title: 2011/550/EÚ, Euratom: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  10. mája 2011 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009, oddiel III – Komisia#Uznesenie Európskeho parlamentu z  10. mája 2011 s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry#Uznesenie Európskeho parlamentu z  10. mája 2011 o osobitných správach Dvora audítorov v súvislosti s absolutóriom Komisii za rok 2009

text:
               27.9.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 250/31

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 10. mája 2011
   o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009, oddiel III – Komisia
   (2011/550/EÚ, Euratom)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2009 (1),

               —

               so zreteľom na ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rozpočtový rok 2009 [SEC(2010) 963 – C7-0211/2010] (2),

               —

               so zreteľom na výročnú správu Komisie o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2008 [KOM(2010) 650] a na pracovné dokumenty útvarov Komisie pripojené k tejto správe [SEK(2010) 1437 a SEK(2010) 1438],

               —

               so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2010 s názvom Súhrn výsledkov Komisie v oblasti riadenia za rok 2009 [KOM(2010) 281],

               —

               so zreteľom na výročnú správu Komisie pre orgán udeľujúci absolutórium o vnútorných auditoch vykonaných v roku 2009 [KOM(2010) 447] a na pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k tejto správe [SEK(2010) 994],

               —

               so zreteľom na správu Komisie s názvom Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2009 [KOM(2011) 104],

               —

               so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami inštitúcií (3) a na osobitné správy Dvora audítorov,

               —

               so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti vedenia účtov a zákonnosti a správnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (4),

               —

               so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. mája 2010 s názvom Viac alebo menej kontrol? Vytváranie správnej rovnováhy medzi administratívnymi nákladmi kontroly a rizikom chyby [KOM(2010) 261] a na pracovné dokumenty útvarov Komisie pripojené k tomuto oznámeniu [SEK(2010) 640 a SEK(2010) 641],

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskych škôl za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami Európskych škôl,

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 15. februára 2011 týkajúce sa udelenia absolutória Komisii za plnenie rozpočtu za rozpočtový rok 2009 (05891/2011 – C7-0053/2011),

               —

               so zreteľom na články 274, 275 a 276 Zmluvy o ES, článok 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii, články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a články 179a a 180b Zmluvy o Euratome,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), zmenené a doplnené nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 (6) a (ES) č. 1525/2007 (7), a najmä na jeho články 55, 145, 146 a 147,

               —

               so zreteľom na článok 76 rokovacieho poriadku a prílohu VI k rokovaciemu poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská ďalších príslušných výborov (A7-0134/2011),

               A.

               keďže podľa článku 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii Komisia plní rozpočet a riadi programy a koná tak podľa článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v spolupráci s členskými štátmi na vlastnú zodpovednosť v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia,

               1.

               udeľuje Komisii absolutórium za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009;

               2.

               uvádza svoje poznámky v uznesení, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry, a v uznesení z 10. mája 2011 o osobitných správach Dvora audítorov v súvislosti s absolutóriom Komisii za rok 2009 (8);

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil tieto rozhodnutia a uznesenie, ktoré je ich neoddeliteľnou súčasťou, Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Jerzy BUZEK

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2009.

      (2)  Ú. v. EÚ C 308, 12.11.2010, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 303, 9.11.2010, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 308, 12.11.2010, s. 129.

      (5)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ L 343, 27.12.2007, s. 9.

      (8)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0195 (pozri stranu 63 tohto úradného vestníka).

      UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
      z 10. mája 2011
      s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry
      EURÓPSKY PARLAMENT,

                  —

                  so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2009 (1),

                  —

                  so zreteľom na ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rozpočtový rok 2009 [SEK(2010) 963 – C7-0211/2010] (2),

                  —

                  so zreteľom na výročnú správu Komisie o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2008 [KOM(2010) 650] a na pracovné dokumenty útvarov Komisie pripojené k tejto správe [SEK(2010) 1437 a SEK(2010) 1438],

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie z 2. júna 2010 s názvom Súhrn výsledkov Komisie v oblasti riadenia za rok 2009 [KOM(2010) 281],

                  —

                  so zreteľom na výročnú správu Komisie pre orgán udeľujúci absolutórium o vnútorných auditoch vykonaných v roku 2009 [KOM(2010) 447] a na pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k tejto správe [SEK(2010) 994],

