodnutí začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) týkajúce sa oznámených opatrení (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) (1). Listom z 13. septembra 2011 Grécko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

                     (4)

                     Listami z 21. decembra 2011, zo 14. februára 2012, 16. marca 2012, z 23. marca 2012, 11. júna 2012, 25. októbra 2012, zo 7. februára 2013, z 12. marca 2013, 24. júla 2015, 28. januára 2016, 21. apríla 2016, 10. októbra 2016 a 13. februára 2017 Komisia požiadala Grécko o ďalšie informácie.

                     (5)

                     Grécko poskytlo Komisii ďalšie informácie listami z 5. októbra 2011, 20. januára 2012, zo 14. mája 2012, 4. júla 2012, z 26. marca 2013, 26. augusta 2015, 15. februára 2016, 10. marca 2016, 23.mája 2016, 2. decembra 2016, 5. decembra 2016, 9. decembra 2016, 31. januára 2017 a 27. marca 2017.

                     (6)

                     Listom z 1. júla 2013 Grécko oznámilo Komisii svoje rozhodnutie zrušiť opatrenie týkajúce sa prevodu vlastníctva piatich terminálov z Helénskej železničnej organizácie (Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος, Ο.Σ.Ε.; ďalej len „OSE“) na spoločnosť TRAINOSE (opatrenie 6, ako sa opisuje v oddiele 3.6). Listom z 9. decembra 2016 Grécko oznámilo Komisii skutočnosť, že sa rozhodlo zrušiť opatrenie týkajúce sa druhej tranže zvýšenia vlastného imania vo výške 65 miliónov EUR v prospech spoločnosti TRAINOSE (opatrenie 2, ako sa opisuje v oddiele 3.2).

                     (7)

                     Listom z 2. decembra 2016 Grécko výnimočne súhlasilo, že toto rozhodnutie sa prijme iba v anglickom jazyku.

               2.   KONTEXT OPATRENÍ

                     (8)

                     Príjemcom opatrení je spoločnosť TRAINOSE, etablovaný grécky prevádzkovateľ osobnej a nákladnej železničnej dopravy v 100 % vlastníctve štátu.

                     (9)

                     Spoločnosť TRAINOSE bola založená v roku 2005 ako dcérska spoločnosť spoločnosti OSE. V decembri 2008 sa spoločnosť TRAINOSE stala samostatnou právnickou osobou, ktorá je úplne nezávislá od spoločnosti OSE.

                     (10)

                     Skupina TRAINOSE je jediným poskytovateľom služieb železničnej dopravy v Grécku. Poskytuje aj služby medzinárodnej osobnej železničnej dopravy.

                     (11)

                     Od roku 2008 sa finančná situácia spoločnosti TRAINOSE neustále zhoršuje. Na spoločnosť TRAINOSE mala vplyv hospodárska situácia Grécka a spoločnosť čelila vážnym ťažkostiam ako pokles dopytu po službách osobnej, ako aj nákladnej železničnej dopravy v dôsledku ukončenia činnosti určitých podnikov a neschopnosti určitých podnikov uhrádzať faktúry. V období rokov 2008 až 2012 počet vykonaných osobokilometrov klesol o 49 % a počet tonokilometrov v nákladnej doprave klesol až o 64 %. Dôsledkom tejto situácie bolo zníženie prevádzkových výnosov spoločnosti TRAINOSE.

                     (12)

                     V období rokov 2008 až 2012 spoločnosť TRAINOSE zaznamenávala záporný zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou (EBITDA). Okrem toho mala záporné vlastné imanie a rastúci dlh až do konca roka 2013, ako je zhrnuté v tabuľke 1 ďalej. Aj keď spoločnosť podľa gréckych právnych predpisov najmenej od roku 2008 spĺňala podmienky na zrušenie, štát sa zo svojho postavenia jediného vlastníka rozhodol nepristúpiť k zrušeniu spoločnosti TRAINOSE.

                        Tabuľka 1

                        Prehľad kľúčových finančných ukazovateľov spoločnosti TRAINOSE v období rokov 2008 – 2015

                                 (v mil. EUR)

                                 2008

                                 2009

                                 2010

                                 2011

                                 2012

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 Obrat

                                 108,0

                                 98,7

                                 102,7

                                 84,6

                                 82,9

                                 75,7

                                 77,9

                                 68,7

                                 EBITDA (2)

                                 – 233,0

                                 – 231,5

                                 – 187,5

                                 – 33,5

                                 – 0,25

                                 1,1

                                 0,1

                                 1,6

                                 Úrokové poplatky

                                 0,05

                                 0,05

                                 0,1

                                 0,09

                                 0,1

                                 0,2

                                 0,1

                                 0,1

                                 EBT

                                 – 232,2

                                 – 231,1

                                 – 187,3

                                 – 33,6

                                 – 0,3

                                 1,95

                                 1,5

                                 2,8

                                 Akumulované straty

                                 424,5

                                 655,6

                                 842,9

                                 876,5

                                 876,2

                                 874,2

                                 873,1

                                 870,6

                                 Schválené základné imanie

                                 153,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 213,0

                                 Vlastné imanie

                                 – 271,5

                                 – 442,6

                                 – 629,9

                                 – 663,4

                                 – 663,2

                                 – 661,2

                                 – 660,0

                                 – 657,6

                                 Dlh

                                 375,6

                                 566,6

                                 779,9

                                 828,7

                                 861,4

                                 882,6

                                 792,0

                                 789,5

                                 Dlh/vlastné imanie (pomer)

                                 – 1,38

                                 – 1,28

                                 – 1,23

                                 – 1,25

                                 – 1,29

                                 – 1,33

                                 – 1,2

                                 – 1,2

                     (13)

                     Grécko 3. mája 2010 podpísalo s Európskou komisiou, Európskou centrálnou bankou a Medzinárodným menovým fondom (ďalej len „trojka“) memorandum o porozumení (3) s cieľom získať úvery finančnej pomoci od EÚ a MMF. Memorandum o porozumení obsahovalo požiadavku na privatizáciu spoločnosti TRAINOSE od roku 2010 (4).

                     (14)

                     Program makroekonomickej obnovy Grécka tvoria opatrenia, ktoré sú podrobne uvedené v memorande o porozumení a ktorými je podmienená finančná pomoc EÚ a MMF, t. j. reformy, ktoré sa Grécko zaviazalo uskutočniť v záujme riešenia svojich hospodárskych problémov. V rámci programu makroekonomickej obnovy Grécka sa stanovila potreba reštrukturalizácie spoločnosti TRAINOSE vzhľadom na jej systémový význam pre grécke hospodárstvo. V roku 2010 bola spoločnosť TRAINOSE zaradená aj do programu privatizácie (5) Grécka, ktorý vykonáva Fond rozvoja majetku Helénskej republiky S.A. (6) (ďalej len „HRADF“), ktorý je v 100 % vlastníctve gréckeho štátu.

                     (15)

                     Dňa 18. januára 2013 sa Grécko rozhodlo pristúpiť k privatizácii spoločnosti TRAINOSE predajom akcií predstavujúcich 100 % základného imania spoločnosti (7). Dňa 5. apríla 2013 Grécko previedlo všetky akcie spoločnosti TRAINOSE na HRADF. Dňa 28. júna 2013 správna rada HRADF schválila postup, časový plán a podmienky predaja 100 % základného imania spoločnosti TRAINOSE investorovi, ktorý sa vyberie v postupe verejného obstarávania. V nadväznosti na to HRADF zverejnil výzvu na prekladanie ponúk v súvislosti so spoločnosťou TRAINOSE (8). Aj keď vyjadrenie záujmu predložili traja investori, ani jeden z nich nepredložil záväznú ponuku týkajúcu sa spoločnosti TRAINOSE.

                     (16)

                     Postup privatizácie sa opätovne začal v januári 2016. Ponuku týkajúcu sa spoločnosti TRAINOSE predložila 26. júla 2016 spoločnosť Ferrovie Dello Stato Italiane S.p.A. (ďalej len „TRENITALIA“), holdingová spoločnosť v štátnom vlastníctve, ktorá riadi služby infraštruktúry a dopravy v rámci talianskej železničnej siete. Dohodnutá cena privatizácie spoločnosti TRAINOSE je 45 miliónov EUR. HRADF a spoločnosť TRENITALIA 18. januára 2017 podpísali kúpnopredajnú zmluvu, pričom uzavretie transakcie sa očakáva po prijatí tohto rozhodnutia.

               3.   OPIS OPATRENÍ A ZDÔVODNENIE ROZHODNUTIA O ZAČATÍ KONANIA

                     (17)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia označila tieto opatrenia ako opatrenia, ktoré môžu potenciálne predstavovať štátnu pomoc pre spoločnosť TRAINOSE:

                                 a)

                                 opatrenie 1: odpísanie dlhov;

                                 b)

                                 opatrenie 2: zvýšenie vlastného imania;

                                 c)

                                 opatrenie 3: ročné dotácie poskytované spoločnosti TRAINOSE v rokoch 2011 – 2013;

                                 d)

                                 opatrenie 4: presun zamestnancov spoločnosti TRAINOSE k iným zamestnávateľom pôsobiacim vo verejnom sektore;

                                 e)

                                 opatrenie 5: dohody o úrovni poskytovaných služieb medzi spoločnosťami TRAINOSE a OSE;

                                 f)

                                 opatrenie 6: prevod terminálov nákladnej dopravy zo spoločnosti OSE na spoločnosť TRAINOSE.

               3.1.   Opatrenie 1: odpísanie dlhov

                     (18)

                     Grécko predpokladá odpísanie dlhov voči spoločnosti OSE vo výške do 748,6 milióna EUR za poplatky za infraštruktúru, poskytovanie a údržbu železničných koľajových vozidiel a ďalšie služby, ktoré vznikli spoločnosti TRAINOSE v období rokov 2007 – 2010, ako sa uvádza v tabuľke 2. Odpísanie dlhov sa ešte nevykonalo a podlieha schváleniu Komisie.

                        Tabuľka 2

                        Vývoj dlhov spoločnosti TRAINOSE voči spoločnosti OSE v období rokov 2007 – 2010
                         (9)

                                 (v mil. EUR)

                                 Rok

                                 Vzniknutý dlh

                                 Akumulovaný dlh

                                 2007

                                 120,9

                                 120,9

                                 2008

                                 212,6

                                 333,5

                                 2009

                                 206,0

                                 539,5

                                 2010

                                 209,1

                                 748,0

                     (19)

                     V rozhodnutí o začatí konania sa Komisia domnievala, že odpísanie dlhov by predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a vyjadrila pochybnosť o tom, či by uvedená pomoc bola zlučiteľná s vnútorným trhom. Komisia konkrétne vyjadrila pochybnosť o tom, či odpísanie dlhov spoločnosti TRAINOSE voči spoločnosti OSE možno považovať za náhradu poskytnutú spoločnosti TRAINOSE za vykonávanie záväzku vyplývajúceho zo služieb vo verejnom záujme, ak neexistuje poverovací akt a keď bola výška náhrady stanovená ex ante.

               3.2.   Opatrenie 2: zvýšenie vlastného imania

                     (20)

                     V roku 2009 Grécko zvýšilo vlastné imanie spoločnosti TRAINOSE o 60 miliónov EUR.

                     (21)

                     Grécko informovalo Komisiu, že druhá tranža zvýšenia vlastného imania vo výške 65 miliónov EUR, ktorá bola pôvodne plánovaná, sa neuskutočnila, nebude sa viac vykonávať a má sa považovať za zrušenú.

                     (22)

                     Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o tom, či by v roku 2009 súkromný subjekt v trhovom hospodárstve vložil do spoločnosti TRAINOSE kapitál vzhľadom na jej zložitú finančnú situáciu. Komisia sa preto domnievala, že zvýšenie vlastného imania by predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a vyjadrila pochybnosti o tom, či by uvedená pomoc bola zlučiteľná s vnútorným trhom.

               3.3.   Opatrenie 3: ročné dotácie poskytované spoločnosti TRAINOSE v období rokov 2011 – 2013

                     (23)

                     Podľa ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 (10) bola výška ročných dotácií poskytovaných spoločnosti TRAINOSE na prevádzkovanie služieb osobnej dopravy v období rokov 2011 – 2013 obmedzená na 50 miliónov EUR.

                     (24)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia vzhľadom na nedostatok informácií vyjadrila pochybnosti pokiaľ ide o údajnú náhradu za vykonávanie záväzku vyplývajúceho zo služieb vo verejnom záujme vo forme ročných dotácií, ktorá by mohla predstavovať neprimeranú hospodársku výhodu poskytnutú spoločnosti TRAINOSE. Komisia preto zaujala predbežné stanovisko, že ročné dotácie poskytované spoločnosti TRAINOSE v období rokov 2011 – 2013 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, a vyjadrila pochybnosti o tom, či by uvedená pomoc bola zlučiteľná s vnútorným trhom.

               3.4.   Opatrenie 4: presun zamestnancov spoločnosti TRAINOSE k iným zamestnávateľom pôsobiacim vo verejnom sektore

                     (25)

                     V období rokov 2011 – 2013 bolo 593 zamestnancov spoločnosti TRAINOSE presunutých k iným zamestnávateľom pôsobiacim vo verejnom sektore, napríklad do štátnych nemocníc, na ministerstvá, do regionálnych orgánov a na obecné úrady, na univerzity, do fondov sociálneho poistenia, penzijných fondov a do múzeí. Zamestnancom, ktorí ostali zamestnaní v spoločnosti TRAINOSE, sa znížili mzdy a obmedzili výhody.

                     (26)

                     V rozhodnutí o začatí konania sa Komisia domnievala, že Grécko nepreukázalo existenciu štrukturálneho znevýhodnenia pri zamestnávaní dotknutých zamestnancov. Následne sa Komisia domnievala, že presun uvedených zamestnancov predstavuje štátnu pomoc, a vyjadrila pochybnosti o tom, či túto pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

               3.5.   Opatrenie 5: dohody o úrovni poskytovaných služieb medzi spoločnosťami TRAINOSE a OSE

                     (27)

                     V nadväznosti na odporúčanie trojky stanoviť oficiálnu formu obchodných vzťahov medzi spoločnosťami TRAINOSE a OSE spoločnosť TRAINOSE uzavrela so spoločnosťou OSE niekoľko dohôd o úrovni poskytovaných služieb týkajúcich sa: a) zabezpečovania údržby železničných koľajových vozidiel; b) prenájmu železničných koľajových vozidiel; c) odbornej prípravy zamestnancov; d) prenájmu kancelárskych priestorov a e) prenájmu osobných vozňov.

                     (28)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či boli dohody o úrovni poskytovaných služieb medzi spoločnosťami OSE a TRAINOSE uzatvorené za trhových podmienok a či by pomoc bola zlučiteľná s vnútorným trhom.

               3.5.1.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa zabezpečovania údržby železničných koľajových vozidiel

                     (29)

                     Podľa dohody o úrovni poskytovaných služieb týkajúcej sa zabezpečovania údržby železničných koľajových vozidiel, ktorú medzi sebou uzatvorili spoločnosti OSE a TRAINOSE dňa […] (*1), boli orientačné náklady na služby údržby stanovené vo výške [0 – 50] mil. EUR ročne. Účtovaná cena bola stanovená v závislosti od nákladov na materiál a náhradné diely, nákladov na zamestnancov údržby a príslušných administratívnych nákladov. Dohoda o úrovni poskytovaných služieb bola uzatvorená na dva roky s možnosťou ďalšieho predĺženia o jeden rok. Fakturácia prebiehala na mesačnej báze (ak to nebolo možné, tak na polročnej báze). Predpokladalo sa vykonanie zúčtovania na konci každého roka. Dohoda o úrovni poskytovaných služieb obsahovala doložky vzťahujúce sa na obe strany a týkajúce sa oneskoreného dodania železničných koľajových vozidiel, údržby, ako aj doložky vzťahujúce sa na spoločnosť TRAINOSE v prípade oneskorených platieb.

                     (30)

                     Grécko uviedlo, že ročné mzdy zamestnancov údržby v spoločnosti OSE [(25 000 – 50 000) EUR] majú podobnú výšku ako ročné mzdy zamestnancov spoločnosti AMEL (Attiko Metro Operation Company).

                     (31)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či je opodstatnené, aby sa náklady spoločnosti OSE na údržbu porovnávali s celkovými nákladmi spoločnosti AMEL, a nie iba s nákladmi spoločnosti AMEL na zamestnancov údržby.

               3.5.2.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu železničných koľajových vozidiel

                     (32)

                     Podľa dohody o úrovni poskytovaných služieb týkajúcej sa prenájmu železničných koľajových vozidiel, ktorú medzi sebou uzatvorili spoločnosti OSE a TRAINOSE dňa […], boli orientačné náklady spoločnosti TRAINOSE stanovené vo výške [0 – 50] miliónov EUR ročne. V dohode o úrovni poskytovaných služieb bolo zohľadnené ročné odpisovanie prenajímaných železničných koľajových vozidiel a náklady na financovanie týchto železničných koľajových vozidiel (t. j. úroky z úveru na ich nadobudnutie). Fakturácia prebiehala na mesačnej báze (ak to nebolo možné, tak na polročnej báze) a na konci každého roka sa vykonalo zúčtovanie. Dohoda o úrovni poskytovaných služieb bola uzatvorená so spoločnosťou OSE na dva roky s možnosťou ďalšieho predĺženia o jeden rok.

                     (33)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o zlučiteľnosti uvedeného prenájmu s trhom, pretože príslušný vzorec výpočtu zahŕňal koeficient odpisovania s hodnotou 2/3, ku ktorému nebolo podané vysvetlenie.

               3.5.3.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa odbornej prípravy zamestnancov

                     (34)

                     Podľa dohody o úrovni poskytovaných služieb týkajúcej sa odbornej prípravy zamestnancov z […] spoločnosť OSE poskytovala spoločnosti TRAINOSE odbornú prípravu zamestnancov zabezpečujúcich obeh a bezpečnosť (napr. odborná príprava a vydávanie osvedčení na prácu v oblasti elektrifikovaných železničných sietí). Orientačné náklady spoločnosti TRAINOSE na tieto služby boli stanovené vo výške [0 – 5] mil. EUR ročne Poplatok vyplýval z celkového počtu uskutočnených hodín odbornej prípravy a počtu zúčastnených zamestnancov, pričom cena za hodinu v skupine nad 15 osôb bola [0 – 30] EUR, v skupine od 10 do 15 osôb [20 – 40] EUR a v skupine od 5 do 9 osôb [20 – 40] EUR. Odborná príprava sa poskytovala v priestoroch spoločnosti OSE a in situ na železničnej sieti. Ceny účtované za odbornú prípravu zahŕňali poplatky za odbornú prípravu zamestnancov, náklady na materiály na odbornú prípravu, vybavenie, priestory a všetky príslušné dane a clá. Dohoda o úrovni poskytovaných služieb bola uzatvorená na dva roky s možnosťou ďalšieho predĺženia o jeden rok.

                     (35)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či predložené poplatky za odbornú prípravu odzrkadľovali trhové poplatky, pretože Grécko neposkytlo podrobné informácie o podobnej odbornej príprave poskytovanej inými dodávateľmi.

               3.5.4.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu kancelárskych priestorov

                     (36)

                     Podľa dohody o úrovni poskytovaných služieb uzatvorenej medzi spoločnosťami GAIAOSE (do roku 2013 dcérska spoločnosť spoločnosti OSE pôsobiaca v oblasti nehnuteľností) a TRAINOSE z […] si spoločnosť TRAINOSE počas [0 – 5] rokov prenajímala kancelárske priestory s plochou [0 – 5 000] m2 za [0 – 50 000] EUR mesačne [(0 – 15) EUR/m2]. Nájom bolo možné upravovať na ročnej báze v závislosti od zmien indexu spotrebiteľských cien (ďalej len „CPI“). Spoločnosť TRAINOSE musela zložiť záruku vo výške dvojmesačného nájmu [(0 – 50) EUR za prvý rok, pričom táto suma sa musela každoročne upraviť]. Všetky dane, clá a výdavky súvisiace s prenájmom (náklady na elektrinu, údržbu atď.) hradila spoločnosť TRAINOSE.