                  —

                  so zreteľom na správu Komisie s názvom Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2009 [KOM(2011) 104],

                  —

                  so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami inštitúcií (3) a na osobitné správy Dvora audítorov,

                  —

                  so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa spoľahlivosti vedenia účtov a zákonnosti a správnosti príslušných operácií, ktoré vydal Dvor audítorov v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (4),

                  —

                  so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. mája 2010 s názvom Viac alebo menej kontrol? Vytváranie správnej rovnováhy medzi administratívnymi nákladmi kontroly a rizikom chyby [KOM(2010) 261] a na pracovné dokumenty útvarov Komisie pripojené k tomuto oznámeniu [SEK(2010) 640 a (SEK(2010) 641],

                  —

                  so zreteľom na odporúčania Rady z 15. februára 2011 o udelení absolutória Komisii za plnenie rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009 (05891/2011 – C7-0053/2011),

                  —

                  so zreteľom na odporúčanie Rady z 15. februára 2011 týkajúce sa udelenia absolutória výkonným agentúram za plnenie rozpočtu za rozpočtový rok 2009 (05893/2011 – C7-0054/2011),

                  —

                  so zreteľom na články 274, 275 a 276 Zmluvy o ES, článok 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii, články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a články 179a a 180b Zmluvy o Euratome,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5) (nariadenie o rozpočtových pravidlách), zmenené a doplnené nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 (6) a (ES) č. 1525/2007 (7), a najmä na jeho články 55, 145, 146 a 147,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov Spoločenstva (8), a najmä na jeho článok 14 ods. 2 a 3,

                  —

                  so zreteľom na článok 76 rokovacieho poriadku a prílohu VI k rokovaciemu poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská ďalších príslušných výborov (A7-0134/2011),

                  A.

                  keďže prvá Barrosova Komisia mala strategický cieľ získať pozitívne vyhlásenie Dvora audítorov o vierohodnosti do roku 2009 a keďže tento cieľ sa nedosiahol;

                  B.

                  keďže Lisabonská zmluva posilnila úlohu Komisie prostredníctvom ustanovenia, že Komisia plní rozpočet a riadi programy (článok 17 Zmluvy o Európskej únii) a koná tak na vlastnú zodpovednosť (článok 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie) – a to bez ohľadu na metódy plnenia rozpočtu – a že členské štáty spolupracujú s Komisiou s cieľom zabezpečiť, aby sa rozpočtové prostriedky vynakladali v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia;

                  C.

                  keďže Lisabonská zmluva tiež stanovuje, že Komisia predkladá hodnotiacu správu o financiách Únie založenú na získaných výsledkoch (článok 318 Zmluvy o fungovaní Európskej únie);

                  D.

                  keďže európski občania očakávajú, že peniaze daňových poplatníkov sa budú vynakladať správne, účinne a užitočne a keďže otázka „veľkosti“ rozpočtu Únie sa musí prediskutovať na základe cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť, ako aj na základe právomocí a zodpovedností, ktoré sú uvedené v Zmluve o fungovaní Európskej únie;

                  E.

                  keďže v článku 287 ods. 1 druhom pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa od Dvora audítorov vyžaduje, aby Európskemu parlamentu a Rade poskytoval vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, pričom toto vyhlásenie možno doplniť o osobitný posudok každej hlavnej oblasti činnosti EÚ;

                  F.

                  keďže nielen Komisia, ale aj členské štáty musia byť brané na zodpovednosť za skutočnosť, že Dvor audítorov doposiaľ nemohol vydať bezvýhradné vyhlásenie o vierohodnosti;

                  G.

                  keďže povinné národné vyhlásenia o hospodárení vydané a podpísané na ministerskej úrovni a riadne preverené nezávislým audítorom predstavujú potrebný a nevyhnutný krok v reakcii na nedostatok zodpovednosti a rozšíreného vnímania nehospodárneho nakladania s finančnými prostriedkami na úrovni Únie;

                  H.

                  keďže súčasný viacúrovňový systém vyhlásení o vierohodnosti nezaručuje súlad výdavkov Únie s požiadavkami zákonnosti, správnosti a riadneho finančného hospodárenia, ako sa stanovuje v Zmluve o fungovaní Európskej únie a nariadení o rozpočtových pravidlách;

                  I.

                  keďže nezávislé štáty – nie regióny – sú členmi Únie a keďže členské štáty, aj keď majú federálnu štruktúru, nesú zodpovednosť voči ostatným stranám a voči Únii;

                  J.

                  keďže proces „brania na zodpovednosť“ prispieva k riadnemu hospodáreniu, zlepšuje plnenie a analýzy, umožňuje uskutočňovanie zmien v riadení a stratégii a lepšie využívanie vzácnych zdrojov a keďže, ako poznamenala Rada, presné a zodpovedné využívanie zdrojov EÚ je jedným zo základných prostriedkov posilnenia dôvery európskych občanov (9);

                  K.

                  keďže existuje potreba odkloniť sa od súčasnej „kultúry nárokov“ a podniknúť rozhodné kroky smerom k uplatňovaniu kultúry zodpovednosti na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie a zaoberať sa otázkami súladu a výkonnosti s cieľom posilniť legitimitu Únie;

                  L.

                  keďže Komisii a Dvoru audítorov sa musia poskytnúť dôkazy o vierohodnosti vo forme vyhlásenia o vierohodnosti od medzinárodných organizácií, ktoré realizujú pomoc Únie;

                  M.

                  keďže zlepšenie finančného hospodárenia Únie, kvalita použitia finančných prostriedkov a podmienky brania Komisie na zodpovednosť za jej hospodárenie s prostriedkami majú pre Parlament vysokú prioritu a sú preň kľúčovým cieľom, ktorý sa má dosiahnuť v rámci revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách, nového viacročného finančného rámca a reformy rozpočtu;

                  N.

                  keďže sa musia vypracovať konkrétne návrhy účinnej realizácie pravidelných trojstranných stretnutí medzi predsedami Európskeho parlamentu, Rady a Komisie – ako sa stanovuje v článku 324 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – s cieľom zabezpečiť dobrú spoluprácu medzi týmito inštitúciami;

                  O.

                  keďže zjednodušenie a lepšiu reguláciu treba posilniť efektívnejším riadením v Komisii a členských štátoch;

                  P.

                  keďže vo svojom uznesení z 11. novembra 2010 o zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum (10) vyjadril Parlament svoje názory na niektoré ťažkosti v súvislosti s monitoringom a certifikáciou výskumu;

                  Q.

                  keďže úlohou Dvora audítorov je kontrolovať informácie a keďže by sa žiadnym spôsobom nemala obmedzovať schopnosť Dvora audítorov plniť si svoje úlohy účinne podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

                  R.

                  keďže mandát Dvora audítorov kontrolovať vynakladanie prostriedkov Únie zahrnuje aj audit orgánov verejno-súkromných partnerstiev;

                  S.

                  keďže Dvor audítorov by mohol poskytnúť koordináciu potrebnú na zavedenie mechanizmov, ako je stabilizačný mechanizmus, pričom príslušné pravidlá riadenia by mali zabezpečiť existenciu vhodných opatrení v oblasti auditu spolu s opatreniami týkajúcimi sa zodpovednosti a plnej transparentnosti;

                  T.

                  keďže členské štáty by mali zvážiť efektívnosť súčasných predpisov Únie o externom audite;

                  U.

                  keďže zjednodušenie odvetvovej legislatívy – napríklad prostredníctvom štandardizácie a vytvorenia jedného súboru pravidiel pre obstarávanie – a zosúladenie s nariadením o rozpočtových pravidlách je potrebné na dosiahnutie významného zlepšenia výkonnosti a zníženie ťažkopádnej byrokracie;

                  V.

                  keďže úlohou Komisie je tiež poskytovať usmernenia členským štátom a priebežne rozširovať osvedčené postupy medzi vnútroštátnymi orgánmi;

                  W.

                  keďže rôzne opatrenia, o ktorých sa rozhodlo v roku 2008, ako je potravinový nástroj vo výške 1 000 000 000 EUR, urýchlenie platieb štrukturálnych fondov prostredníctvom európskeho plánu na oživenie hospodárstva a predĺženie obdobia oprávnenosti pre rôzne programy do roku 2009, predstavovali v roku 2009 a neskôr výzvu pre kontrolu rozpočtu,

         Celkové zistenia

         Účtovná závierka

                  1.