                     (37)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či bola výška mesačného nájmu účtovaná spoločnosti TRAINOSE zlučiteľná s trhom, keďže ju podľa všetkého vypočítala samotná spoločnosť TRAINOSE, a nie nezávislý hodnotiaci subjekt.

               3.5.5.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu osobných vozňov

                     (38)

                     Podľa dohody o úrovni poskytovaných služieb týkajúcej sa prenájmu osobných vozňov uzatvorenej medzi spoločnosťami OSE a TRAINOSE dňa […] si spoločnosť TRAINOSE počas [0 – 5] rokov prenajímala [20 – 50] osobných vozňov, [0 – 10] cisterien, [10 – 25] nákladných vozidiel a [0 – 10] osobných vozidiel s možnosťou ďalšieho predĺženia o jeden rok. Náklady spoločnosti TRAINOSE na prenájom autokarov boli stanovené vo výške [0 – 5] mil. EUR ročne. Výška prenájmu sa vypočítala na základe hodnoty vozidiel k […] […] s každoročným znížením ceny o [5 – 10] % vzhľadom na odpisovanie. Spoločnosť TRAINOSE platila cestnú daň, ako aj výdavky na údržbu a poistenie.

                     (39)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či boli ročné náklady na prenájom na trhovej úrovni, pretože boli založené na aktuálnej hodnote vozidiel, pričom by mali skôr závisieť od ponuky a dopytu po tomto majetku.

               3.6.   Opatrenie 6: prevod terminálov nákladnej dopravy zo spoločnosti OSE na spoločnosť TRAINOSE

                     (40)

                     Grécko pôvodne predpokladalo, že sa uskutoční prevod piatich terminálov, ktoré vlastnila spoločnosť OSE, na spoločnosť TRAINOSE. Listom z 1. júla 2013 Grécko informovalo Komisiu, že toto opatrenie zrušilo.

               3.7.   Zlučiteľnosť pomoci

                     (41)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či vzhľadom na nedostatok informácií o poverovacích aktoch a metodike poskytnutia náhrady možno opatrenia 1 a 3 považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007.

                     (42)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia ďalej posudzovala zlučiteľnosť opatrení s vnútorným trhom podľa Usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (11). Komisia konkrétne vyjadrila pochybnosti o tom, či navrhovaný reštrukturalizačný plán spoločnosti TRAINOSE vychádzal z realistických predpokladov, pokiaľ ide o budúce prevádzkové podmienky, a či by sa ním v primeranom časovom rámci obnovila dlhodobá životaschopnosť spoločnosti TRAINOSE. Komisia vyjadrila pochybnosti aj o tom, či by navrhované kompenzačné opatrenia boli dostatočné na poskytnutie kompenzácie za narušenie hospodárskej súťaže, ktoré spôsobila reštrukturalizačná pomoc. Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti o tom, či by spoločnosť TRAINOSE bola schopná významným spôsobom sama prispieť k svojej reštrukturalizácii. Komisia navyše pre nedostatok informácií nedokázala posúdiť, či bolo splnené kritérium „jedenkrát a naposledy“.

                     (43)

                     V rozhodnutí o začatí konania Komisia oznámila, že preskúma, či oznámené opatrenie možno považovať za pomoc zlučiteľnú podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. Komisia poznamenala, že železničná doprava môže predstavovať nevyhnutné služby na fungovanie hospodárstva členského štátu a že prerušenie železničnej dopravy môže spustiť systémový dominový efekt na celé hospodárstvo, najmä z dôvodu prerušenia dodávateľského reťazca. Komisia zdôraznila, že tento efekt by mohol byť mimoriadne závažný v krajinách, v ktorých prebieha makroekonomické reštrukturalizácia. Vzhľadom na nedostatok informácií však Komisia nebola schopná stanoviť, či pomoc možno považovať za pomoc prispievajúcu k náprave závažnej poruchy fungovania hospodárstva Grécka. Vyzvala preto Grécko a zainteresované strany, aby predložili akékoľvek informácie relevantné z tohto pohľadu.

               4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

                     (44)

                     Po uverejnení rozhodnutia o začatí konania v Úradnom vestníku Európskej únie žiadna zainteresovaná strana nepredložila pripomienky.

               5.   PRIPOMIENKY GRÉCKA

                     (45)

                     Grécko tvrdilo, že opatrenia v prospech spoločnosti TRAINOSE viedli k reorganizácii spoločnosti a zo všeobecnejšieho hľadiska k reorganizácii gréckeho odvetvia železničnej dopravy, čo v oboch prípadoch predstavovalo záväzky, ktoré Grécko prijalo voči trojke v zmysle, okrem iného, memoranda o porozumení z 3. mája 2010. Odvetvie železničnej dopravy je okrem toho odvetvím s kľúčovým významom pre grécke hospodárstvo, a to z dôvodu miery zamestnanosti, ktorú udržiava, ako aj z dôvodu jeho úlohy v rámci dodávateľského reťazca v Grécku.

                     (46)

                     Grécko tvrdilo, že opatrenia opísané v rozhodnutí o začatí konania nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Ak by Komisia dospela k záveru, že tieto opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy – či už sčasti alebo celkovo –, pomoc by sa potom mala považovať za zlučiteľnú so zmluvou.

                     (47)

                     Vo svojej odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Grécko poskytlo ďalšie objasnenia týkajúce sa opatrení opísaných v oddiele 3 a ich zlučiteľnosti.

               5.1.   Opatrenie 1: odpísanie dlhov

                     (48)

                     V liste z 23. marca 2017 Grécko vysvetlilo, že nesplatené dlhy, ktoré sa plánovali odpísať, sú vo výške 748,6 milióna EUR (pozri tabuľku 2).

                     (49)

                     Odpísaním akumulovaných dlhov by sa spoločnosti TRAINOSE mala poskytnúť náhrada za neziskovú prevádzku 26 tratí osobnej dopravy v dôsledku záväzkov týkajúcich sa služieb a cien, ktoré predstavujú záväzky týkajúce sa služieb a cien uložené gréckym právom (12). Podľa tvrdenia Grécka štát nikdy nedodržal svoje záväzky poskytnúť spoločnosti TRAINOSE náhradu za straty vyplývajúce z vykonávania týchto záväzkov týkajúcich sa služieb a cien.

                     (50)

                     Odpísaním týchto dlhov sa spoločnosti TRAINOSE údajne neposkytne žiadna neprimeraná hospodárska výhoda, pretože spoločnosť by bola podľa gréckeho práva (13) oprávnená žiadať o túto náhradu ako náhradu škody. Nepristúpilo sa však k súdnemu riešeniu, pretože by sa tým mohla oddialiť reštrukturalizácia spoločnosti TRAINOSE. Grécko sa preto domnieva, že, ako súd stanovil okrem iného v rozsudku Asteris (14) a ako uviedla Komisia vo veci týkajúcej sa vyvlastnenia nemeckých poľnohospodárov (15), náhrada škody spôsobenej v dôsledku opatrení alebo nekonania pripísateľných štátu nepredstavuje štátnu pomoc.

                     (51)

                     Grécko tvrdilo, že aj keď sa náhrada stanovila ex post, spôsob jej výpočtu zabezpečoval, že jej výška sa bude v najväčšej možnej miere približovať hodnote, ku ktorej by sa dospelo pri výpočte ex ante, a výsledok výpočtu sa približoval odhadu, ktorý je súčasťou obchodného plánu spoločnosti TRAINOSE na rok 2007, na základe údajov z roku 2005.

                     (52)

                     Základom výpočtu boli straty, ktoré by spoločnosť TRAINOSE utrpela v prípade, že by prevádzkovala celú sieť po zavedení reštrukturalizačného plánu, t. j. s vylúčením všetkej neefektívnosti v minulosti. Inými slovami náhrada ex post za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme sa nevypočítala na základe strát spoločnosti TRAINOSE za trať v roku 2010, ale na základe strát reštrukturalizovanej spoločnosti TRAINOSE, t. j. dobre riadenej spoločnosti disponujúcej primeranými dopravnými prostriedkami, ktorá by bola schopná plniť nevyhnuté záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme. Grécko preto uviedlo, že neexistuje riziko akejkoľvek internalizácie neefektívnosti z minulosti a že náhrada nepresahuje hodnotu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých vzniknutých škôd po odčítaní všetkých príslušných výnosov a bez započítania akéhokoľvek primeraného zisku, na ktorý by spoločnosť TRAINOSE mala nárok.

               5.2.   Opatrenie 2: zvýšenie vlastného imania

                     (53)

                     Grécko opätovne uviedlo, že zvýšenie vlastného imania o 60 miliónov EUR, ktoré sa uskutočnilo v roku 2009, nezahŕňalo štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, pretože toto opatrenie bolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Druhá tranža zvýšenia vlastného imania vo výške 65 miliónov EUR sa neuskutočnila a má sa považovať za zrušenú.

                     (54)

                     Na základe informácií, ktoré boli k dispozícii v čase zvýšenia vlastného imania, a so zreteľom na skutočnosť, že reštrukturalizácia spoločnosti vzhľadom na privatizáciu spoločnosti TRAINOSE sa plánovala už v roku 2009, Grécko zdôraznilo, že očakávalo prijateľnú návratnosť vloženého kapitálu v primeranom období.

                     (55)

                     Motiváciou rozhodnutia zvýšiť vlastné imanie boli tieto hľadiská:

                                 a)

                                 snaha predísť kolapsu jediného prevádzkovateľa (v 100 % štátnom vlastníctve), ktorý v Grécku poskytuje služby železničnej dopravy, a zabezpečiť jeho dlhodobú ziskovosť;

                                 b)

                                 vyhliadka na privatizáciu spoločnosti, a teda dosiahnutie najvyššej možnej návratnosti z takejto transakcie;

                                 c)

                                 snaha predísť ukončeniu rôznych obchodných činností spoločnosti OSE, ktorá je manažérom infraštruktúry a tiež je v 100 % vlastníctve štátu.

                     (56)

                     Grécko tvrdilo, že uvedené hľadiská sú v súlade s judikatúrou európskych súdov, podľa ktorej by bolo prijateľné zohľadňovať aj nepriamy materiálny prínos, ako napríklad snahu chrániť dobré meno skupiny alebo presmerovať jej činnosti (16).

                     (57)

                     Jedinou dostupnou alternatívou bola likvidácia spoločnosti TRAINOSE, čo by malo katastrofálne následky pre štát, ktorý je jej jediným akcionárom, ako aj pre grécke hospodárstvo. Keďže spoločnosť TRAINOSE nemala žiadny významný majetok, ktorý by investorovi do jej vlastného imania umožnil získať späť akúkoľvek časť jeho investovaného kapitálu, Grécko by svoju investíciu do spoločnosti stratilo. Grécko by okrem toho prišlo o svojho jediného prevádzkovateľa železničnej dopravy a ohrozilo by aj svojho manažéra železničnej infraštruktúry, spoločnosť OSE.

                     (58)

                     Grécko tvrdilo, že zo svojho postavenia aktuálneho akcionára mohlo prijať dočasnú nižšiu návratnosť pri zvýšení svojich existujúcich investícií. Pre orgán verejnej moci kontrolujúci podnik alebo skupinu podnikov by hľadiská zamerané čisto na krátkodobý zisk, predstavovali nižšiu motiváciu.

               5.3.   Opatrenie 3: ročné dotácie poskytované spoločnosti TRAINOSE v období rokov 2011 – 2013

                     (59)

                     Grécko vysvetlilo, že ročné dotácie určené pre spoločnosť TRAINOSE v období rokov 2011 – 2013 boli poskytované so súhlasom trojky s cieľom umožniť spoločnosti dosiahnuť finančnú rovnováhu a zároveň udržať prevádzku viacerých stratových tratí. Náhrada sa poskytuje na základe dohody o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktorá bola uzatvorená bez verejného obstarávania. Dohoda o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme bola podpísaná 15. júna 2011. Grécko uviedlo, že dohoda o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme je v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007, s výnimkou povinnosti predchádzajúceho zverejnenia určitých informácií v úradnom vestníku.

                     (60)

                     Grécko tvrdilo, že parametre výpočtu v rámci dohody o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme spĺňajú požiadavky nariadenia (ES) č. 1370/2007. Keďže od založenia spoločnosti TRAINOSE nemala táto spoločnosť oddelené účty, výpočet náhrady vychádzal z najaktuálnejších odhadov a predpokladov spoločnosti TRAINOSE (prevádzkové účty). Od októbra 2011 si spoločnosť TRAINOSE viedla oddelené účty na činnosti súvisiace so záväzkami vyplývajúcimi zo služieb vo verejnom záujme a činnosti nesúvisiace so záväzkami vyplývajúcimi zo služieb vo verejnom záujme, a tak predišla akémukoľvek krížovému subvencovaniu medzi týmito rozdielnymi činnosťami. Oddelenie účtov sa uplatnilo aj ex post na obdobie od 1. januára 2011 do 30. septembra 2011 na základe prevádzkových účtov. Pri náhrade za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme bol po dohode s trojkou stanovený strop vo výške 50 miliónov EUR ročne.

                     (61)

                     Dohoda o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme obsahovala ustanovenia zabezpečujúce možnosť zmeniť náhradu za tieto záväzky (napríklad obmedzenie rozsahu služieb) v prípade zvýšenia nákladov alebo zníženia výnosov s cieľom dodržať strop vo výške 50 miliónov EUR ročne.

                     (62)

                     Obnovenie súčasnej zmluvy o službách vo verejnom záujme týkajúcich sa osobnej železničnej dopravy sa muselo uskutočniť priamo zadaním zákazky spoločnosti TRAINOSE do konca apríla 2014 a malo platiť maximálne päť rokov.

               5.4.   Opatrenie 4: presun zamestnancov spoločnosti TRAINOSE k iným zamestnávateľom pôsobiacim vo verejnom sektore

                     (63)

                     Grécko tvrdilo, že v súlade s rozsudkom vo veci Combus (17) presun zamestnancov nepredstavoval pre spoločnosť TRAINOSE žiadnu výhodu, pretože sa ním nezmiernilo zaťaženie spoločnosti, ktoré sa bežne predpokladá v rozpočte podniku, ale skôr zaťaženie, ktoré spoločnosti uložil štát vzhľadom na skutočnosť, že zamestnanci spoločnosti TRAINOSE mali postavenie podobné postaveniu zamestnancov verejnej správy (čo sa prejavovalo v obmedzeniach týkajúcich sa prepúšťania a mzdách presahujúcich trhový priemer). Grécko sa domnieva, že opatrenie sa v podstate vzťahuje na odstránenie štrukturálneho znevýhodnenia pochádzajúceho z obdobia, keď spoločnosť bola štátnym monopolom.

                     (64)

                     Grécko uviedlo, že postavenie zamestnancov spoločnosti TRAINOSE podobné postaveniu zamestnancov verejnej správy a príslušné zaťaženie spoločnosti TRAINOSE boli uložené právnymi predpismi, a preto sú pripísateľné gréckemu štátu.

                     (65)

                     Spoločnosť TRAINOSE sa od spoločnosti OSE právne oddelila v roku 2008 a na jej vzťah k zamestnancom sa vzťahujú rovnaké predpisy gréckeho pracovného práva, kolektívne zmluvy a všeobecné zamestnanecké štatúty ako na spoločnosť OSE (ďalej len spoločne „osobitné pracovnoprávne predpisy“). Spoločnosť TRAINOSE ako následník spoločnosti OSE, pokiaľ ide o služby železničnej dopravy, v tomto ohľade zdedila celý pracovnoprávny rámec platný pre spoločnosť OSE. Podobne spoločnosť OSE v roku 1970 zdedila svoj pracovnoprávny rámec po Železničnej spoločnosti Helénskeho štátu (Σιδηρόδρομοι Ελληνικού Κράτους alebo ďalej len „SEK“) (18), spoločnosti riadenej podľa verejného práva, ktorá mala monopol nad prevádzkou gréckej železničnej siete a ktorej zamestnanci mali postavenie zamestnancov verejnej správy a využívali v tomto zmysle všetky výhody, ktoré z tohto postavenia vyplývajú.

                     (66)

                     V roku 2005 sa v prípade nových zamestnancov zrušilo právo uplatňovať postavenie podobné postaveniu zamestnancov verejnej správy, ale zamestnanci, ktorí boli prijatí do zamestnania ešte v predchádzajúcom režime, si v plnej miere zachovali svoje predchádzajúce postavenie. Podľa Grécka je preto grécky štát zodpovedný za nezvyčajne vysokú úroveň miezd zamestnancov spoločnosti TRAINOSE.

                     (67)

                     Grécko ďalej vysvetľuje, že aj po podpise novej kolektívnej zmluvy z 24. marca 2011, ktorou sa zrušili mnohé výhody zamestnancov spoločnosti TRAINOSE, zvyšní zamestnanci tejto spoločnosti naďalej poberali vysoké mzdy, t. j. v priemere o [10 – 30] % vyššie než mzdy zamestnancov s podobnými pracovnými skúsenosťami v súkromnom sektore, ako je uvedené v tabuľke 3.

                     (68)

                     Spoločnosť TRAINOSE od svojho vzniku v roku 2007 prijala do zamestnania iba jedného nového zamestnanca.

                     (69)

                     Grécko vysvetlilo, že v súlade s článkami 15, 16 a článkom 18 ods. 2 zákona 3891/2010 (19) bolo k iným zamestnávateľom pôsobiacim vo verejnom sektore presunutých spolu 593 zamestnancov spoločnosti TRAINOSE (575 v roku 2011, 10 v roku 2012 a 8 v roku 2013), t. j. o 4 % menej, než sa pôvodne predpokladalo (20).

                     (70)

                     Spoločnosť TRAINOSE nemá finančné prostriedky na to, aby svojim zamestnancom ponúkala dobrovoľný dôchodkový systém. Grécko zdôraznilo, že všetky výhody, ktoré by spoločnosti TRAINOSE vyplývali z presunu zamestnancov, by sa v každom prípade vyrovnali stratami, ktoré budú spoločnosti naďalej vznikať v dôsledku zvýhodneného postavenia jej zamestnancov, ktoré uložil štát, pretože aj po navrhovanej kolektívnej zmluve o znížení mzdy si zvyšní zamestnanci naďalej zachovajú vyššie mzdy, než je priemer na trhu.

                        Tabuľka 3

                        Porovnanie medzi bežnou mzdovou schémou spoločnosti TRAINOSE a priemernou bežnou mesačnou mzdou v súkromnom sektore

                                 Trieda zamestnancov

                                 Aktuálna bežná mesačná mzda zamestnancov spoločnosti TRAINOSE (v EUR)

                                 Priemerná bežná mesačná mzda zamestnancov v súkromnom sektore (v EUR)

                                 Rozdiel mzdy

                                 Rušňovodiči

                                 [2 000  – 3 000 ]

                                 1 694

                                 – [25 – 50] %

                                 Vlakový personál

                                 [2 000  – 3 000 ]

                                 1 682

                                 – [0 – 25] %

                                 Vodiči osobných vozňov

                                 [2 000  – 3 000 ]

                                 1 587

                                 – [0 – 25] %

                                 Administratíva

                                 [1 000  – 2 000 ]

                                 1 566

                                 – [0 – 25] %

                                 Nakladači

                                 [1 000  – 2 000 ]

                                 1 514

                                 – [0 – 25] %

                                 Spolu

                                 [1 000  – 2 000 ]

                                 1 641

                                 – [0 – 25] %

                     (71)

                     S cieľom kvantifikovať výhodu vyplývajúcu z presunu zamestnancov Grécko predložilo štúdiu, ktorú vypracovala audítorská spoločnosť PricewaterhouseCoopers. Výpočty vychádzajú z pôvodne predpokladaného presunu 620 zamestnancov. Podľa štúdie sa rozsah výhody rovná rozdielu medzi bežnými nákladmi na dobrovoľný dôchodkový systém, ktoré znáša súkromná spoločnosť, a nákladmi na hypotetický dobrovoľný dôchodkový systém pre zamestnancov spoločnosti TRAINOSE [(100 – 200)] miliónov EUR]. Rozdiel medzi týmito dvoma dobrovoľnými dôchodkovými systémami dosahuje výšku [0 – 100] mil. EUR. Podľa Grécka však náklady spoločnosti TRAINOSE na dobrovoľný dôchodkový systém zahŕňali viac než [0 – 100] mil. EUR mimoriadnych nákladov, ktoré spoločnosť TRAINOSE znášala z dôvodu stáleho postavenia a vyšších miezd svojich zamestnancov, čo by sa nemalo zohľadňovať.

                        Tabuľka 4

                        Kvantifikácia výhody poskytnutej spoločnosti TRAINOSE na základe presunu 593 zamestnancov (podľa štúdie PWC vypracovanej pre 620 zamestnancov)

                                 (v mil. EUR)

                                 Kategória

                                 Aktualizovaný odhad

                                             a)

                                             diskontovaná hodnota dobrovoľného dôchodkového systému pre 593 zamestnancov spoločnosti TRAINOSE

                                 [100 – 200]

                                             b)

                                             ekonomická hodnota ekvivalentného dobrovoľného dôchodkového systému súkromnej firmy

                                 [0 – 100]

                                                a) – b)

                                             mimoriadne náklady na dobrovoľný dôchodkový systém spoločnosti TRAINOSE

                                    [0 – 100]

                                             c)

                                             diskontovaná hodnota miezd zvyšných zamestnancov (mzdy v spoločnosti TRAINOSE)

                                 [200 – 300]

                                             d)

                                             diskontovaná hodnota miezd zvyšných zamestnancov (mzdy ekvivalentné mzdám v súkromnom sektore)

                                 [100 – 200]

                                                c) – d)

                                             mimoriadne náklady na zvyšných zamestnancov spoločnosti TRAINOSE

                                    [0 – 100]

               5.5.   Opatrenie 5: Dohody o úrovni poskytovaných služieb medzi spoločnosťami TRAINOSE a OSE

                     (72)

                     Pokiaľ ide o dohody o úrovni poskytovaných služieb medzi spoločnosťami TRAINOSE a OSE, Grécko tvrdilo, že tieto dohody boli uzatvorené na základe odporúčaní trojky za trhových podmienok, a preto nepredstavovali štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               5.5.1.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa zabezpečovania údržby železničných koľajových vozidiel

                     (73)

                     Grécko vysvetlilo, že predložené porovnanie nákladov na údržbu spoločnosti OSE sa vypočítalo pri zohľadnení zamestnancov údržby spoločnosti AMEL, a nie na základe celkového počtu zamestnancov tejto spoločnosti. V súlade s uvedeným sa ročná mzda technických pracovníkov údržby v spoločnosti AMEL v čase uzatvorenia dohody o úrovni poskytovaných služieb pohybovala v rozmedzí od [25 000 – 50 000] EUR do [25 000 – 50 000] EUR v závislosti od dosiahnutej praxe a počtu rokov zamestnania v spoločnosti, z čoho vyplýva priemerná ročná mzda technických pracovníkov údržby v spoločnosti AMEL vo výške [25 000 – 50 000] EUR.

                     (74)

                     Grécko okrem toho vysvetlilo, že priemerná ročná mzda zamestnancov spoločnosti OSE vykonávajúcich údržbu železničných koľajových vozidiel v čase uzatvorenia dohody o úrovni poskytovaných služieb sa odhadovala na [25 000 – 50 000] EUR alebo [20 – 40] EUR na hodinu. Odhad vychádzal z bežnej priemernej mzdy v decembri 2010 a z príspevkov tvoriacich platby za nadčasy a príspevky na poistenie. V nadväznosti na vykonávanie zákona 3899/2010 (21) mala upravená mzda zamestnancov spoločnosti OSE vykonávajúcich údržbu železničných koľajových vozidiel výšku [20 – 40] EUR z dôvodu ďalšieho zníženia miezd. V dôsledku toho dosahoval zisk spoločnosti OSE [0 – 5] EUR za hodinu údržby, z čoho vyplývalo rozpätie návratnosti vo výške [0 – 10] %.

               5.5.2.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu železničných koľajových vozidiel

                     (75)

                     Grécko poskytlo vysvetlenie k výpočtu poplatkov za prenájom železničných koľajových vozidiel stanovených v príslušnej dohode o úrovni poskytovaných služieb. Poplatky vyplývali z ročného odpisovania železničných koľajových vozidiel a finančných nákladov na získanie príslušných železničných koľajových vozidiel, pričom Grécko považovalo ich výšku za zodpovedajúcu trhovým sadzbám.

                     (76)

                     Grécko ďalej vysvetlilo zdôvodnenie použitého koeficientu odpisovania (2/3) a uviedlo, že je v úplnom súlade so štandardmi akruálneho účtovníctva všetkých gréckych akciových spoločností. Koeficient odpisovania zodpovedal […] hodnoty, ktorá bola financovaná z vlastných zdrojov spoločnosti a […] hodnoty, ktorá bola financovaná z úverov. Podľa Grécka certifikovaný externý audítor každoročne vykonal audit všetkých finančných výkazov spoločnosti OSE a táto spoločnosť používala pri vypracúvaní svojich finančných výkazov medzinárodné štandardy finančného výkazníctva (IFRS). Účtovná hodnota a ročné odpisovanie železničných koľajových vozidiel, ako sú zaznamenané v súpise majetku spoločnosti OSE, preto zároveň v plnej miere zodpovedali IFRS, aj pokiaľ ide o hodnotu majetku.

                     (77)

                     Grécko dodalo, že spoločnosť OSE by uplatňovala politiku nediskriminácie a akémukoľvek inému prevádzkovateľovi železničnej dopravy by za rovnaké služby účtovala rovnakú cenu. Na uvedenom základe Grécko predložilo aktualizovaný výpočet zo štúdie PWC, ako je uvedené v tabuľke 4.

               5.5.3.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa odbornej prípravy zamestnancov

                     (78)

                     Spoločnosť OSE poskytovala spoločnosti TRAINOSE povinnú technickú a odbornú prípravu vrátane odbornej prípravy týkajúcej sa aktuálneho vozového parku železničných koľajových vozidiel, odbornej prípravy a vydávania osvedčení na prácu v oblasti elektrifikovaných železničných sietí, hospodárneho vedenia vozidiel atď. Program odbornej prípravy bol v súlade s rámcom technickej špecifikácie interoperability (TSI) Európskej železničnej agentúry (22) a oznámeniami vnútroštátneho orgánu pre bezpečnosť železničnej dopravy (23).

                     (79)

                     Grécko vykonalo porovnanie s inými poskytovateľmi odbornej prípravy v Grécku s cieľom určiť bežné priemerné hodinové náklady, ktoré by spoločnosť OSE mala účtovať za svoje činnosti odbornej prípravy. Toto porovnanie nákladov na odbornú prípravu zamestnancov s trhovými cenami nebolo priame, pretože spoločnosť OSE je jediná organizácia poskytujúca technické semináre pre rušňovodičov a v iných oblastiach súvisiacich so železnicami. Na vykonanie porovnania boli preto vybrané subjekty LAEK (Fond pre zamestnanosť a odbornú prípravu) a IEKEM TEE (Inštitút vzdelávania a odbornej prípravy pre členov Gréckej technickej komory), a to vzhľadom na služby súvisiace s odbornou prípravou, ktoré poskytujú.

                     (80)

                     V čase uzatvorenia dohody o úrovni poskytovaných služieb fond LAEK poskytoval príjemcom subvencie vo výške do [20 – 40] EUR za hodinu na osobu na odbornú prípravu ich zamestnancov pri využívaní externých školiteľov/služieb odbornej prípravy. V prípade služieb odbornej prípravy zamestnancov, ktoré poskytovali spoločnosti interne (s využitím vlastných školiteľov a/alebo infraštruktúry), sa subvencia poskytovaná fondom LAEK pohybovala v rozmedzí od 14 do 33 EUR za hodinu na osobu v závislosti od počtu účastníkov, ako je uvedené v tabuľke 5.

                        Tabuľka 5

                        Priemerná výška subvencie fondu LAEK na internú odbornú prípravu za hodinu na jedného účastníka

                                 (v EUR)

                                 Počet účastníkov

                                 Priemerná výška subvencie za hodinu na jedného účastníka

                                 Do 3

                                 33

                                 Do 6

                                 25

                                 Do 15

                                 16

                                 Do 35

                                 14

                     (81)

                     Grécko zastáva názor, že v čase uzatvorenia dohody o úrovni poskytovaných služieb inštitút IEKEM TEE hradil v priemere 26 EUR za hodinu za technické semináre obdobné seminárom uvedeným v tabuľke 6, ktorú predložilo Grécko.

                        Tabuľka 6

                        Poplatky za hodinu odbornej prípravy poskytovanej inštitútom IEKEM TEE

                                 (za hodinu v EUR)

                                 Organizácia poskytujúca odbornú prípravu

                                 Odborná príprava

                                 Poplatok

                                 IEKEM TEE

                                 Nadstavbová odborná príprava pre bezpečnostných technikov

                                 9,90

                                 IEKEM TEE

                                 Audit a uistenie vo vzťahu k priemyselnej infraštruktúre a materiálom

                                 13,39

                                 IEKEM TEE

                                 Nehnuteľnosti

                                 13,41

                                 IEKEM TEE

                                 Certifikát v oblasti manažmentu a vedenia

                                 14,35

                                 IEKEM TEE

                                 AutoCAD 2009 – 3D

                                 15,75

                                 IEKEM TEE

                                 Projektový manažment pre technických pracovníkov

                                 15,75

                                 Služby odbornej prípravy PWC

                                 Manažment – Mini-MBA

                                 16,88

                                 Helénska asociácia manažmentu

                                 Certifikát v oblasti environmentálneho manažérstva

                                 17,31

                                 Služby odbornej prípravy PWC

                                 DPH: Účtovná prax a postupy

                                 18,00

                                 Služby odbornej prípravy PWC

                                 Seminár o účtovníctve a daniach v oblasti konečného použitia

                                 20,51

                                 Služby odbornej prípravy PWC

                                 Analýza finančných výkazov

                                 25,33

                                 Economotechniki Seminars S.A.

                                 Postupy znižovania nákladov v potravinárskom priemysle

                                 35,00

                                 Economotechniki Seminars S.A.

                                 Prevádzkové usporiadanie skladov a obchodná logistika

                                 35,00

                                 Advanced Business Process Management S.A.

                                 Počítačové oceňovanie

                                 57,40

                                 Advanced Business Process Management S.A.

                                 Reforma v oblasti sporov týkajúcich sa finančných výsledkov a účtovníctva

                                 57,40

                                 Advanced Business Process Management S.A.

                                 Odhad priemyselných nákladov

                                 60,68

                                 Priemerný poplatok za hodinu

                                 26,63

                     (82)

                     Grécko uviedlo, že priemerné hodinové náklady na jedného účastníka, na ktorých sa dohodli spoločnosti TRAINOSE a OSE, nepresahovali náklady na trhu. Náklady na odbornú prípravu zamestnancov spoločnosti TRAINOSE, ktorú poskytovala spoločnosť OSE, sa rovnali nákladom na poskytovanie podobných služieb inou spoločnosťou. Pri rokovaní o cene sa okrem toho zohľadnila štandardná trhová prax poskytovania zľavy na programy odbornej prípravy spoločnostiam s veľkým počtom účastníkov na odbornej príprave.

               5.5.4.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu kancelárskych priestorov

                     (83)

                     Grécko zdôraznilo, že stanovenie mesačného nájmu vo výške [0 – 10] EUR za m2 za kancelárske priestory s celkovou rozlohou [0 – 5 000] m2, t. j. spolu [0 – 50 000] EUR mesačne, vychádzalo z trhovej ceny na základe ocenenia nehnuteľného majetku spoločnosti OSE v roku 2005 (upraveného na rok 2011), ktoré vykonala spoločnosť GAIAOSE, ktorá je úplne oddelená a nezávislá od spoločnosti TRAINOSE. Ako základ na ocenenie sa použila správa spoločnosti Eurobank Properties Services týkajúca sa budov v Aténach s podobnými charakteristikami.

                     (84)

                     Grécko vysvetlilo, že v úpravách výšky nájmu bol zohľadnený stav prenajímanej budovy, jej poloha a neustále sa zhoršujúci stav okolitej oblasti, klesajúci dopyt na trhu s nehnuteľnosťami a neistota v hospodárskom prostredí. Grécko uviedlo, že v čase uzatvorenia dohody o úrovni poskytovaných služieb sa opätovne prerokúvala väčšina zmlúv o prenájme, z čoho vyplynulo zníženie výšky nájmu až o 30 %.

               5.5.5.   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu osobných vozňov

                     (85)

                     Grécko vysvetlilo, že ročné náklady na prenájom všetkých vozidiel, ktoré si spoločnosť TRAINOSE prenajímala, záviseli od ich aktuálnej hodnoty a nákladov na ich odpisovanie za príslušný rok. S cieľom zabezpečiť účtovanie trhových sadzieb dodávatelia jednotlivých typov vozidla odhadli aktuálnu cenu každého vozidla v prevádzke k 1. januáru 2011, ako aj príslušnú výšku odpisovania.

               5.6.   Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

                     (86)

                     Grécko uviedlo, že opatrenia by sa mali považovať za pomoc zlučiteľnú v zmysle článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, v ktorom sa uvádza, že pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak jej cieľom je „náprava vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu“.

                     (87)

                     Grécko tvrdilo, že sa mu od jeho prvého programu stability v decembri 2010 nepodarilo dosiahnuť vyrovnaný stav rozpočtu, pretože neboli splnené fiškálne ciele z dôvodu prekročenia výdavkov, daňových únikov, príliš optimistických daňových odhadov a nevykonania reformy systému zdravotníctva a dôchodkového systému. V roku 2009 tvoril štátny sektor viac ako 50 % HDP, čím sa vytláčali súkromné investície a oslabovala ekonomická výkonnosť. V roku 2009 dosiahol hrubý verejný dlh výšku 115 % HDP a čistý zahraničný dlh dosahoval takmer 100 % HDP, pričom až 75 % čistého zahraničného dlhu patrilo verejnému sektoru a tento dlh má pomerne dlhú dobu splatnosti.

                     (88)

                     Grécko uviedlo, že nepružnosť trhu s výrobkami a pracovného trhu, ako aj nedostatočná výkonnosť v mnohých oblastiach štrukturálnych politík mali negatívny vplyv na ekonomickú výkonnosť Grécka, čo viedlo k nízkym úrovniam zamestnanosti a produktivity práce. Grécko bolo preto obzvlášť zraniteľné, pokiaľ ide o svetovú finančnú a hospodársku krízu v rokoch 2008/2009. Priemerný ukazovateľ kapitálovej primeranosti gréckych bánk sa na konci roku 2009 zvýšil na 11,7 %, k čomu čiastočne prispeli vklady verejného kapitálu. Miera nesplácaných úverov sa však zvýšila z 5 % v roku 2008 na 7,7 % v decembri 2009, čo vyvolalo obavy v súvislosti s úverovou bonitou štátneho dlhu.

                     (89)

                     V apríli 2010 Grécko požiadalo o oficiálnu finančnú pomoc, v dôsledku čoho bolo uzatvorené memorandum o porozumení v roku 2010. Vzhľadom na systémový význam gréckeho sektora železničnej dopravy a jeho priamu závislosť od gréckeho štátneho rozpočtu sa v memorande o porozumení ako podmienka vyplatenia finančnej pomoci, o ktorú Grécko požiadalo, uložila reštrukturalizácia celého gréckeho sektora železničnej dopravy.

                     (90)

                     Reštrukturalizácia sektora železničnej dopravy je pre Grécko mimoriadne dôležitá. Železnice pomáhajú Grécku pri regionálnom rozvoji a ich možný zánik by mal katastrofálne následky pre grécke hospodárstvo ako celok.

                     (91)

                     Spoločnosť TRAINOSE je jediný prevádzkovateľ železničnej dopravy v Grécku. V tomto postavení prevádzkuje mnohé trate osobnej aj nákladnej dopravy v rámci mestskej a prímestskej železničnej siete s dĺžkou 2 554 km, ktorá vedie z juhu na sever Grécka a prechádza cez najväčšie mestá a prístavy v krajine a zabezpečuje v nich železničnú dopravu. Ak by spoločnosť TRAINOSE ukončila prevádzku alebo ak by došlo k narušeniu jej služieb, malo by to vážne negatívne účinky na mnohé zainteresované strany. Ovplyvnilo by to najmä cestujúcich, odberateľov/dodávateľov, zamestnancov, iné súkromné a verejné podniky, ktorých činnosť súvisí so železnicami, a napokon grécke hospodárstvo ako celok, pretože by došlo k strate alebo významnému spomaleniu veľkého počtu súčasných obchodných činností a, čo je dôležitejšie, potenciálnych možností predovšetkým v sektore nákladnej dopravy.

                     (92)

                     Narušenie prevádzky spoločnosti TRAINOSE by v každom prípade na určitý čas cestujúcim znemožnilo využívať mnohé verejné trate, či už mestské alebo prímestské. Spoločnosť TRAINOSE denne prevádzkuje približne 300 liniek osobnej dopravy vrátane vysokokvalitných služieb prímestskej a medzimestskej dopravy a každoročne využije služby spoločnosti TRAINOSE približne 16 miliónov cestujúcich. Trate v rámci záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktoré prevádzkuje spoločnosť TRAINOSE, tvoria viac než 98 % všetkých vnútroštátnych tratí osobnej železničnej dopravy v Grécku. Akékoľvek narušenie služieb železničnej dopravy by vytvorilo veľkú záťaž pre celkovú sieť verejnej dopravy, najmä v rámci mestskej siete v Aténach (ktorú využíva 8 miliónov cestujúcich ročne), Solúne a Patrase. Spoločnosť TRAINOSE je výlučný prevádzkovateľ určitých mestských tratí s vysokou premávkou a v prípade narušenia by nielenže došlo k zhoršeniu podmienok dopravy v mestských oblastiach, ale cestujúci by boli nútení používať iné, drahšie dopravné prostriedky, a to predovšetkým v súvislosti s prímestskými traťami. Príkladom je narušenie služieb spoločnosti TRAINOSE v roku 2011 na trati Edessa – Florina na severe Grécka, keď náklady cestujúcich na dochádzanie stúpli o 50 %. V roku 2011 sa Grécko po dohode s trojkou rozhodlo ukončiť prevádzku niektorých neziskových tratí a výrazne zvýšiť ceny železničných cestovných lístkov na tratiach, v ktorých prevádzke sa pokračovalo. Grécko sa zároveň rozhodlo zrušiť zľavnené cestovné, ktoré sa dovtedy poskytovalo študentom, príslušníkom armády, veľkým rodinám a pod.

                     (93)

                     Grécko navyše uviedlo, že spoločnosť TRAINOSE ponúka osobitné služby spojené s cestovným ruchom pre špecifickú skupinu zákazníkov na provinčných tratiach, ktoré sa ako také považujú za atrakciu. Tieto trate podporujú veľmi potrebnú miestnu hospodársku činnosť, pričom rozširujú a zároveň dopĺňajú nesmierne dôležitú ponuku výrobkov v rámci gréckeho sektora cestovného ruchu.

                     (94)

                     Množstvo nákladu, ktorý spoločnosť TRAINOSE každoročne prepraví, sa odhaduje na viac než [0 – 500] miliónov ton. Približne [50 – 100] % z toho predstavuje náklad na vývoz. Spoločnosť preto významnou mierou prispieva k vývozným činnostiam gréckych výrobných spoločností. Určité výrobky možno vzhľadom na ich rozmery a tonáž prepravovať iba po železnici a prerušenie služieb železničnej dopravy by malo vážne následky pre dodávateľský reťazec v Grécku a vplyv na spoločnosti ako EBZ S.A. a VIOHALKO S.A. či na prístavy v mestách Pireus a Solún. Privatizácia prístavu v meste Pireus sa dokončila v roku 2016, zatiaľ čo prístav v Solúne sa mal privatizovať v marci 2017.