                  berie na vedomie, že účtovná závierka Únie vo všetkých významných hľadiskách verne vyjadruje finančnú situáciu Únie k 31. decembru 2009 a výsledky operácií a tokov hotovosti;

                  2.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada poskytla svoje stanovisko oneskorene;

                  3.

                  nepovažuje za normálne, aby sa v ročnej účtovnej závierke uvádzal záporný vlastný kapitál vo výške 44 700 000 000 EUR, a kladie si otázku, či by sa sumy, ktoré majú uhradiť členské štáty, nemali uvádzať ako aktíva, keďže ide o jasný záväzok týkajúci sa dôchodkov zamestnancov v odhadovanej výške 37 000 000 000 EUR; berie na vedomie vysvetlenia účtovníka Komisie, podľa ktorých boli dodržané medzinárodné účtovné štandardy platné pre verejný sektor; navrhuje, aby sa preskúmala možnosť vytvorenia spoločného penzijného fondu Únie s cieľom externalizovať takéto finančné záväzky voči zamestnancom;

                  4.

                  naliehavo vyzýva Komisiu, aby eliminovala riziko chybných údajov v účtovnej závierke v budúcnosti tým, že bude bezodkladne riešiť nedostatky, na ktoré upozorní Dvor audítorov;

                  5.

                  žiada Dvor audítorov, aby v budúcnosti poskytol jednotné vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, ako sa vyžaduje v článku 287 ods. 1 druhom pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podobne ako to robí v súvislosti so spoľahlivosťou vedenia účtov;

         Zákonnosť a správnosť

                  6.

                  poznamenáva, že hoci v článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa uvádza, že Komisia plní rozpočet na vlastnú zodpovednosť, v rámci súčasného chápania „zdieľaného hospodárenia“ vykonávajú väčšinu riadiacich úloh vnútroštátne orgány, ktoré nemožno brať na zodpovednosť na úrovni Únie a nad ktorými má Komisia obmedzenú vykonávaciu právomoc; domnieva sa teda, že to znamená, že uvedené orgány sú na úrovni Únie priamo zodpovedné Komisii; trvá na tom, že to nezbavuje Komisiu zodpovednosti za plnenie rozpočtu Únie, ale naopak si to od nej vyžaduje tvrdý prístup voči každému členskému štátu, ktorý si neplní povinnosti v rámci zdieľaného hospodárenia;

                  7.

                  v súlade s článkom 287 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie preto žiada, aby sa v oblasti kontroly zdieľaného hospodárenia posilnila spolupráca medzi vnútroštátnymi audítorskými orgánmi a Dvorom audítorov; navrhuje preskúmať možnosť, aby vnútroštátne audítorské orgány ako akreditované a nezávislé externé audítorské inštitúcie a v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi vydávali vnútroštátne audítorské osvedčenia o hospodárení s finančnými prostriedkami Únie, ktoré by boli postúpené vládam členských štátov s cieľom predložiť ich v rámci postupu udeľovania absolutória v súlade s príslušným medziinštitucionálnym postupom, ktorý sa zavedie;

                  8.

                  pripomína, že členské štáty majú primárnu zodpovednosť za každodenné riadenie a kontrolu výdavkov Únie v rámci zdieľaného hospodárenia a že vnútroštátne orgány iniciujú a spracovávajú podklady na finančnú podporu zo strany Únie a potvrdzujú žiadosti o preplatenie predkladané Komisii;

                  9.

                  berie na vedomie stanovisko Dvora audítorov k zákonnosti a správnosti príslušných transakcií v účtovnej závierke, podľa ktorého sa v platbách v skupinách politík Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje, Súdržnosť, Výskum, energetika a doprava, Vonkajšia pomoc, rozvojová pomoc a rozšírenie a Vzdelávanie a občianstvo vyskytujú významné chyby a že systémy dohľadu a kontroly sú iba čiastočne účinné pri predchádzaní uhrádzaniu nadhodnotených alebo neoprávnených výdavkov alebo pri ich odhaľovaní a oprave (vyhlásenie o vierohodnosti, odsek X);

                  10.