                     (95)

                     Železnice predstavujú hlavný spôsob dopravy využívaný gréckymi ozbrojenými silami. Táto doprava zahŕňa plánovanú pravidelnú nákladnú dopravu (preprava paliva, ťažkého vojenského vybavenia), ako aj dopravu príslušníkov gréckych ozbrojených síl v čase mieru. Železnice a spoločnosť TRAINOSE sú zároveň mimoriadne dôležitým prvkom v plánoch dopravy a hromadnej mobilizácie gréckych ozbrojených síl v prípade krízy. Pravidelne sa vykonávajú cvičenia rýchlej mobilizácie, ktorých cieľom je okrem iného testovať čas odozvy, pričom spoločnosť TRAINOSE v nich zohráva kľúčovú úlohu. V záujme plnenia týchto potrieb spoločnosť TRAINOSE musí mať vždy k dispozícii najmenej […] vagónov a […] cisterien a udržovať ich pripravené na použitie.

                     (96)

                     V Grécku, kde viac než 99 % spoločností sú MSP, je spoločnosť TRAINOSE veľmi významný priamy a nepriamy zamestnávateľ. Má 655 zamestnancov na plný úväzok, ktorí majú významné akumulované skúsenosti v oblasti železničnej dopravy a odborné znalosti v tomto sektore.. Grécko patrí medzi krajiny s najvyššou mierou nezamestnanosti v EÚ (23 %) a v prípade zrušenia prevádzky spoločnosti TRAINOSE by sa táto situácia evidentne ešte viac zhoršila.

                     (97)

                     Likvidácia spoločnosti TRAINOSE by podľa Grécka mala negatívne dôsledky aj pre jej dodávateľov. Spoločnosť EESSTY, poskytovateľ služieb údržby železničných koľajových vozidiel, a spoločnosť OSE, manažér železničnej infraštruktúry, by čelili extrémnym ťažkostiam a s veľkou pravdepodobnosťou by zbankrotovali. Spoločnosť EESSTY v súčasnosti zamestnáva 416 zamestnancov a približne 100 % jej ročných výnosov sa tvorí v rámci obchodného vzťahu so spoločnosťou TRAINOSE. Spoločnosť OSE zamestnáva 1 595 zamestnancov (1 396 zamestnancov má spoločnosť OSE a ďalších 199 má spoločnosť ERGOSE, dcérska spoločnosť spoločnosti OSE, ktorá zodpovedá za rozvoj a modernizáciu železničnej infraštruktúry) a poplatky účtované za prístup na trate, ktoré v roku 2015 uhradila spoločnosť TRAINOSE, predstavovali 86 % ročných výnosov spoločnosti OSE z poskytovania prístupu na trate v danom roku. Negatívny vplyv by zaznamenala aj spoločnosť GAIAOSE, manažér železničných koľajových vozidiel a nehnuteľného majetku. Veľmi nepriaznivý vplyv by zaznamenali aj mnohé súkromné podniky, napríklad poskytovatelia služieb a dodávatelia upratovacích, cateringových služieb a služieb predaja cestovných lístkov, zasielatelia atď.

                     (98)

                     Grécko okrem toho pripomína, že výstavba bezpečnej, modernej a integrovanej železničnej siete patrí medzi priority Únie. Grécko uviedlo, že železnice predstavujú spôsob dopravy, ktorý je najšetrnejší k životnému prostrediu a najbezpečnejší. Preto ak by Grécko bolo ponechané prakticky bez železníc, bolo by to v rozpore so všetkými snahami Únie za posledných niekoľko rokov zameranými na presun dopravy na železničnú dopravu a zlepšenie železničnej siete v Únii. Dokončením modernizačných prác na železničnej infraštruktúre v najbližších dvoch až troch rokoch vrátane výstavby a elektrifikácie novej vysokorýchlostnej dvojkoľajovej železničnej trate vo väčšine častí železničnej siete sa zabezpečí zavedenie požadovaných podmienok poskytovania efektívnejších služieb železničnej dopravy.

                     (99)

                     Grécko uviedlo, že schválenie pomoci v zmysle článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy by zároveň bolo v súlade s rozhodnutiami, ktoré Komisia vydala v minulosti. V roku 1987 Komisia schválila pomoc vo forme finančnej reorganizácie spoločností vo verejnom sektore v Grécku a uviedla pritom, že „ak by sa pripustila likvidácia takej veľkej časti gréckeho priemyslu, malo by to rozsiahly negatívny vplyv na možnosť úspešného vykonávania programu úspor“ (24). V tomto prípade by umožnenie likvidácie spoločnosti TRAINOSE malo nepochybne negatívny vplyv na šance Grécka na obnovu. Okrem toho v roku 1991 Komisia schválila pomoc pre program reforiem v Grécku (25) a uviedla, že predmetný program je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia Rady 91/136/EHS (26), ktoré sa týka obnovy gréckeho hospodárstva. Podobne v súčasnom prípade tvorí reštrukturalizácia sektora železničnej dopravy súčasť dohody o financovaní medzi Gréckom a trojkou týkajúcej sa obnovy gréckeho hospodárstva.

                     (100)

                     Grécko sa okrem toho zaviazalo, že prijme tieto opatrenia s cieľom zaručiť ďalšie otvorenie gréckeho trhu so železničnou dopravou:

                                 a)

                                 Do decembra 2013 sa malo v plnej miere vykonať zriadenie nezávislého verejného obstarávateľa pre zmluvy o službách vo verejnom záujme v oblasti osobnej železničnej dopravy podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007, ktorý nebude súčasťou ministerstva dopravy, úradu pre bezpečnosť ani železničného regulačného orgánu.

                                 b)

                                 Trvanie platnosti zmluvy o službách vo verejnom záujme so spoločnosťou TRAINOSE v oblasti osobnej železničnej dopravy sa malo do konca apríla 2014 obnoviť na obdobie maximálne piatich rokov.

                                 c)

                                 Nezávislý verejný obstarávateľ bude navyše uzatvárať budúce zmluvy o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme prostredníctvom verejného obstarávania balíkov služieb. Na tento účel bude zmluva o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme rozdelená na balíky služieb, na ktoré sa uzatvoria rôzne zmluvy o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme na obdobia jednotlivo nepresahujúce obdobie piatich (5) rokov. Grécko zaručuje, že každá z týchto zmlúv o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme bude po uplynutí platnosti predmetom opätovného verejného obstarávania, ktoré vykoná nezávislý verejný obstarávateľ. Potrebný právny rámec vzťahujúci sa na záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme mal byť uzákonený do roku 2013.

                                 d)

                                 Účastníkom na týchto prvých verejných obstarávaniach zmlúv o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme sa poskytnú relevantné informácie týkajúce sa obdobia blížiaceho sa priameho zadávania záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme spoločnosti TRAINOSE a dostatok času na vypracovanie ponúk na uvedenom základe.

                                 e)

                                 Zmluvy o prenájme vzťahujúce sa na všetky železničné koľajové vozidlá uplatnené v každej zmluve o službách vo verejnom záujme sa zosynchronizujú, pokiaľ ide o ich trvanie platnosti, ako aj v záujme umožnenia prerozdelenia železničných koľajových vozidiel, ak to bude potrebné pri zmene týchto zmlúv o službách vo verejnom záujme. Zmluva o prenájme medzi spoločnosťou TRAINOSE a štátom mala byť pôvodne zosynchronizovaná s päťročnou zmluvou o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme vrátane doplňujúcej možnosti rozšírenia na ďalšie obdobie maximálne piatich rokov. Pri zadávaní zákaziek sa majú uplatňovať trhové ceny.

                     (101)

                     Podľa stanoviska Grécka preto pomoc poskytnutá spoločnosti TRAINOSE predstavuje dôležitý prvok v rámci činností Grécka zameraných na prekonanie jednej z najhorších hospodárskych a finančných kríz v jeho dejinách, a preto spĺňa podmienky pomoci určenej na obnovu závažnej poruchy fungovania hospodárstva členského štátu.

               6.   STIAHNUTIE OZNÁMENIA

                     (102)

                     Ako sa uvádza v oddiele 3, Grécko stiahlo svoje oznámenie týkajúce sa zvýšenia vlastného imania vo výške 65 miliónov EUR (časť opatrenia 2) a prevodu piatich terminálov zo spoločnosti OSE na spoločnosť TRAINOSE (opatrenie 6).

                     (103)

                     Daný členský štát môže stiahnuť oznámenie v zmysle článku 10 nariadenia Rady (EÚ) 2015/1589 (27) v riadnom čase, predtým ako Komisia prijme rozhodnutie o pridelení pomoci. V prípadoch, kde v zmysle článku 10 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/1589 Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie, Komisia toto konanie ukončí.

                     (104)

                     Vzhľadom na skutočnosť, že Grécko stiahlo svoje oznámenie a nepristúpi k zvýšeniu vlastného imania vo výške 65 miliónov EUR (časť opatrenia 2) ani k prevodu piatich terminálov (opatrenie 6), je vhodné rozhodnúť o ukončení formálneho vyšetrovacieho konania v zmysle článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o tieto oznámené opatrenia.

               7.   POSÚDENIE

         7.1.   Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

                     (105)

                     V zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy „…pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

                     (106)

                     Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Pri určovaní, či predmetné opatrenie predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, preto musia byť splnené všetky tieto podmienky:

                                 a)

                                 príjemca je podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, čo znamená, že vykonáva hospodársku činnosť;

                                 b)

                                 opatrenie je financované zo štátnych prostriedkov a je pripísateľné štátu;

                                 c)

                                 opatrenie poskytuje hospodársku výhodu;

                                 d)

                                 táto výhoda je selektívna;

                                 e)

                                 opatrenie narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

               7.1.1.   Hospodárska činnosť a pojem podniku v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

                     (107)

                     Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najprv určiť, kto bude príjemcom posudzovaných opatrení. V článku 107 ods. 1 zmluvy sa pri vymedzení príjemcu pomoci uvádza pojem podnik.

                     (108)

                     Komisia sa domnieva, že poskytovaním služieb prepravy osôb a nákladu za protihodnotu spoločnosť TRAINOSE vykonáva hospodársku činnosť. Spoločnosť TRAINOSE by sa preto mala považovať za podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy počas celého obdobia, v ktorom sa poskytli alebo budú poskytnuté predmetné opatrenia pomoci.

               7.1.2.   Opatrenie 1: odpísanie dlhov

         7.1.2.1.   Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

                     (109)

                     Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu (28).

                     (110)

                     Odpísanie dlhov vykoná spoločnosť OSE na základe spoločného ministerského rozhodnutia podľa článku 13 ods. 1 gréckeho zákona 3891/2010.

                     (111)

                     Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Stardust Marine (29) konštatoval, že prostriedky verejného podniku, ktorý má štatút podľa súkromného práva a ktorého väčšina akcií je vo verejnom vlastníctve, predstavujú štátne prostriedky.

                     (112)

                     Spoločnosť OSE je v 100 % vlastníctve gréckeho štátu. Preto je zjavné, že ide o verejný podnik v zmysle článku 2 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES (30). Keďže spoločnosť OSE je verejný podnik, jej prostriedky predstavujú štátne prostriedky.

                     (113)

                     Pokiaľ ide o pripísateľnosť, v rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor ďalej stanovil, že skutočnosť, že štát alebo štátny subjekt je jediným alebo väčšinovým akcionárom podniku, nestačí na určenie, že prevod prostriedkov je pripísateľný jeho verejným akcionárom (31). Podľa Súdneho dvora, aj keby bol štát schopný kontrolovať verejný podnik a uplatňovať dominantný vplyv na jeho operácie, skutočné uplatnenie tejto kontroly v konkrétnom prípade by sa nedalo automaticky predpokladať, pretože štátny podnik môže konať s väčšou alebo menšou mierou nezávislosti, a to v závislosti od stupňa autonómie, ktorú mu štát ponechal.

                     (114)

                     Komisia poznamenáva, že odpísanie dlhov vykoná spoločnosť OSE na základe spoločného ministerského rozhodnutia, v ktorom sa nariaďuje, aby spoločnosť odpísala dlhy spoločnosti TRAINOSE.

                     (115)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že odpísanie dlhov zahŕňa použitie štátnych prostriedkov, o čom rozhoduje aj grécky štát a čo je pripísateľné gréckemu štátu.

               7.1.2.2.   Hospodárska výhoda

                     (116)

                     Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (32). Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu. (33)

                     (117)

                     V tomto prípade Grécko odpíše dlhy vo výške 748,6 milióna EUR, ktoré priamo súvisia s činnosťami spoločnosti TRAINOSE v oblasti železníc. Žiadny rozumný hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve by bezodplatne neodpísal dlhy v takom rozsahu. Oslobodením spoločnosti TRAINOSE od právnej povinnosti splácať a splatiť tieto dlhy sa týmto opatrením v skutočnosti poskytnú spoločnosti TRAINOSE dodatočné finančné prostriedky na jej obchodné operácie a/alebo investície a zlepšia sa jej finančné ukazovatele, čo by zas mohlo potenciálne znížiť budúce náklady na prijaté úvery a pôžičky a/alebo zlepšiť prístup k financovaniu na trhu. Odpísanie dlhov teda môže spoločnosti TRAINOSE poskytnúť hospodársku výhodu, ktorá inak nie je za trhových podmienok dostupná.

                     (118)

                     Grécko tvrdí, že odpísanie dlhov spoločnosti TRAINOSE voči spoločnosti OSE zahŕňa náhradu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme.

                     (119)

                     Pokiaľ ide o poskytnutie hospodárskej výhody prostredníctvom náhrady nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci Altmark jasne uviedol, že poskytnutie výhody možno vylúčiť v prípade splnenia štyroch kumulatívnych podmienok (34):

                                 a)

                                 Po prvé, podnik, ktorý prijíma takúto náhradu, musí byť skutočne poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne definované.

                                 b)

                                 Po druhé, parametre, na základe ktorých sa vypočíta náhrada, musia byť vopred objektívne a transparentne stanovené.

                                 c)

                                 Po tretie, náhrada nemôže prekročiť sumu, ktorá je potrebná na pokrytie všetkých nákladov alebo ich časti, vzniknutých pri plnení záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, berúc do úvahy príslušné príjmy, ako aj primeraný zisk.

                                 d)

                                 Po štvrté, ak sa výber podniku, ktorý bude poverený realizáciou záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, neuskutoční prostredníctvom postupu verejného obstarávania, ktorý umožňuje vybrať uchádzača schopného poskytovať tieto služby komunite za najnižšiu cenu, výška nevyhnutnej náhrady sa musí určiť na základe analýzy nákladov, ktoré by typický dobre riadený podnik primerane vybavený prostriedkami potrebnými na splnenie požiadaviek na poskytnutie služby vo verejnom záujme vynaložil na realizáciu týchto záväzkov pri zohľadnení príslušných príjmov a primeraného zisku dosiahnutých pri realizácii týchto záväzkov.

                     (120)

                     Komisia najprv poznamenáva, že Grécko nepredložilo žiadny poverovací akt súvisiaci so sledovaným obdobím (t. j. 2007 – 2010). Článok 7 gréckeho zákona č. 674/1970 sa vzťahuje len na možnosť prevádzkovateľa požiadať o finančnú dohodu, v prípadoch, v ktorých sa prevádzkovanie nových trás alebo údržba prevádzky existujúcich trás ukladá záväzným spôsobom a má za následok stratovú činnosť alebo jej predĺženie. Okrem toho podľa článku 20 gréckeho zákona č. 674/1970 sa má každá strata vyplývajúca z povinnosti poskytovať služby za určitú cenu riadiť finančnou dohodou. Podľa článku 18 gréckeho zákona 674/1970 sa majú takouto finančnou dohodou upravovať aj finančné vzťahy medzi prevádzkovateľom železničnej dopravy (v tom čase spoločnosť OSE) a gréckym štátom, a táto finančná dohoda má obsahovať podmienky náhrady, ktorá sa má vyplatiť na pokrytie konečných strát z využívania za obdobie nepresahujúce 13 rokov od ratifikácie tejto dohody. Ako potvrdilo Grécko, medzi prevádzkovateľom a gréckym štátom sa za sledované obdobie neuzavrela žiadna takáto dohoda. Z toho vyplýva, že spoločnosť TRAINOSE nemala v posudzovanom období rokov 2007 až 2010 jasne vymedzené plnenie a náhradu v prípade záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme. Opatrenie 1 preto nespĺňa prvú podmienku uvedenú v rozsudku vo veci Altmark.

                     (121)

                     Po druhé, aj keby podľa gréckeho zákona č. 2671/1998 prevádzkovateľ železničnej dopravy (v tom čase ešte spoločnosť OSE) bol poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a prevádzkovaním určitých trás za určitú cenu, povinnosti gréckeho štátu poskytnúť náhradu prevádzkovateľovi železničnej dopravy boli obmedzené do 31. decembra 2007, ako sa výslovne uvádza v článku 9.5 uvedeného zákona.

                     (122)

                     Po tretie, Komisia poznamenáva, že parametre pre náhradu neboli vopred stanovené. Predpokladaná náhrada vychádza výlučne z výpočtu ex post na základe finančných odhadov spoločnosti TRAINOSE po jej reštrukturalizácii. Komisia preto dospela k záveru, že parametre, na základe ktorých Grécko vypočítalo údajnú nedostatočnú náhradu, neboli vopred stanovené, a preto opatrenie 1 nespĺňa ani druhú podmienku uvedenú v rozsudku vo veci Altmark.

                     (123)

                     Vzhľadom na kumulatívny charakter podmienok uvedených v rozsudku vo veci Altmark nie je potrebné, aby Komisia preskúmala, či v predmetnom prípade boli splnené ďalšie dve podmienky.

                     (124)

                     Preto sa dospelo k záveru, že rozhodnutím Grécka odpísať záväzky spoločnosti TRAINOSE sa tomuto podniku poskytne hospodárska výhoda v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.1.2.3.   Selektívnosť

                     (125)

                     Na to, aby sa na opatrenie štátu vzťahoval článok 107 ods. 1 zmluvy, musí toto opatrenie zvýhodňovať „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Preto sa pojem štátna pomoc vzťahuje len na tie opatrenia zvýhodňujúce podniky, ktoré selektívnym spôsobom poskytujú určitú výhodu. Vzhľadom na to, že odpísanie dlhov bude prospešné iba pre samotnú spoločnosť TRAINOSE a nie je k dispozícii iným gréckym podnikom ako súčasť všeobecného opatrenia hospodárskej politiky, je selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.1.2.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

                     (126)

                     Komisia musí analyzovať, či opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením a či môže mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Predpokladá sa, že k narušeniu hospodárskej súťaže v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy dochádza vždy, keď štát poskytne finančnú výhodu podniku v liberalizovanom odvetví, v ktorom existuje alebo môže existovať hospodárska súťaž (35).

                     (127)

                     Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou (36). Stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži (37).

                     (128)

                     Trh EÚ pre nákladnú železničnú dopravu sa prvýkrát otvoril hospodárskej súťaži v oblasti transeurópskej siete nákladnej železničnej dopravy 15. marca 2003, a to na základe prvého železničného balíka (38). Druhým železničným balíkom sa 1. januára 2006 liberalizovala celá medzinárodná nákladná doprava a 1. januára 2007 vnútroštátna nákladná železničná doprava (39). Niekoľko členských štátov však jednostranne liberalizovalo svoje národné trhy pred týmto dátumom.

                     (129)

                     Pokiaľ ide o osobnú dopravu, od 1. januára 2010 sa tretím železničným balíkom otvoril trh pre medzinárodnú osobnú dopravu (40). Hoci sa to týka iba medzinárodných služieb, sú v tom zahrnuté aj činnosti príjemcov na týchto linkách. V každom prípade, ako Súdny dvor stanovil v rozsudku vo veci Altmark, skutočnosť, že dopravná spoločnosť je aktívna len v jednom členskom štáte, nevylučuje možnosť, že pomoc naruší obchod v rámci Únie (41). V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že od roku 1995 viacero členských štátov jednostranne otvorilo svoju železničnú osobnú dopravu a že akákoľvek výhoda poskytnutá železničnej dopravnej spoločnosti v jednom členskom štáte môže obmedziť možnosť konkurenta z iného členského štátu obchodovať na danom geografickom trhu.

                     (130)

                     V tomto prípade spoločnosť TRAINOSE poskytuje služby v konkurencii s inými podnikmi poskytujúcimi dopravné služby na vnútornom trhu, pričom niektoré z tých služieb sú cezhraničné. Preto selektívna hospodárska výhoda poskytnutá prostredníctvom plánovaného odpísania dlhu v prospech spoločnosti TRAINOSE posilňuje jej hospodársku pozíciu, pretože oslobodí prevádzkovateľa železničnej dopravy od dlhov vzniknutých v období rokov 2007 – 2010. V dôsledku toho bude spoločnosť TRAINOSE poskytovať služby železničnej dopravy na vnútornom trhu bez toho, aby znášala všetky relevantné investičné a/alebo prevádzkové náklady z minulosti.

                     (131)

                     Komisia dospela k záveru, že opatrenie naruší alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

               7.1.2.5.   Záver

                     (132)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že odpísanie dlhu, ktoré Grécko plánuje vykonať, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.1.3.   Opatrenie 2: zvýšenie vlastného imania

         7.1.3.1.   Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

                     (133)

                     Ako sa stanovuje v odôvodnení 109, na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu.

                     (134)

                     Zvýšenie vlastného imania bolo financované priamo z gréckeho štátneho rozpočtu a rozhodol o ňom medzirezortný výbor pre verejné podniky a organizácie, ktorý zastupuje grécke ústredné orgány.

                     (135)

                     Z uvedeného vyplýva, že zvýšenie vlastného imania zahŕňalo použitie štátnych zdrojov, o ktorých takisto rozhodol grécky štát a bolo mu pripísateľné.

               7.1.3.2.   Hospodárska výhoda

                     (136)

                     Grécko tvrdilo, že zvýšenie vlastného imania neudelí spoločnosti TRAINOSE žiadnu neoprávnenú hospodársku výhodu, pretože každý súkromný investor nachádzajúci sa v podobnej situácii ako Grécko by sa rozhodol radšej ďalej investovať do spoločnosti, aby si zachoval svoju existujúcu investíciu, ako sa usilovať o likvidáciu spoločnosti. Grécko očakávalo, že zvýšenie vlastného imania vedúce k reštrukturalizácii spoločnosti TRAINOSE a jej následnej privatizácii, by mu umožnilo získať späť väčšiu časť svojich investícií a vyhnúť sa negatívnym účinkom na spoločnosť OSE.

                     (137)

                     Na stanovenie toho, či investícia Grécka predstavuje výhodu pre spoločnosť TRAINOSE, je potrebné posúdiť, či by súkromný investor porovnateľnej veľkosti pôsobiaci v bežných podmienkach trhového hospodárstva (súkromný subjekt v trhovom hospodárstve, kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve) mohol mať záujem uskutočniť za podobných podmienok predmetnú investíciu (42).

                     (138)

                     Grécko tvrdilo, že rozhodnutie vložiť kapitál do spoločnosti TRAINOSE malo za cieľ zabrániť kolapsu jediného železničného operátora v Grécku a akýmkoľvek negatívnym účinkom presahovania na grécke hospodárstvo ako také.

                     (139)

                     Avšak kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve by sa malo uplatňovať s vylúčením zohľadnenia akýchkoľvek aspektov, ktoré výlučne súvisia s postavením členského štátu ako orgánu verejnej moci (napríklad zohľadnenie aspektov sociálnej, regionálnej alebo sektorovej politiky) (43). Inými slovami, ak sa zásah štátu uskutoční napríklad z dôvodov súvisiacich s verejnou politikou, ako napríklad na účely sociálneho alebo regionálneho rozvoja, ktoré zvyšujú straty alebo znižujú zisky podniku, správanie štátu, ktoré je z hľadiska verejnej politiky racionálne, môže zároveň zohľadňovať aspekty, ktoré by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve spravidla nezohľadnil. Preto sa Komisia domnieva, že na účely posúdenia kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v súvislosti so zvýšením vlastného imania je potrebné nebrať do úvahy negatívne účinky presahovania na grécke hospodárstvo alebo skutočnosť, že spoločnosť TRAINOSE je jediným železničným subjektom v Grécku.

                     (140)

                     Grécko ďalej uviedlo, že už v roku 2009 sa plánovala reštrukturalizácia spoločnosti TRAINOSE s cieľom jej privatizácie, a preto sa mohla očakávať prijateľná návratnosť vloženého kapitálu v primeranom časovom období. Grécko ďalej zdôraznilo, že dočasne nižšie výnosy by boli pre existujúceho investora prijateľné.

                     (141)

                     Otázka súladu zásahu štátu s trhovými podmienkami sa musí posudzovať ex ante s ohľadom na informácie dostupné v čase rozhodovania o zásahu (44). V skutočnosti by každý obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve spravidla uskutočnil vlastné ex ante posúdenie stratégie a finančného výhľadu projektu (45). Nestačí sa spoliehať na hospodárske hodnotenia ex post obsahujúce retrospektívne zistenie, že investícia vykonaná dotknutým členským štátom bola vlastne zisková. (46)

                     (142)

                     Hospodárske hodnotenie na základe metódy všeobecne akceptovaného štandardného posúdenia (47) musí vychádzať z dostupných objektívnych, overiteľných a spoľahlivých údajov (48), ktoré by mali byť dostatočne podrobné a mali by odzrkadľovať hospodársku situáciu v čase rozhodovania o transakcii s ohľadom na úroveň rizika a budúcich očakávaní. Všeobecne uznávanou štandardnou metódou stanovenia (ročnej) návratnosti investície je výpočet vnútornej miery návratnosti (49). Investičné rozhodnutie možno vyhodnotiť aj z hľadiska jeho čistej súčasnej hodnoty, (50) ktorá vo väčšine prípadov prinesie výsledky zodpovedajúce vnútornej miere návratnosti.

                     (143)

                     Grécko nevykonalo žiadne posúdenie ziskovosti očakávaného výnosu ani pomocou všeobecne akceptovaných štandardných metód posúdenia ani použitím inej metódy pred tým, než medzirezortný výbor pre verejné podniky a organizácie v roku 2009 prijal rozhodnutie o navýšení vlastného imania o 60 miliónov EUR. Grécko nepredložilo žiadne konkrétne dôkazy na podporu rozhodnutia o vložení kapitálu do spoločnosti TRAINOSE, ktoré by svedčili o akejkoľvek budúcej ziskovosti pre akcionára. Neexistuje dokument, v ktorom by sa zobrazovala alebo vypočítala odmena za poskytnutie kapitálu pre akcionára spoločnosti TRAINOSE alebo zvýšenie hodnoty majetkovej účasti Grécka po vložení kapitálu. Komisia poznamenáva, že na základe predpokladaných ziskov a strát spoločnosti TRAINOSE sa očakávalo, že spoločnosť bude opäť zisková od roku 2011. Ani očakávaná kumulácia ziskovosti do roku 2013 (14 miliónov EUR) nepostačuje na vyrovnanie očakávanej straty spoločnosti TRAINOSE v roku 2011 (– 165 miliónov EUR).

                     (144)

                     Okrem toho, Grécko neposúdilo ani vyhliadky privatizácie spoločnosti TRAINOSE, ani nevyčíslilo očakávané výnosy z privatizácie. Komisia poznamenáva, že v čase, keď sa neodvolateľne rozhodlo o zvýšení vlastného imania (t. j. v roku 2009), možno existovali len nejasné plány privatizácie podniku, ale ešte nebol uverejnený žiadny privatizačný mandát, neboli predložené žiadne záväzné ponuky a stále nebolo jasné, či privatizácia bude vôbec úspešná. Spoločnosť TRAINOSE sa stala súčasťou privatizačného programu Grécka až v roku 2010 (51) a až v roku 2013 sa Grécko reálne rozhodlo pokračovať v privatizácii spoločnosti (52). Napriek tomu žiadny investor nepredložil záväznú ponuku a privatizačný proces musel byť opätovne spustený v roku 2016, čo viedlo k očakávanej privatizácii v roku 2017.

                     (145)

                     Pri posudzovaní súladu transakcie s trhovými podmienkami by sa mala zohľadniť skutočnosť, že príslušný verejný subjekt má predchádzajúci hospodársky vzťah k danému podniku (53). Na účely kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa predchádzajúci vzťah musí posudzovať v rámci kontrafaktuálnych scenárov. Napríklad v prípade kapitálového alebo dlhového zásahu vo verejnom podniku, ktorý sa ocitol v ťažkostiach, by sa očakávaná návratnosť tejto investície mala porovnať s očakávanou návratnosťou v kontrafaktuálnom scenári likvidácie spoločnosti. V prípade, že by likvidácia priniesla vyššie zisky alebo nižšie straty, obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by si zvolil túto možnosť (54).

                     (146)

                     Grécko pred zvýšením vlastného imania vôbec neposúdilo vyhliadky na výnos z hypotetickej likvidácie spoločnosti TRAINOSE. Komisia poznamenáva, že k 31. decembru 2008 dosiahla účtovná hodnota majetku spoločnosti TRAINOSE 104 miliónov EUR, zatiaľ čo hodnota jej dlhov predstavovala 376 miliónov EUR. Vzhľadom na to by pri hypotetickom scenári likvidácie Grécko ako akcionár spoločnosti TRAINOSE pravdepodobne nedosiahlo žiadnu návratnosť. V dôsledku toho by Grécko z právneho hľadiska nemalo žiadne záväzky, okrem straty svojich podielov, bez ďalšej investície do spoločnosti.

                     (147)

                     Odhliadnuc od sociálneho a politického tlaku, ktorý by vyplynul z rozhodnutia umožniť spoločnosti TRAINOSE vstúpiť do likvidačného konania, Komisia trvá na tom, že náklady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v podobnej situácii by boli nulové, keďže grécky štát je jediným akcionárom spoločnosti TRAINOSE. Za daných okolností mohlo zvýšenie kapitálu viesť iba k strate pre grécky štát, na čo by súkromný subjekt v trhovom hospodárstve nepristúpil.

                     (148)

                     Z toho dôvodu sa Komisia domnieva, že rozhodnutie zvýšiť vlastné imanie spoločnosti TRAINOSE o 60 miliónov EUR poskytlo spoločnosti TRAINOSE hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískala.

               7.1.3.3.   Selektívnosť

                     (149)

                     Zvýšenie vlastného imania poskytlo výhodu iba spoločnosti TRAINOSE a nebolo súčasťou širšieho opatrenia v rámci všeobecnej hospodárskej politiky dostupnej pre grécke podniky. V zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je preto selektívne.

               7.1.3.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

                     (150)

                     Z dôvodov uvedených v oddiele 7.1.2.4 zvýšenie vlastného imania narušilo alebo hrozilo narušením hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a mohlo ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

               7.1.3.5.   Záver

                     (151)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že zvýšenie vlastného imania o 60 miliónov EUR, ktoré Grécko vykonalo v roku 2009, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.1.4.   Opatrenie 3: ročné dotácie poskytované spoločnosti TRAINOSE v období rokov 2011 – 2013

         7.1.4.1.   Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

                     (152)

                     Ročné dotácie poskytované spoločnosti TRAINOSE v období rokov 2011 – 2013 boli poskytnuté priamo z gréckeho štátneho rozpočtu, takže opatrenie zahŕňa použitie štátnych zdrojov, o ktorých rozhodol aj štát, a je mu preto pripísateľné.

               7.1.4.2.   Hospodárska výhoda

                     (153)

                     Grécko tvrdilo, že ročné dotácie poskytované spoločnosti TRAINOSE v období rokov 2011 – 2013 zahŕňajú náhradu za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme.

                     (154)

                     Na základe usmernenia poskytnutého Súdnym dvorom v jeho rozsudku vo veci Altmark (55) Komisia poznamenáva, že dohoda o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme v období rokov 2011 – 2013 nebola uzavretá na základe verejného obstarávania.

                     (155)

                     Ak nie sú záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme založené na postupe verejného obstarávania, výška náhrady sa musí určiť na základe analýzy nákladov, ktoré by mal typický, dobre riadený podnik dostatočne vybavený prostriedkami na plnenie požiadaviek služieb vo verejnom záujme pri plnení týchto záväzkov, berúc do úvahy príslušné príjmy a primeraný zisk za plnenie týchto záväzkov.

                     (156)

                     Komisia poznamenáva, že v čase, keď bola uzavretá dohoda o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme v roku 2011, spoločnosť TRAINOSE mala finančné ťažkosti a jej náklady nemohli byť považované za náklady typického, dobre riadeného podniku dostatočne vybaveného prostriedkami na plnenie požiadaviek služieb vo verejnom záujme. Náhrady za plnenie záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme v období rokov 2011 – 2013 boli založené na odhadoch z reštrukturalizačného plánu spoločnosti TRAINOSE bez kontrafaktuálneho posúdenia nákladov typického, dobre riadeného podniku dostatočne vybaveného prostriedkami na plnenie požiadaviek služieb vo verejnom záujme. Preto sa Komisia domnieva, že toto kritérium nebolo splnené.

                     (157)

                     Vzhľadom na kumulatívny charakter podmienok uvedených v rozsudku vo veci Altmark nie je potrebné preskúmať, či v predmetnom prípade boli splnené ďalšie tri podmienky uvedené v rozsudku vo veci Altmark.

                     (158)

                     Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že grantmi pre spoločnosť TRAINOSE v období rokov 2011 – 2013 sa poskytla spoločnosti TRAINOSE hospodárska výhoda v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.1.4.3.   Selektívnosť

                     (159)

                     Ročné dotácie v období rokov 2011 – 2013 boli poskytnuté spoločnosti TRAINOSE a predstavovali výhodu iba pre spoločnosť TRAINOSE, a preto boli v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy selektívne.

               7.1.4.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

                     (160)

                     Z dôvodov uvedených v oddiele 7.1.2.4 granty narušili alebo hrozili narušením hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a mohli ovplyvniť aj obchod medzi členskými štátmi.

               7.1.4.5.   Záver

                     (161)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že ročné dotácie poskytnuté Gréckom v období rokov 2011 – 2013, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.1.5.   Opatrenie 4: presun zamestnancov spoločnosti TRAINOSE k iným zamestnávateľom pôsobiacim vo verejnom sektore

         7.1.5.1.   Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

                     (162)

                     Systém presunu zamestnancov spoločnosti TRAINOSE vychádza z gréckeho zákona 3891/2010. Umožňuje presun zamestnancov spoločnosti TRAINOSE k iným zamestnávateľom pôsobiacim vo verejnom sektore, ako sú ministerstvá alebo obce, ktoré ich odmeňujú zo svojich verejných zdrojov.

                     (163)

                     Z toho dôvodu toto opatrenie zahŕňa použitie štátnych zdrojov, rozhoduje o ňom grécky štát a je mu teda pripísateľné.

               7.1.5.2.   Hospodárska výhoda

                     (164)

                     Podľa Grécka zníženie stavu pracovnej sily prostredníctvom presunu zamestnancov neposkytuje spoločnosti TRAINOSE žiadnu výhodu, keďže sa má považovať za jednorazovú náhradu za štrukturálnu nevýhodu, ktorú spoločnosť TRAINOSE naďalej znáša v súvislosti s ostatnými zamestnancami.

                     (165)

                     Na účely vyčíslenia možnej výhody vyplývajúcej z presunu zamestnancov Grécko predložilo štúdiu vypracovanú konzultantom. Podľa tejto štúdie daná výhoda predstavuje rozdiel medzi „bežnými nákladmi“ hypotetického dobrovoľného dôchodkového systému, ktoré znáša súkromná spoločnosť, a nákladmi na hypotetický dobrovoľný dôchodkový systém pre zamestnancov spoločnosti TRAINOSE. Náklady na dobrovoľný dôchodkový systém pre zamestnancov spoločnosti TRAINOSE by dosiahli 120 miliónov EUR. Grécko však tvrdí, že od nákladov na hypotetický dobrovoľný dôchodkový systém by sa mali odpočítať „mimoriadne náklady“, ktoré spoločnosť znáša z dôvodu postavenia zamestnancov spoločnosti TRAINOSE podobného postaveniu zamestnancov verejnej správy, a to tak presunutých, ako aj zvyšných 904 zamestnancov. Podľa Grécka skutočná výhoda vyplývajúca z presunu zamestnancov predstavuje 37 miliónov EUR.

                     (166)

                     Komisia poznamenáva, že výhoda je prítomná vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku za podmienok, ktoré sú odlišné od bežných trhových podmienok (56). V tejto súvislosti je z hľadiska pojmu štátna pomoc relevantné nielen poskytnutie pozitívnych hospodárskych výhod, ale výhodu môže predstavovať aj oslobodenie od hospodárskej záťaže. Takéto oslobodenie od hospodárskej záťaže zahŕňa akékoľvek zníženie poplatkov, ktoré sú spravidla zahrnuté do rozpočtu podniku (57). Treba preskúmať, či sa finančná situácia podniku v dôsledku štátneho opatrenia zlepšila v porovnaní s finančnou situáciou, v akej by sa subjekt nachádzal, ak by sa toto opatrenie neprijalo (58).

                     (167)

                     Je preto potrebné posúdiť, či presun zamestnancov spoločnosti TRAINOSE zodpovedá oslobodeniu od štrukturálnej nevýhody, ktorej by spoločnosť TRAINOSE naďalej čelila, ak by sa toto konkrétne opatrenie neprijalo.

                     (168)

                     Komisia poznamenáva, že spoločnosť TRAINOSE mala problém s nadstavom zamestnancov. V bežných trhových podmienkach by podnik musel zaviesť dobrovoľný dôchodkový systém, ktorý by motivoval zamestnancov odísť do dôchodku. Ako však Grécko tvrdilo, spoločnosť TRAINOSE nemala žiadne finančné prostriedky na takýto systém, a preto grécky štát zaviedol systém presunu zamestnancov k iným zamestnávateľom vo verejnom sektore.

                     (169)

                     Podobne nemožno prijať tvrdenie, že opatrenie neposkytuje spoločnosti TRAINOSE výhodu, pretože predstavovalo náhradu za určitú nevýhodu v súvislosti s tým, že tento podnik zdedil záväzky vyplývajúce z predchádzajúcich kolektívnych zmlúv. Presun zamestnancov spoločnosti TRAINOSE mal za následok zníženie osobných nákladov, ktoré by spoločnosť TRAINOSE musela uhrádzať a ktoré predstavujú bežné náklady podniku, aj keď tieto náklady vznikli v dôsledku osobitného postavenia zamestnancov spoločnosti TRAINOSE a boli vyššie ako náklady na zamestnancov, ktorí podobné postavenie nemali (59).

                     (170)

                     Okrem toho finančné výhody poskytnuté spoločnosti TRAINOSE vyplývajúce z nižších osobných nákladov z dôvodu presunu niektorých zamestnancov k iným zamestnávateľom vo verejnom sektore nemožno porovnávať s údajnými nevýhodami vyplývajúcimi z postavenia zamestnancov spoločnosti TRAINOSE podobného postaveniu zamestnancov verejnej správy v súlade s kolektívnymi zmluvami.

                     (171)

                     V odpovedi na tvrdenia, na ktoré poukazuje Grécko, týkajúce sa údajných nevýhod spôsobených postavením zamestnancov spoločnosti TRAINOSE podobným postaveniu zamestnancov verejnej správy, možno brať do úvahy tri aspekty. Po prvé, v súvislosti s úplným otvorením gréckeho železničného trhu hospodárskej súťaži spoločnosť TRAINOS mala a naďalej si udržiava vyškolených a kompetentných pracovníkov, bez ktorých by si nemohla udržať svoju pozíciu na trhu. Po druhé, ako to zdôraznilo Grécko, v rámci novej kolektívnej zmluvy sa zrušilo mnoho výhod zamestnancov spoločnosti TRAINOSE a prijali sa opatrenia na zníženie nákladov na súčasných zamestnancov spoločnosti TRAINOSE. Po tretie, v súčasnosti v Grécku nie sú aktívni žiadni ďalší prevádzkovatelia železníc a všeobecné porovnanie, ktoré vykonalo Grécko s ostatnými zamestnancami súkromného sektora s podobnými pracovnými skúsenosťami, nemožno považovať za opodstatnenú referenčnú hodnotu vzhľadom na osobitosť zamestnancov spoločnosti TRAINOSE.

                     (172)

                     Na základe týchto úvah sa zdá, že náklady súvisiace s výhodami vyplývajúcimi z predchádzajúcich právnych predpisov sú bežnými nákladmi, ktoré znáša každá spoločnosť. Z tohto dôvodu oslobodenie od takýchto nákladov prostredníctvom presunu zamestnancov zvýhodňuje spoločnosť TRAINOSE v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.1.5.3.   Selektívnosť

                     (173)

                     Presun zamestnancov poskytol výhodu iba spoločnosti TRAINOSE, a preto je selektívnym opatrením v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.1.5.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

                     (174)

                     Z dôvodov uvedených v oddiele 7.1.2.4 presun zamestnancov narušil alebo hrozil narušením hospodárskej súťaže na vnútornom trhu a mohol ovplyvniť aj obchod medzi členskými štátmi.

               7.1.5.5.   Záver

                     (175)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že presun zamestnancov k iným zamestnávateľom pôsobiacim vo verejnom sektore v období rokov 2011 až 2013 predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.1.6.   Opatrenie 5: dohody o úrovni poskytovaných služieb medzi spoločnosťou TRAINOSE a spoločnosťou OSE

         7.1.6.1.   Hospodárska výhoda

                     (176)

                     Ako sa uvádza v oddiele 3.5.5, v rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či dohody o úrovni poskytovaných služieb medzi spoločnosťou TRAINOSE a spoločnosťou OSE boli uzavreté za trhových podmienok.

                     (177)

                     V reakcii na rozhodnutie o začatí konania Grécko poskytlo ďalšie objasnenia týkajúce sa spôsobu, akým sa stanovili poplatky za služby uvedené v rôznych dohodách o úrovni poskytovaných služieb medzi spoločnosťami TRAINOSE a OSE. Ako sa uvádza v odôvodnení 72, Grécko tvrdí, že v súlade s odporúčaniami trojky boli dohody o úrovni poskytovaných služieb uzavreté za trhových podmienok, a preto neposkytli spoločnosti TRAINOSE žiadnu hospodársku výhodu.

                     (178)

                     Z tohto dôvodu je potrebné preskúmať, či podmienky dohôd o úrovni poskytovaných služieb uzatvorených medzi spoločnosťami TRAINOSE a OSE poskytli spoločnosti TRAINOSE hospodársku výhodu, ktorú by spoločnosť TRAINOSE za bežných trhových podmienok nemala (60). V tejto súvislosti musí Komisia posúdiť, či by predmetnú dohodu o úrovni poskytovaných služieb s takými istými podmienkami uzavrel hypotetický súkromný subjekt v trhovom hospodárstve v podobnej situácií ako spoločnosť OSE s prihliadnutím na dostupné informácie a prevládajúce trhové podmienky v danom čase a akýkoľvek predvídateľný vývoj (61).

                     (179)

                     Dohody o úrovni poskytovaných služieb neboli uzavreté prostredníctvom súťažného, transparentného, nediskriminačného a nepodmieneného verejného obstarávania, ktoré by poskytlo priamy a špecifický dôkaz o súlade s trhovými podmienkami. Trojka odporúčala uzavrieť dohody o úrovni poskytovaných služieb s cieľom formalizovať už existujúce obchodné vzťahy so spoločnosťou OSE, ktorá bola v tom čase nielen manažérom infraštruktúry, ale aj poskytovateľom železničných koľajových vozidiel a údržbárskych služieb, odbornej prípravy zamestnancov, kancelárií a osobných vozňov pre spoločnosť TRAINOSE. V čase uzavretia dohody o úrovni poskytovaných služieb bola spoločnosť TRAINOSE jediným železničným operátorom v Grécku. Spoločnosť TRAINOSE bola závislá aj od mnohých služieb dodávaných spoločnosťou OSE.

                     (180)

                     Skutočnosť, že dohody o úrovni poskytovaných služieb neboli uzavreté prostredníctvom verejného obstarávania, neznamená, že nespĺňajú trhové podmienky (62). Ak sa neuskutočnilo verejné obstarávanie, súlad dohôd o úrovni poskytovaných služieb s trhovými podmienkami sa môže posúdiť na základe podmienok, za akých sa uskutočnili porovnateľné transakcie porovnateľnými súkromnými subjektmi v porovnateľných podmienkach (referenčné porovnávanie) alebo použitím iných metód posudzovania (63).

                     (181)

                     Pri identifikácii vhodného referenčného kritéria je potrebné venovať osobitnú pozornosť typu subjektu, typu predmetnej transakcie a príslušnému trhu resp. príslušným trhom. V prípade, že došlo k významným hospodárskym zmenám, je mimoriadne dôležité aj načasovanie transakcií. V prípade potreby môže byť nutné upraviť disponibilné trhové referenčné kritériá podľa konkrétnych aspektov transakcie zahŕňajúcej štátne zdroje (64). Referenčným porovnávaním sa často nestanoví jedna presná referenčná hodnota, ale skôr rozsah možných hodnôt na základe posúdenia súboru porovnateľných transakcií.

               a)   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúcich sa údržby železničných koľajových vozidiel

                     (182)

                     Komisia poznamenáva, že cena za poskytovanie služieb údržby železničných koľajových vozidiel bola stanovená na základe nákladov na materiál a náhradné diely, nákladov na zamestnancov údržby a príslušných administratívnych nákladov. Preto cena stanovená v dohode o úrovni poskytovaných služieb zahŕňala všetky náklady spojené s poskytovaním služieb údržby spoločnosťou OSE, dokonca vrátane príspevku na príslušné administratívne náklady.

                     (183)

                     Náklady na zamestnancov údržby sú hlavnou zložkou nákladov na poskytovanie služieb údržby. Spoločnosť AMEL, prevádzkovateľ aténskeho metra do roku 2010, bola jedinou spoločnosťou v Grécku porovnateľnou so spoločnosťou OSE s prihliadnutím na povahu poskytovaných služieb a prevládajúce trhové prostredie. Pred uzavretím dohody o úrovni poskytovaných služieb poskytovala spoločnosť OSE svojim zamestnancom údržby ročnú mzdu v rozmedzí [25 000 – 50 000 EUR] alebo [20 – 40 EUR] za hodinu. Komisia poznamenáva, že ročná mzda technických pracovníkov údržby spoločnosti AMEL v čase uzatvorenia dohody o úrovni poskytovaných služieb sa pohybovala v rozmedzí od [25 000 – 50 000] EUR do [25 000 – 50 000] EUR v závislosti od dosiahnutej praxe a počtu rokov zamestnania v spoločnosti, z čoho vyplýva priemerná ročná mzda technických pracovníkov spoločnosti AMEL vo výške [25 000 – 50 000] EUR. Podobne priemerná ročná mzda zamestnancov údržby spoločnosti OSE bola porovnateľná so mzdou technických pracovníkov spoločnosti AMEL.

                     (184)

                     Komisia poznamenáva, že po tom, ako zákon 3899/2010 nadobudol účinnosť, hodinová mzda zamestnancov údržby spoločnosti OSE sa znížila o [0 – 5] EUR za hodinu, pričom dohoda so spoločnosťou TRAINOSE nebola upravená. V dôsledku toho sa zisk spoločnosti OSE zvýšil o [0 – 5] EUR za hodinu údržby, z čoho vyplývalo pre spoločnosť OSE trhom motivované rozpätie návratnosti vo výške [0 – 10] %.

                     (185)

                     Komisia ďalej poznamenáva, že dohoda o úrovni poskytovaných služieb sa uzatvára na obdobie dvoch rokov, ktoré možno predĺžiť o jeden ďalší rok. V dohode o úrovni poskytovaných služieb boli zahrnuté aj sankcie za oneskorené dodávky železničných koľajových vozidiel a za oneskorené platby. To naznačuje, že dohoda o úrovni poskytovaných služieb bola dohodnutá s prihliadnutím na obchodné záujmy oboch strán a nezdá sa, že bola skrytým prostriedkom na využitie spoločnosti OSE na poskytnutie neoprávnenej výhody spoločnosti TRAINOSE v porovnaní s trhovými podmienkami.

                     (186)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti možno usudzovať, že aj hypotetický súkromný subjekt v trhovom hospodárstve by uzavrel takúto dohodu o úrovni poskytovaných služieb v súvislosti s údržbou železničných koľajových vozidiel a dohodou sa neposkytla spoločnosti TRAINOSE žiadna neoprávnená hospodárska výhoda.

               b)   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu železničných koľajových vozidiel

                     (187)

                     Komisia poznamenáva, že poplatky za prenájom železničných koľajových vozidiel stanovené v dohode o úrovni poskytovaných služieb sú založené na výške ročného odpisovania a na výške nákladov na financovanie týchto železničných koľajových vozidiel. V súlade s uvedeným koeficient odpisovania zodpovedal […] hodnoty, ktorá bola financovaná z vlastných zdrojov spoločnosti a […] hodnoty, ktorá bola financovaná z úverov.

                     (188)

                     Komisia poznamenáva, že koeficient odpisovania je v úplnom súlade so štandardmi akruálneho účtovníctva všetkých gréckych akciových spoločností a že certifikovaný externý audítor každoročne vykonal audit finančných výkazov spoločnosti OSE. Okrem toho, keďže finančné výkazy spoločnosti OSE vychádzali z IFRS, hodnota železničných koľajových vozidiel zaznamenaná v súpise majetku spoločnosti OSE zodpovedala ich trhovej hodnote.

                     (189)

                     Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu železničných koľajových vozidiel bola uzavretá za trhových podmienok a neposkytuje spoločnosti TRAINOSE žiadnu neoprávnenú hospodársku výhodu.

               c)   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa odbornej prípravy zamestnancov

                     (190)

                     Komisia poznamenáva, že pred uzatvorením dohody o úrovni poskytovaných služieb týkajúcej sa odbornej prípravy zamestnancov sa spoločnosť TRAINOSE pokúsila porovnať náklady na odbornú prípravu za hodinu účtované inými poskytovateľmi odbornej prípravy v Grécku. Keďže spoločnosť OSE je jediným poskytovateľom technickej odbornej prípravy pre rušňovodičov a inej odbornej prípravy súvisiacej so železničnou dopravou, toto porovnanie nákladov na odbornú prípravu zamestnancov nebolo priame.

                     (191)

                     Ako sa uvádza v odôvodnení 79, spoločnosti LAEK a IEKEM TEE boli vybrané na porovnanie, keďže poskytujú služby súvisiace s odbornou prípravou. Hodinové náklady na odbornú prípravu poskytovanú spoločnosťou LAEK sa pohybujú v rozmedzí od [0 – 20] EUR do [20 – 40] EUR a za odbornú prípravu poskytovanú spoločnosťou IEKEM TEE v rozmedzí od [0 – 15] EUR do [50 – 70] EUR.

                     (192)

                     Komisia sa domnieva, že náklady na odbornú prípravu na základe dohody medzi spoločnosťami OSE a TRAINOSE boli stanovené na základe trhových cien, a preto dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa odbornej prípravy zamestnancov bola uzavretá za trhových podmienok a neposkytla spoločnosti TRAINOSE neoprávnenú výhodu. Náklady na odbornú prípravu vychádzajú z celkového počtu hodín odbornej prípravy uskutočnených v rámci programu odbornej prípravy, počtu účastníkov programu odbornej prípravy (minimálne päť osôb) a priemerných hodinových nákladov na program odbornej prípravy, čo na jedného účastníka v závislosti od počtu účastníkov na jeden program, predstavuje:

                                 Počet účastníkov

                                 Priemerné hodinové náklady v EUR

                                 5 ≤ x ≤ 10

                                 [20 – 40]

                                 10 ≤ x ≤ 15

                                 [20 – 40]

                                 15 < x

                                 [0 – 20]

               d)   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu kancelárskych priestorov

                     (193)

                     Mesačný nájom stanovený v dohode o úrovni poskytovaných služieb týkajúcej sa prenájmu kancelárskych priestorov, ktorá bola uzavretá v roku 2011, bol stanovený na základe správy nezávislého znalca nehnuteľností na konci roka 2005 a upravený spoločnosťou GAIAOSE tak, aby zohľadnil súčasný stav budovy a okolia, ako aj prevládajúce trhové podmienky.

                     (194)

                     Odhadnutá hodnota prenájmu kancelárskych priestorov predstavovala na konci roka 2005 [10 – 20] EUR za m2. Prenajaté kancelárske priestory sa nachádzajú v budove postavenej v roku 1972, ktorá nespĺňa štandardy modernej kancelárskej infraštruktúry, vzhľadom na to, že nemá otvorené priestory a má veľmi vysoké percento (30 %) spoločných priestorov. Samotná budova je v priemernom stave, zatiaľ čo v posledných rokoch sa jej okolie zhoršuje, pričom sa zvyšuje aj kriminalita.

                     (195)

                     Komisia poznamenáva, že v čase, keď sa uzavrela dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu kancelárskych priestorov, dopyt po prenájme kancelárskych priestorov klesol až o 30 % medzi koncom roka 2005 a februárom 2011 z dôvodu vznikajúcej hospodárskej krízy, čo malo za následok pokles cien nájomného. Potvrdzuje to aj trhová správa súkromného nezávislého odhadcu, spoločnosti Eurobank Properties Services, ktorá stanovila trhové nájomné za budovy s podobnými vlastnosťami v tej oblasti, kde sa kancelárie nachádzali v mesiaci júl 2010 v rozmedzí od 11 EUR do 14 EUR za m2, čo predstavuje zníženie o 20 % v porovnaní s rokom 2009.

                     (196)

                     Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 193 a 194 sa mesačné nájomné upravilo z [10 – 20] EUR za m2 v roku 2005 na [0 – 10] EUR za m2 v roku 2011. Táto úprava spôsobila zníženie nájomného o [20 – 40] %, čo približne zodpovedá zníženiu cien v tejto oblasti a stavu prenajatej budovy (65). Okrem platenia základného nájomného bola spoločnosť TRAINOSE povinná uhrádzať všetky náklady spojené s kanceláriami, ako sú náklady na údržbu, energiu, dane a poplatky atď.

                     (197)

                     Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu kancelárskych priestorov bola uzavretá za trhových podmienok a neposkytuje spoločnosti TRAINOSE žiadnu neoprávnenú výhodu.

               e)   Dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu osobných vozňov

                     (198)

                     Komisia poznamenáva, že poplatky za prenájom osobných vozňov a iné poplatky za prenájom vozidiel stanovené v príslušnej dohode o úrovni poskytovaných služieb vychádzali z trhovej hodnoty každého vozidla k 1. januáru 2001 upravenej o ročné odpisy. Trhovú hodnotu týchto vozidiel, ako aj ročné odpisy odhadli dodávatelia týchto vozidiel.

                     (199)

                     Na základe uvedeného sa Komisia domnieva, že dohoda o úrovni poskytovaných služieb týkajúca sa prenájmu autokarov bola uzavretá za trhových podmienok a neposkytuje spoločnosti TRAINOSE žiadnu neoprávnenú hospodársku výhodu.

               f)   Záver

                     (200)

                     Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že dohody o úrovni poskytovaných služieb neposkytli spoločnosti TRAINOSE žiadnu neoprávnenú hospodársku výhodu.

                     (201)

                     Keďže podmienky potrebné na určenie existencie štátnej pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne, je nesplnenie ktorejkoľvek z nich rozhodujúce. Z tohto dôvodu nie je potrebné posúdiť, či opatrenie 5 spĺňa podmienky článku 107 ods. 1 zmluvy.

                     (202)

                     Preto Komisia dospela k názoru, že opatrenie 5 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               7.2.   Zákonnosť pomoci

                     (203)

                     Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť Komisii všetky zámery v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci a nemôžu vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa v postupe podľa článku 108 ods. 2 zmluvy vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

                     (204)

                     Komisia poznamenáva, že opatrenie 1 sa ešte neuplatnilo a jeho uplatnenie je predmetom tohto rozhodnutia. Vzhľadom na to, že opatrenie 1 sa ešte neuplatnilo, Komisia sa domnieva, že Grécko splnilo oznamovaciu povinnosť v zmysle článku 108 ods. 3 zmluvy (66).

                     (205)

                     Komisia poznamenáva, že opatrenia 2, 3 a 4 boli prijaté v období rokov 2011 – 2013. Pomoc poskytnutá prostredníctvom týchto opatrení nemala predchádzajúci súhlas Komisie, z čoho vyplýva, že Grécko nesplnilo svoju povinnosť zdržať sa konania stanovenú v článku 108 ods. 3 zmluvy. Preto opatrenia 2, 3 a 4 prestavujú neoprávnenú štátnu pomoc.

               7.3.   Zlučiteľnosť pomoci

                     (206)

                     Keďže opatrenia 1, 2, 3 a 4 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musí Komisia posúdiť, či danú pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

                     (207)

                     Vzhľadom na veľmi osobitné okolnosti tejto veci a gréckeho hospodárstva, Grécko tvrdilo, že predmetnú pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy, z dôvodu, že je určená na „nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu.“

                     (208)

                     V zmysle článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy „za zlučiteľné s vnútorným trhom možno považovať: […] pomoc […] na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu; […]“

                     (209)

                     Pokiaľ ide o akúkoľvek výnimku zo zásady zákazu štátnej pomoci, tak ako je zakotvená v článku 107 ods. 1 zmluvy, toto ustanovenie sa teda musí vykladať a uplatňovať reštriktívnym spôsobom. Takéto prísne uplatňovanie vyžaduje najmä zohľadnenie povahy a objektívnej závažnosti narušenia v hospodárstve dotknutého členského štátu na jednej strane a primeranosti, nevyhnutnosti a proporcionality pomoci na jeho riešenie na strane druhej, pričom sa zohľadní prípadný systémový význam a postavenie príjemcu a príslušného sektora a zabránenie neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

               7.3.1.   Hospodárska situácia Grécka

                     (210)

                     Hospodárska situácia Grécka je objektívne poznačená bezprecedentne hlbokou a zdĺhavou krízou. V roku 2016 Grécko zaznamenalo recesiu po deviaty rok po sebe. Recesia bola zvlášť hlboká v rokoch 2009, 2010, 2011 a 2012 (zníženie reálneho HDP príslušne o 3,1 %, 4,9 %, 7,1 % a 6 %). V období rokov 2008 – 2016 sa HDP znížilo o viac ako 25 %. Očakávalo sa, že hrubý verejný dlh Grécka dosiahne v roku 2016 vrchol na úrovni 179,7 % jeho HDP. Priemerná miera nezamestnanosti v Grécku bola 24,9 %, a v niektorých regiónoch dosiahla až 30,7 %, pričom priemerná miera nezamestnanosti v EÚ-28 dosahovala 9,4 %. Grécky štát nemá prakticky žiadny prístup na kapitálové trhy a jeho verejné financie sú naďalej závislé od Euroskupiny a iných medzinárodných veriteľov, ktorí uvoľňujú nové tranže plánovaných úverov, o ktorých sa stále diskutuje. Z týchto dôvodom bolo grécke hospodárstvo aj v júni 2017 stále zraniteľné v dôsledku neistôt a šokov.

                     (211)

                     Ako Komisia uviedla vo svojom rozhodnutí z 20. decembra 2011, ktorým sa uplatňuje článok 107 ods. 3 písm. b) zmluvy na opatrenia týkajúce sa riešenia situácie Grécka (67), rozsah a trvanie hospodárskej recesie, ku ktorej došlo v Grécku, výrazne presahuje výzvy, ktorým čelia hospodárstva členských štátov v kontexte štandardného hospodárskeho cyklu, v ktorom sa spomalenie hospodárstva musí akceptovať ako súčasť bežného modelu rastu a vývoja.

                     (212)

                     Aj Komisia v rokoch 2013 a 2014 uznala výnimočné vplyvy krízy a schopnosť štátnej pomoci poskytnutej poskytovateľom energetických služieb, ktorí majú významné pozície na gréckom trhu napraviť alebo riešiť jej účinky (68). Komisia navyše skutočne považuje predĺženie podpory štátnej pomoci poskytovanej gréckemu finančnému sektoru do 30. júna 2017 za potrebné s cieľom napraviť závažnú poruchu gréckeho hospodárstva podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy (69). Tieto závery týkajúce sa situácie gréckeho hospodárstva od decembra 2011 zostávajú naďalej platné na účely uplatňovania pravidiel štátnej pomoci.

                     (213)

                     Komisia súhlasí s Gréckom, že táto situácia ovplyvnila grécky železničný sektor, čo spôsobilo viaceré ťažkosti, ako napríklad zníženie dopytu po službách železničnej osobnej aj nákladnej dopravy v dôsledku zatvorenia niektorých podnikov, neschopnosť niektorých podnikov platiť účty (napr. grécky cukrovar Hellenic Sugar Industry, ďalej len „HSI“) a zníženie hospodárskej aktivity v určitých oblastiach, ako aj možnú likvidáciu spoločnosti TRAINOSE. Komisia poznamenáva, že v období rokov 2008 až 2012 počet vykonaných osobokilometrov klesol o 49 % a počet tonokilometrov v nákladnej doprave klesol až o 64 %.

                     (214)

                     Narušenie prevádzky spoločnosti by vytvorilo veľkú záťaž pre celkovú sieť verejnej dopravy, najmä v rámci mestskej siete v Aténach (ktorú využíva 8 miliónov cestujúcich ročne), Solúne a Patrase. Význam spoločnosti TRAINOSE ako jediného poskytovateľa osobnej a železničnej nákladnej dopravy v Grécku sa preukázal na vrchole utečeneckej krízy, keď boli niektoré vlakové trasy čiastočne zatvorené alebo doprava bola obmedzená. Po otvorení hranice pri dedine Idomeni premávalo na trase do strednej Európy a späť denne približne osem nákladných vlakov. Po uzatvorení tejto hranice sa počet vlakov znížil len na štyri, ktoré premávali na dlhšej trase cez susedné Bulharsko, čo znamenalo vyššie náklady na dopravu pre gréckych dovozcov a vývozcov. Náklady na prepravu tovaru do strednej Európy vlakom ťahajúcim 34 vozňov by za normálnych okolností predstavovali 50 000 EUR, pričom preprava by trvala dva až tri dni. Avšak dlhšia trasa spôsobovala zdržanie až do 12 dní, čo zvyšovalo náklady o takmer 20 %. Priame dodatočné náklady pre združenie vývozcov v severnom Grécku, ktoré združuje približne 500 malých podnikov, dosiahli približne 5 miliónov EUR a po šiestich rokoch recesie bránili snahám obnoviť hospodárstvo. Na tento účel je nevyhnutné zabezpečiť bezproblémový prechod na účely dosiahnutia strategického cieľa nadchádzajúceho predaja 100 % základného imania spoločnosti TRAINOSE investorovi, čo sa musí považovať za míľnik pri realizácii programu dohodnutého s Euroskupinou (70).

               7.3.2.   Pozícia spoločnosti TRAINOSE v gréckom hospodárstve

                     (215)

                     V dôsledku hlbokej a pretrvávajúcej hospodárskej krízy spoločnosť TRAINOSE utrpela bezprecedentný pokles prevádzkových výnosov a rastúci dlh, ako je uvedené v tabuľke 1. Okrem toho kombinácia bezprecedentných a mimoriadnych podmienok viedla k oneskoreným splatným záväzkom v gréckom železničnom dopravnom systéme, nadstavu zamestnancov a nerealizovaným investíciám do infraštruktúry, čo negatívne ovplyvnilo aj spoločnosť OSE (71) a ohrozilo prepojenie železničnej dopravnej siete v Grécku.

                     (216)

                     Podpora poskytovaná prostredníctvom opatrení podliehajúcich súčasnému rozhodnutiu, ktoré bolo poskytnuté alebo sa malo poskytnúť spoločnostiam TRAINOSE a OSE, im umožnila udržiavať sieť gréckej železničnej infraštruktúry a zlepšiť nedostatočne rozvinutú infraštruktúru (napríklad elektrifikovať trasu medzi Aténami a mestom Tithorea), ako aj pokračovať v poskytovaní služieb osobnej a nákladnej dopravy prostredníctvom mestskej a prímestskej železničnej siete dlhej 2 554 km, ktorá prechádza z juhu na sever od Grécka cez najväčšie mestá a prístavy.

                     (217)

                     Komisia poznamenáva, že spoločnosť TRAINOSE prevádzkuje denne približne 300 liniek osobnej dopravy a že služby spoločnosti TRAINOSE ročne využíva približne 16 miliónov cestujúcich. Trate v rámci záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ktoré prevádzkuje spoločnosť TRAINOSE, tvoria viac než 98 % všetkých vnútroštátnych tratí osobnej železničnej dopravy v Grécku. Akékoľvek zrušenie alebo narušenie prevádzky spoločnosti TRAINOSE by nutne cestujúcim znemožnilo využívať strategické verejné trate, či už mestské alebo prímestské. V takom prípade by bolo jedinou možnosťou núdzové pokračovanie plnenia záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme.

                     (218)

                     Okrem toho by akékoľvek narušenie služieb železničnej dopravy vytvorilo veľkú záťaž pre celkovú sieť verejnej dopravy, najmä v rámci mestskej siete v Aténach (ktorú využíva 8 miliónov cestujúcich ročne), Solúne a Patrase. Spoločnosť TRAINOSE je výlučným prevádzkovateľom konkrétnych mestských tratí s vysokou premávkou a z toho dôvodu by pri takomto narušení nielenže došlo k zhoršeniu podmienok dopravy v mestských oblastiach, ale cestujúci by boli nútení používať iné, drahšie dopravné prostriedky spôsobujúce väčšie znečistenie, a to predovšetkým v súvislosti s prímestskými traťami, čo by viedlo k zvýšeniu nákladov cestujúcich na dochádzanie. Navyše je prevádzka spoločnosti TRAINOSE kľúčovou pre cestovný ruch, ktorý hrá v gréckom hospodárstve významnú úlohu (~ 8 % priameho príspevku do HDP).

                     (219)

                     Okrem toho spoločnosť TRAINOSE každoročne prepravuje viac ako 300 miliónov ton nákladu, z čoho približne 83 % predstavuje náklad na vývoz, čím sa podieľa na vývoze gréckych spoločností. Spoločnosť TRAINOSE spája prístavy v mestách Pireus a Solún. Určité výrobky možno vzhľadom na ich rozmery a tonáž prepravovať iba po železnici a prerušenie služieb železničnej dopravy by malo vážne následky pre dodávateľský reťazec v Grécku a vplyv na spoločnosti ako HSI S.A. a VIOHALKO S.A. či na prístavy v mestách Pireus a Solún.

                     (220)

                     Spoločnosť TRAINOSE zároveň poskytuje dopravu pre grécke ozbrojené sily a má dôležitú úlohu pri hromadnej mobilizácii gréckych ozbrojených síl v prípade krízy.

                     (221)

                     Spoločnosť TRAINOSE má 655 zamestnancov na plný úväzok, ktorí majú významné akumulované skúsenosti v oblasti železničnej dopravy a odborné znalosti v tomto sektore. V Grécku, kde viac než 99 % spoločností sú MSP, je spoločnosť TRAINOSE veľmi významným priamym a nepriamym zamestnávateľom. Miera nezamestnanosti dosahuje rekordne vysoké úrovne a je jedným z najzložitejších problémov na vyriešenie. Malé a stredné podniky v Grécku čelia nadmernému riziku hospodárskej nestálosti v dôsledku nestabilného hospodárskeho prostredia krajiny, a najmä vplyvu, ktorý to má na prístup k financiám, ktorý je pre MSP kľúčový.

                     (222)

                     Neexistovali reálne vyhliadky, že by sa spoločnosti TRAINOSE podarilo vymaniť z finančných ťažkostí, v ktorých sa ocitla a ktoré sa od roku 2008 neustále zhoršujú. Nevyhnutným dôsledkom neschválenia pomoci, na ktorú sa vzťahuje toto rozhodnutie by bola likvidácia spoločnosti TRAINOSE. Likvidácia tejto spoločnosti by neovplyvnila iba spoločnosť TRAINOSE, ale mala by negatívne účinky aj na jej dodávateľov. Spoločnosť EESSTY, poskytovateľ služieb údržby železničných koľajových vozidiel, a spoločnosť OSE, manažér železničnej infraštruktúry, by čelili extrémnym ťažkostiam a s veľkou pravdepodobnosťou by zbankrotovali. Spoločnosť EESSTY v súčasnosti zamestnáva 416 zamestnancov a približne 100 % jej ročných výnosov sa tvorí v rámci obchodného vzťahu so spoločnosťou TRAINOSE.

                     (223)

                     Vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosť TRAINOSE je jediným prevádzkovateľom železničnej dopravy a že spoločnosť OSE je jediným správcom železničnej infraštruktúry, riziko prerušenia, ktoré by mohlo vyplynúť z toho, že spoločnosť TRAINOSE by nebola schopná pokračovať v poskytovaní služieb železničnej dopravy, by ohrozilo kontinuitu poskytovania služby osobnej a nákladnej železničnej dopravy v Grécku a následne schopnosť spoločnosti OSE udržiavať železničnú infraštruktúru. Spoločnosť OSE zamestnáva 1 595 zamestnancov (1 396 zamestnancov má spoločnosť OSE a ďalších 199 má spoločnosť ERGOSE, dcérska spoločnosť spoločnosti OSE, ktorá zodpovedá za rozvoj a modernizáciu železničnej infraštruktúry) a poplatky účtované za prístup na trate, ktoré v roku 2015 uhradila spoločnosť TRAINOSE, predstavovali 86 % ročných výnosov spoločnosti OSE z poskytovania prístupu na trate v danom roku.

                     (224)

                     Okrem toho by negatívny vplyv zaznamenala aj spoločnosť GAIAOSE, manažér železničných koľajových vozidiel a nehnuteľného majetku, ako aj mnohé súkromné podniky, napríklad poskytovatelia služieb a dodávatelia upratovacích, cateringových služieb, služieb predaja cestovných lístkov, zasielatelia atď.

                     (225)

                     Komisia sa preto domnieva, že táto pomoc rieši konkrétne riziká, ktorým čelí grécky železničný systém, ako aj dramatické dôsledky prerušenia dodávky služieb železničnej dopravy pre grécke hospodárstvo a obyvateľstvo, nad rámec situácie spoločnosti TRAINOSE a výhod jej poskytovaných. Vzhľadom na tieto mimoriadne a špecifické okolnosti, ktorým čelí grécky železničný sektor, ktorý je jedinečným sektorom v rámci gréckeho hospodárstva, ako je vysvetlené v odseku 230, sa zdá, že štátna pomoc spoločnosti TRAINOSE má legitímny cieľ napraviť závažnú poruchu fungovania gréckeho hospodárstva. Z tohto dôvodu je potrebné overiť primeranosť, nevyhnutnosť a proporcionalitu pomoci na riešenie tejto závažnej poruchy, ako aj jej vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Komisia pripomína, že mimoriadna hospodárska kríza, ktorej grécke hospodárstvo čelí, ako je vysvetlené v oddiele 7.3.1, v kombinácii s dôležitou úlohou železničného sektora pre grécke hospodárstvo odôvodňuje výnimočné využitie článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.

               7.3.3.   Vhodnosť, nevyhnutnosť a primeranosť pomoci a zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

                     (226)

                     Grécko opätovne uviedlo, že opatrenia pomoci v prospech spoločnosti TRAINOSE sú vhodné, potrebné a primerané a nebudú mať žiaden neprípustný negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod, pokiaľ ide o trhy so službami a geografické trhy, na ktorých spoločnosť TRAINOSE pôsobí a bude pôsobiť.

               7.3.3.1.   Vhodnosť opatrenia pomoci

                     (227)

                     Pokiaľ ide o vhodnosť pomoci pre spoločnosť TRAINOSE na účely nápravy poruchy fungovania celého hospodárstva, Komisia poznamenáva, že pomoc je vzhľadom na osobitosti gréckeho odvetvia železničnej dopravy odôvodnená.

                     (228)

                     Po prvé, odvetvie železničnej dopravy v Grécku je jedinečné a nedá sa porovnať so žiadnymi inými priemyselnými odvetviami. Spoločnosť TRAINOSE fakticky zastrešuje celé hospodárske odvetvie nákladnej aj osobnej železničnej dopravy.

                     (229)

                     Po druhé, železničná doprava je rozhodujúca pre fungovanie ostatných priemyselných odvetví, ktoré závisia od dopravy tovarov a osôb kedykoľvek z jedného miesta na druhé. Ak by sa teda služby železničnej dopravy neposkytovali, je tu silný potenciál vyvolania nepriaznivého dominového efektu v celom hospodárstve. Ak by sme posudzovali závislosť ostatných trhových hospodárskych subjektov od služieb zabezpečovaných železničnou dopravou, žiadne iné odvetvie nemá takúto podstatnú úlohu.

                     (230)

                     Vzhľadom na prebiehajúce rokovania medzi Gréckom a jeho veriteľmi o hlavných nedoriešených otázkach (72), ktoré je nutné vyriešiť v záujme dosiahnutia dohody o celkovom politickom balíku, ktorý by umožnil dokončenie druhého preskúmania programu makroekonomických úprav Grécka, je potrebné venovať osobitnú pozornosť transparentnosti plánovaného predaja spoločnosti TRAINOSE.

                     (231)

                     Bez ohľadu na situáciu spoločnosti TRAINOSE a výhody, ktoré by mu pomoc priniesla, je teda pomoc vhodná na riešenie konkrétneho rizika hroziaceho systému železničnej dopravy a odvracia sa ňou prerušenie poskytovania železničných služieb pre grécke hospodárstvo a obyvateľov. Vzhľadom na mimoriadne a osobitné okolnosti, ktorým grécke odvetvie železničnej dopravy čelí, Komisia považuje pomoc pre spoločnosť TRAINOSE za vhodnú na nápravu závažnej poruchy fungovania gréckeho hospodárstva. Pomoc postačí na to, aby spoločnosti opäť mohli fungovať alebo aby aspoň spoľahlivo plnili svoje úlohy.

               7.3.3.2.   Nevyhnutnosť a primeranosť pomoci

                     (232)

                     Podpora je časovo obmedzená, keďže pozostáva najmä z jednorazovej dobre vymedzenej pomoci, ktorá bola alebo bude poskytnutá predovšetkým formou odpísania záväzkov spoločnosti TRAINOSE voči spoločnosti OSE, navýšenia kapitálu vo výške 60 miliónov EUR v roku 2009, priamych dotácií vo výške 50 miliónov EUR na obdobie rokov 2011 až 2013 a presunu zamestnancov spoločnosti TRAINOSE k iným štátnym zamestnávateľom. Bez týchto opatrení v celkovej hodnote 1,02 miliardy EUR by spoločnosť TRAINOSE prestala vykonávať podnikateľskú činnosť, čo by vyvolalo vážne poruchy a malo systémové následky pre iné grécke podniky závislé od dopravných služieb zabezpečovaných spoločnosťou TRAINOSE. Spoločnosť TRAINOSE bude navyše úplne sprivatizovaná, čo by malo novým vlastníkom umožniť v potrebnom rozsahu preorientovať prevádzku spoločnosti tak, aby sa stala viac konkurencieschopnou, keď sa vyriešia problémy na trhu železničnej dopravy spôsobené hospodárskou krízou v Grécku. Nevyhnutnou podmienkou privatizácie je pritom zníženie finančnej záťaže vyplývajúcej z časti minulých záväzkov.

                     (233)

                     Pokiaľ ide o ročné granty, sumy sa zdajú primerané, keďže dotácie majú kompenzačný charakter a navyše boli určené po dohode s trojkou. Slúžili len na čiastočné uhradenie prevádzkových strát, ktoré vznikli v rokoch 2008 až 2011 (pozri tabuľku 1), a spoločnosti TRAINOSE teda nepriniesli dodatočné zdroje, ktoré by mohla využiť na investovanie a/alebo rozšírenie svojich činností na iné geografické trhy alebo trhy so službami. To isté platí primerane aj pre navýšenie kapitálu o 60 miliónov EUR v roku 2009 a plánované odpísanie záväzkov voči spoločnosti OSE. Plánované odpísanie zodpovedá sume dlhu spoločnosti TRAINOSE, a aj keď sa skombinuje s navýšením kapitálu v minulosti, stále nebude postačovať na pokrytie minulých strát a zlepšenie pomeru dlhu k vlastnému imaniu podniku do stavu silnej platobnej schopnosti (pozri tabuľku 1). Finančné ukazovatele spoločnosti TRAINOSE počas obdobia hospodárskej krízy v Grécku od roku 2008 ukazujú, že v súčasnosti nie je možné uhrádzať platby spoločnosti OSE z vlastných zdrojov. V súvislosti s poruchami fungovania gréckeho hospodárstva by bolo nereálne a škodlivé, keby spoločnosť TRAINOSE výrazne zvýšila svoje sadzby alebo ceny s cieľom vygenerovať v krátkom čase dostatočné výnosy na vyrovnanie tohto dlhu.

                     (234)

                     Pokiaľ ide o presun 593 zamestnancov, z informácií, ktoré Grécko poskytlo, vyplýva, že opatrenie bolo obmedzené a nastavené tak, aby zmiernilo situáciu nadstavu zamestnancov a aby sa ním znížili niektoré z pôvodných nákladov na zamestnancov spoločnosti TRAINOSE, ktoré vyplývali z osobitného postavenia jej zamestnancov podobného postaveniu zamestnancov verejnej správy a z náborovej politiky spoločnosti v minulosti. Iné spoločnosti v Grécku zamestnávajúce personál podľa všeobecného práva vrátane skutočných alebo potenciálnych poskytovateľov železničných služieb nemajú náklady tohto druhu a v takejto výške. Výhoda, ktorá spoločnosti TRAINOSE vznikla presunom 593 zamestnancov údržby, teda viedla len k tomu, že pokiaľ ide o náklady na zamestnancov, spoločnosť TRAINOSE sa dostala na rovnakú úroveň ako jej skutoční a/alebo potenciálni konkurenti.

                     (235)

                     Komisia sa preto domnieva, že pomoc je potrebná a primeraná, keďže spoločnosti TRAINOSE umožňuje spoľahlivo vykonávať jej úlohy, pričom sa predchádza tomu, aby možné zrušenie spoločnosti viedlo k zhoršeniu závažných porúch fungovania hospodárstva, ktorým Grécko čelí.

               7.3.3.3.   Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

                     (236)

                     Pokiaľ ide o zabránenie negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, treba poznamenať, že opatrenia sú priamo prepojené so zaistením prechodného udržania gréckych železníc, teda spoločnosti TRAINOSE, pokým sa nezrealizuje a nedokončí jeho prevzatie, a nemožno predpokladať, že by mali významný nepriaznivý negatívny účinok presahovania na ostatné členské štáty.

                     (237)

                     Dané opatrenia neslúžili a neslúžia na zvýšenie kapacity spoločnosti TRAINOSE. Naopak, Grécko pristúpilo k reštrukturalizácii a reorganizácii spoločnosti TRAINOSE s cieľom zvýšiť jej efektívnosť a čo možno najviac obmedziť negatívny účinok poruchy fungovania spomínanej vyššie. Prostredníctvom privatizácie spoločnosti TRAINOSE a jej premeny na spoločnosť TRENITALIA Grécko definitívne ukončilo prepojenie medzi svojím správcom železničnej infraštruktúry a prevádzkovateľom železničných služieb.

                     (238)

                     Grécko sa navyše zaviazalo, že posilní otváranie svojho železničného trhu, napríklad zriadi nezávislého verejného obstarávateľa pre zmluvy o službách vo verejnom záujme v oblasti osobnej železničnej dopravy podľa nariadenia (ES) č. 1370/2007 tak, aby od roku 2021 zmluvy o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme uzatváral tento nezávislý verejný obstarávateľ prostredníctvom verejných súťaží na balíky služieb s maximálnym 5-ročným trvaním každej zmluvy, poskytne účastníkom týchto prvých verejných súťaží týkajúcich sa záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme všetky príslušné informácie a dostatok času na prípravu ponuky a synchronizáciu nájomných zmlúv na železničné koľajové vozidlá so zmluvami o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme.

                     (239)

                     Vzhľadom na uvedené faktory a záväzky Grécka sa Komisia domnieva, že pomoc nemá neprípustné negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

               7.3.4.   Záver

                     (240)

                     Komisia sa domnieva, že štátna pomoc pre spoločnosť TRAINOSE má legitímny zámer, a to napraviť vážne poruchy fungovania gréckeho hospodárstva, že je vhodná, nevyhnutná a primeraná a že nemá žiadne neprípustné negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. Preto ju treba považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.

               7.4.   Závery

                     (241)

                     Vzhľadom na stiahnutie oznámenia o prevode terminálov zo spoločnosti OSE a o navýšení vlastného imania vo výške 65 miliónov EUR v prospech spoločnosti TRAINOSE (pozri časť opatrenie 2 a opatrenie 6) by sa formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy v súvislosti s oznámenými opatreniami malo uzavrieť.

                     (242)

                     Komisia sa domnieva, že plánované odpísanie dlhov spoločnosti TRAINOSE vo výške 748,6 milióna EUR (opatrenie 1), navýšenie vlastného imania vo výške 60 miliónov EUR zrealizované v roku 2009 (časť opatrenia 2), ročné dotácie v prospech spoločnosti TRAINOSE v období rokov 2011 až 2013 vo výške 150 miliónov EUR (opatrenie 3) a presun zamestnancov spoločnosti TRAINOSE k iným zamestnávateľom verejného sektora (opatrenie 4) predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a možno ich vyhlásiť za zlučiteľné z vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy na základe toho, že ich účelom je napraviť závažné poruchy fungovania gréckeho hospodárstva.

                     (243)

                     S ohľadom na dohody o úrovni poskytovaných služieb medzi spoločnosťami TRAINOSE a OSE (opatrenie 5) sa Komisia domnieva, že tieto dohody boli uzatvorené za trhových podmienok, a preto nepredstavujú štátnu pomoc,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Na základe stiahnutia oznámenia o prevode terminálov zo spoločnosti OSE do spoločnosti TRAINOSE a navýšenia vlastného imania o 65 miliónov EUR sa formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy v súvislosti s týmito oznámenými plánovanými opatreniami v prospech spoločnosti TRAINOSE S.A. stalo bezpredmetným a týmto sa uzatvára.

            Článok 2

               1.   Štátna pomoc v podobe odpísania dlhov vo výške 748,6 milióna EUR v prospech spoločnosti TRAINOSE, ktorú Grécko plánuje zrealizovať, predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy. Uskutočnenie odpísania týchto dlhov sa preto povoľuje.

               2.   Navýšenie vlastného imania o 60 miliónov EUR uskutočnené v roku 2009 v prospech spoločnosti TRAINOSE predstavuje štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.

               3.   Ročné dotácie vo výške do 150 miliónov EUR realizované v období rokov 2011 až 2013 v prospech spoločnosti TRAINOSE predstavujú štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.

               4.   Presun 593 zamestnancov k iným zamestnávateľom verejného sektora v období rokov 2011 až 2013 je zlučiteľný s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy.

               5.   Dohody o úrovni poskytovaných služieb týkajúce sa poskytovania údržby železničných koľajových vozidiel, prenájmu železničných koľajových vozidiel, odbornej prípravy zamestnancov, prenájmu kancelárií a prenájmu osobných vozňov nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

            Článok 3
            Toto rozhodnutie je určené Helénskej republike.

            V Bruseli 16. júna 2017

                  Za Komisiu

               Margrethe VESTAGER

                  členka Komisie

            (1)  Ú. v. EÚ C 272, 15.9.2011, s. 7.

            (2)  EBITDA znamená zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou, EBT znamená zisk pred zdanením.

            (3)  Memorandum o porozumení týkajúce sa podmienenosti osobitnej hospodárskej politiky, 3. máj 2010.

            (4)  Podľa pôvodného časového harmonogramu sa začiatok postupu verejného obstarávania v súvislosti so spoločnosťou Trainose plánoval na štvrtý štvrťrok 2012, pričom majetok spoločnosti mal byť prevedený na Grécky privatizačný fond.

            (5)  Program privatizácie je stanovený v tabuľke II v kapitole B zákona 3985/2011 o rámci strednodobej fiškálnej stratégie na roky 2012 – 2015. Vyhlásenie o zámere, memorandum o hospodárskych a finančných politikách a technické memorandum o porozumení z 8. decembra 2010, pozri https://www.imf.org/external/np/loi/2010/grc/120810.pdf.

            (6)  HRADF bol zriadený v súlade so zákonom 3986/2011 o ochranných opatreniach na vykonávanie strednodobej fiškálnej stratégie na roky 2012 – 2015, Vládny vestník Helénskej republiky A'152 /1.7.2011.

            (7)  Rozhodnutie medzirezortného výboru pre reštrukturalizáciu majetku a privatizácie (ďalej len „ICARP“) č. 226 z 18. januára 2013.

            (8)  Rozhodnutie výboru ICARP č. 232 z 5. apríla 2013 (Vládny vestník Helénskej republiky B'803/5.4.2013).

            (9)  Stanovisko Grécka z 27. marca 2017, s. 1.

            (10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1).

            (*1)  Dôverná informácia.

            (11)  Ú. v. EÚ C 249, 31.7.2014, s. 1.

            (12)  Grécky zákon 674/1970, grécky kráľovský dekrét 404/1972, grécky legislatívny dekrét 1300/1972 a grécky zákon 2671/1998 (Vládny vestník Helénskej republiky A'289/28.12.1998).

            (13)  Predloženie návrhu zo strany Grécka z 27. marca 2017, s. 1.

            (14)  Spojené veci C-106/87 až 120/87 Asteris a i./Grécko a EHS, ECLI:EÚ:1988:457, body 24 – 25.

            (15)  Rozhodnutie Komisie 1999/268/ES z 20. januára 1999 o nadobúdaní pôdy podľa zákona o kompenzáciách podľa Ausgleichsleistungsgesetz (Ú. v. ES L 107, 24.4.1999, s. 21).

            (16)  Vec C-303/88, Taliansko/Komisia, Zb. 1991, ECLI:EU:C:1991:136.

            (17)  Vec T-157/01, Danske Busvognmaend/Komisia, Zb. 2004, ECLI:EU:T:2004:76.

            (18)  Spoločnosť SEK bola založená v roku 1920 ako subjekt verejného sektora a prevádzkovala väčšinu gréckych železničných tratí až do 31. decembra 1970, keď boli všetky železnice v Grécku, s výnimkou súkromných priemyselných tratí a E.I.S., prevedené na novo založenú, štátom vlastnenú Helénsku železničnú organizáciu S.A. t. j. spoločnosť OSE.

            (19)  Vládny vestník Helénskej republiky A'188/4.1.2010.

            (20)  Stanovisko Grécka z 27. marca 2017, s. 2.

            (21)  Vládny vestník Helénskej republiky Α'212/17.12.2010.

            (22)  Smernica Komisie 2014/106/EÚ z 5. decembra 2014, ktorou sa menia prílohy V a VI k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/57/ES o interoperabilite systému železníc v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 355, 12.12.2014, s. 42).

            (23)  Regulačný orgán pre železnice (Ρυθμιστική Αρχή Σιδηροδρόμων alebo RAS).

            (24)  Rozhodnutie Komisie 88/167/EHS zo 7. októbra 1987 týkajúce sa zákona gréckej vlády 1386/1983 o poskytnutí pomoci gréckemu priemyslu, (Ú. v. ES L 76, 22.3.1988, s. 18).

            (25)  Rozhodnutie Komisie o štátnej pomoci NN 11/91, nezverejnené.

            (26)  Rozhodnutie Rady 91/136/EHS zo 4. marca 1991 o úvere poskytnutom Helénskej republike od Spoločenstva (Ú. v. ES L 66, 13.3.1991, s. 22).

            (27)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

            (28)  Rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294.

            (29)  Stardust Marine, body 51 a nasl.

            (30)  Smernica Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17).

            (31)  Stardust Marine, body 51 a nasl.

            (32)  Rozsudok Súdneho dvora z 11. júla 1996, Syndicat français de l'Express international (SFEI) a i./La Poste a i., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, bod 60; rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 1999, Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, bod 41; rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, bod 69.

            (33)  Rozsudok Súdneho dvora z 2. júla 1974, Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, C-173/73, ECLI:EU:C:1974:71, bod 13.

            (34)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, body 87 až 95.

            (35)  Rozsudok Všeobecného súdu z 15. júna 2000, Alzetta a i./Komisia, T-298/97, ECLI:EU:T:2000:151, body 141 až 147.

            (36)  Pozri najmä rozsudok Súdneho dvora zo 17. septembra 1980, Philip Morris/Komisia, C-730/79, ECLI:EU:C:1980:209, bod 11; rozsudok Súdneho dvora z 22. novembra 2001, Ferring, C-53/00, ECLI:EU:C:2001:627, bod 21; rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004, Taliansko/Komisia, C-372/97, ECLI:EU:C:2004:234, bod 44.

            (37)  Rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 1998, Het Vlaamse Gewest/Komisia, T-214/95, ECLI:EU:T:1998:77.

            (38)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/12/ES z 26. februára 2001, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (Ú. v. ES L 75, 15.3.2001, s. 1), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/13/ES z 26. februára 2001, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 95/18/ES o udeľovaní licencií železničným podnikom (Ú. v. ES L 75, 15.3.2001, s. 26), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/14/ES z 26. februára 2001 o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (Ú. v. ES L 75, 15.3.2001, s. 29).

            (39)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 881/2004 z 29. apríla 2004, ktorým sa ustanovuje Európska železničná agentúra (nariadenie o agentúre) (Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 1), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/49/ES z 29. apríla 2004 o bezpečnosti železníc Spoločenstva a o zmene a doplnení smernice Rady 95/18/ES o udeľovaní licencií železničným podnikom a smernici 2001/14/ES o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry, vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry a bezpečnostnej certifikácii (Smernica o bezpečnosti železníc) (Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 44), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/50/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/48/ES o interoperabilite systému transeurópskych vysokorýchlostných železníc a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/16/ES o interoperabilite systému transeurópskych konvenčných železníc (Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 114), a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164).

            (40)  V roku 2007 bol prijatý tretí balíček, do ktorého patrí nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a (EHS) č. 1107/70 (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1), nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 z 23. októbra 2007 o právach a povinnostiach cestujúcich v železničnej preprave (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 14), smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/58/ES z 23. októbra 2007, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva a smernica 2001/14/ES o prideľovaní kapacity železničnej infraštruktúry a vyberaní poplatkov za používanie železničnej infraštruktúry (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 44) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/59/ES z 23. októbra 2007 o certifikácii rušňovodičov rušňov a vlakov v železničnom systéme v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 51).

            (41)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdenburg, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415, body 77 – 81.

            (42)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1990, Belgicko/Komisia („Tubemeuse“), C-142/87, ECLI:EU: C:1990:125, bod 29; rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Taliansko/Komisia („ALFA Romeo“), C-305/89, ECLI:EU: C:1991:142, body 18 a 19; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 1998, Cityflyer Express/Komisia, T-16/96, ECLI:EU: T:1998:78, bod 51; rozsudok Všeobecného súdu z 21. januára 1999, Neue Maxhütte Stahlwerke a Lech-Stahlwerke/Komisia, spojené veci T-129/95, T-2/96 a T-97/96, ECLI:EU:T:1999:7, bod 104; rozsudok Všeobecného súdu zo 6. marca 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia, spojené veci T-228/99 a T-233/99, ECLI:EU: T:2003:57.

            (43)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. júna 2012, Komisia/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, body 79,80 a 81; rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986, Belgicko/Komisia, 234/84, ECLI:EU:C:1986:302, bod 14; rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986, Belgicko/Komisia, 40/85, ECLI:EU:C:1986:305, bod 13; rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielsko/Komisia, spojené veci C-278/92 až C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, bod 22; rozsudok Súdneho dvora z 28. januára 2003, Nemecko/Komisia, C-334/99, ECLI:EU:C:2003:55, bod 134; rozsudok Súdneho dvora zo 6. marca 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia, spojené veci T-228/99 a T-233/99, ECLI:EU:T:2003:57; rozsudok Súdneho dvora z 24. septembra 2008, Kahla Thüringen Porzellan/Komisia, T-20/03, ECLI:EU:T:2008:395; rozsudok Súdneho dvora zo 17. októbra 2002, Linde/Komisia, T-98/00, ECLI:EU:T:2002:248.

            (44)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. júna 2012, Komisia/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, body 83, 84, 85 a 105; rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002, Francúzsko/Komisia (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, body 71 a 72; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 1998, Cityflyer Express/Komisia, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, bod 76.

            (45)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. júna 2012, Komisia/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, body 82 až 85 a bod 105.

            (46)  Rozsudok Súdneho dvora z 5. júna 2012, Komisia/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, bod 85.

            (47)  Pozri rozsudok Všeobecného súdu z 29. marca 2007, Scott/Komisia, T-366/00, ECLI:EU:C:2007:99, bod 134, a rozsudok Súdneho dvora zo 16. decembra 2010, Seydaland Vereinigte Agrarbetriebe, C-239/09, ECLI:EU:C:2010:778, bod 39.

            (48)  Pozri rozsudok Všeobecného súdu zo 16. septembra 2004 vo veci Valmont Nederland BV/Komisia, T-274/01, ECLI:EU:T:2004:266, bod 71.

            (49)  Vnútorná miera návratnosti nie je založená na účtovných príjmoch v danom roku, ale zohľadňuje budúce peňažné toky, ktorých príjem investor očakáva počas celkového trvania investície. Je definovaná ako diskontná sadzba, pre ktorú sa čistá súčasná hodnota peňažných tokov rovná nule.

            (50)  Čistá súčasná hodnota je rozdiel medzi pozitívnym a negatívnym peňažným tokom počas celého trvania investície, ktorý je diskontovaný na primeranú úroveň návratnosti (kapitálových nákladov).

            (51)  Pozri odôvodnenie 14.

            (52)  Pozri odôvodnenie 15.

            (53)  Pozri rozsudok Súdneho dvora z 3. apríla 2014, ING Groep NV, C-224/12 P, ECLI:EU:C:2014:213, body 29 až 37.

            (54)  V tejto súvislosti pozri rozsudok Všeobecného súdu z 12. decembra 2000, Alitalia/Komisia, T-296/97, ECLI:EU:T:2000:289 alebo rozsudok Súdneho dvora z 24. januára 2013, Frucona/Komisia, C-73/11 P, ECLI:EU:C:2013:32, body 79 a 80.

            (55)  Pozri odôvodnenie 119.

            (56)  Rozsudok Súdneho dvora z 11. júla 1996, SFEI a i., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, bod 60; rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 1999, Španielsko/Komisia, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, bod 41.

            (57)  Rozsudok Súdneho dvora z 15. marca 1994, Banco Exterior de España, C-387/92, ECLI:EU:C:1994:100, bod 13; rozsudok Súdneho dvora z 19. septembra 2000, Nemecko/Komisia, C-156/98, ECLI:EU:C:2000:467, bod 25; rozsudok Súdneho dvora z 19. mája 1999, Taliansko/Komisia, C-6/97, ECLI:EU:C:1999:251, bod 15; rozsudok Súdneho dvora z 3. marca 2005, Heiser, C-172/03, ECLI:EU:C:2005:130, bod 36.

            (58)  Rozsudok Súdneho dvora z 2. júla 1974, Taliansko/Komisia, 173/73, ECLI:EU:C:1974:71, bod 13.

            (59)  Rozhodnutie Komisie 2012/540/EÚ z 20. decembra 2011 o štátnej pomoci C 25/08 (ex NN 23/08) Reforma spôsobu financovania dôchodkov štátnych zamestnancov spoločnosti France Télécom (Ú. v. EÚ L 279, 12.10.2012, s. 1), potvrdené rozsudkom Súdneho dvora z 26. októbra 2016 vo veci C-211/15 P, Orange (France Télécom)/Komisia, ECLI:EU:C:2016:798 a rozsudkom Súdneho dvora z 22. októbra 2014 vo veci C-620/13 P BT plc/Komisia, ECLI:EU:C:2014:2309.

            (60)  Rozsudok Súdneho dvora z 11. júla 1996, SFEI a i., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, bod 60; rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 1999, Španielsko/Komisia, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, bod 41.

            (61)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, (2016/C 262/01), bod 74; rozsudok Všeobecného súdu z 28. februára 2012, Land Burgenland a Rakúsko/Komisia, spojené veci T-268/08 a T-281/08, ECLI:EU:T:2012:90; vec T-274/01 Valmont/Komisia, ECLI:EU:T:2004:266, bod 45; vec C-290/07 P Komisia/Scott, ECLI:EU:C:2010:480, bod 68; spojené veci T-228/99 a T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisia, ECLI:EU:T:2003:57, bod 246 a tam citovaná judikatúra. Rozsudok Súdneho dvora z 5. júna 2012, Komisia/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, body 83, 84 a 85 a bod 105; rozsudok Súdneho dvora zo 16. mája 2002, Francúzsko/Komisia (Stardust), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, body 71 a 72; rozsudok Všeobecného súdu z 30. apríla 1998, Cityflyer Express/Komisia, T-16/96, ECLI:EU:T:1998:78, bod 76.

            (62)  Pozri rozsudok Všeobecného súdu z 12. júna 2014, Sarc/Komisia, T-488/11, ECLI:EU:T:2014:497, bod 98.

            (63)  Oznámenie Komisie o pojme štátna pomoc uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, (2016/C 262/01), bod 97.

            (64)  Pozri rozsudok Všeobecného súdu zo 6. marca 2003, Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia, spojené veci T-228/99 a T-233/99, ECLI:EU:T:2003:57, bod 251.

            (65)  Pozri Bank of Greece, Trh s nehnuteľnosťami: vývoj a perspektíva, Výročná správa 2010 (apríl 2011) https://www.bankofgreece.gr/BogDocumentEn/Governor%27s_AnnualReport2010,April2011ChapterV,S,ection2.pdf

            (66)  Rozsudok Všeobecného súdu zo14. januára 2004, Fleuren Compost/Komisia, T-109/01, ECLI:EU:T:2004:4.

            (67)  Štátna pomoc SA.34044 (2011/N)*EL*Predĺženie dočasného režimu pre úverové záruky v Grécku (Ú. v. EÚ C 29, 2.2.2012, s. 4).

            (68)  Rozhodnutie Komisie z 5. februára 2013 vo veci štátnej pomoci SA.34986 (2012/NN) – Grécko – Podpora pre likviditu v energetickom sektore – DEPA, zatiaľ neuverejnené v Ú. v. – s ďalším rozšírením v SA. 36871 (2013/NN), Rozšírenie podpory likvidity DEPA (Ú. v. EÚ C 348, 3.10.2014, s. 1) a rozhodnutie Komisie z 31. júla 2014 vo veci štátnej pomoci SA.36323 – Grécko – Podpora pre likviditu gréckeho PPC (2013/NN) (Ú. v. EÚ C 348, 3.10.2014, s. 7).

            (69)  Rozhodnutie Komisie z 19. decembra 2016 vo veci štátnej pomoci SA.46955 (2016/N) – Grécko – Predĺženie systému štátnych záruk (článok 2 zákona 3723/2008) zatiaľ neuverejnené v Ú. v. EÚ.

            (70)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/05/25/eurogroup-statement-greece/

            (71)  Rozhodnutie Komisie vo veci štátnej pomoci SA. 32543 (2011/N) – Opatrenia v prospech skupiny OSE (zatiaľ neuverejnené v Ú. v. EÚ).

            (72)  http://www.consilium.europa.eu/sk/meetings/eurogroup/2017/03/20/