                  berie na vedomie, že najpravdepodobnejšia chybovosť odhadnutá Dvorom audítorov pre skupiny politík Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje (56 318 000 000 EUR), Výskum, energetika a doprava (7 966 000 000 EUR), Vonkajšia pomoc, rozvojová pomoc a rozšírenie (6 596 000 000 EUR) a Vzdelávanie a občianstvo (2 153 000 000 EUR) je medzi 2 % a 5 %;

                  11.

                  berie na vedomie, že najpravdepodobnejšia chybovosť odhadnutá Dvorom audítorov pre skupinu politík Súdržnosť (uhradené osvedčené výdavky vo výške 23 081 000 000 EUR) je vyše 5 %, hoci Parlament presnú chybovosť nepozná;

                  12.

                  berie ďalej na vedomie, že výsledky auditu Dvora audítorov vykazujú veľmi malý nárast v odhade najpravdepodobnejšej chybovosti v platbách v skupine politík Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje a výrazne nižší odhad najpravdepodobnejšej chybovosti v platbách v skupine politík Súdržnosť;

                  13.

                  poznamenáva, že toto zníženie najpravdepodobnejšej chybovosti by mohlo vyplývať z toho, že Dvor audítorov použil vzorku pozostávajúcu z menších členských štátov s centralizovanými politickými systémami, ako je Dánsko, Estónsko, Luxembursko a Maďarsko; varuje pred predčasnými závermi, keďže systémy dohľadu a kontroly členských štátov sú len čiastočne účinné; vyjadruje poľutovanie nad tým, že tento zásadný problém naďalej pretrváva;

                  14.

                  vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri plnení rozpočtu Únie každoročne znižovali pravdepodobnú chybovosť; domnieva sa, že cieľom by malo byť dosiahnutie úrovne chybovosti pod prahom závažnosti, čím by sa zaistilo pozitívne vyhlásenie Dvora audítorov o vierohodnosti;

                  15.

                  pripomína svoje opakované výzvy Komisii, aby predložila návrh na zavedenie povinných národných vyhlásení o hospodárení (NVH), ktoré by boli vydané a podpísané na ministerskej úrovni, sprístupnené verejnosti a riadne preverené nezávislým audítorom, pretože takéto vyhlásenia predstavujú potrebný a nevyhnutný prvý krok k zlepšeniu účinnosti vnútroštátnych systémov a k posilneniu vnútroštátnej zodpovednosti za vynakladanie prostriedkov Únie; pripomína (11), že v prípade členských štátov s federálnym systémom alebo značnou decentralizáciou by takéto vyhlásenia mohli mať celkovo alebo čiastočne formu zoskupenia a porovnania regionálnych vyhlásení, a to za predpokladu, že každá súčasť vyhlásenia prešla auditom a podpísal ju volený politický predstaviteľ; trvá na tom, aby Komisia predložila takýto návrh do septembra 2011 bez ohľadu na to, že niektoré členské štáty možno ešte nesúhlasia s takouto iniciatívou;

                  16.

                  poznamenáva, že NVH by mali obsahovať kompletné informácie o použití finančných prostriedkov Únie a že po podpísaní na úrovni ministrov by sa mali NVH zverejniť;

                  17.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že pokiaľ ide o programy zdieľaného hospodárenia, členské štáty zatiaľ plne neuznávajú svoju rozšírenú zodpovednosť, ktorá je zakotvená v článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

         Mechanizmy vymáhania pohľadávok a finančných korekcií

                  18.

                  pripomína, že pri plnení rozpočtu Únie nesie Komisia konečnú zodpovednosť za zabezpečenie toho, že sa vymôžu nesprávne vyplatené sumy a že sa čo najskôr napravia nedostatky v systémoch riadenia a kontroly členských štátov;

                  19.

                  pripomína, že od postupu udelenia absolutória za rok 2005 Európsky parlament podnecoval Komisiu a členské štáty k prijatiu potrebných krokov na zabezpečenie úplnosti a správnosti dostupných informácií s cieľom poskytovať spoľahlivé dôkazy, ktoré Dvoru audítorov umožnia posúdiť účinnosť viacročných nápravných mechanizmov;

                  20.

                  víta skutočnosť, že Komisia v poznámke 6 k účtovnej závierke Európskej únie za rozpočtový rok 2009 reagovala na požiadavky Parlamentu tým, že zahrnula podrobnejšie informácie o vymáhaní pohľadávok a finančných korekciách než v minulosti;

                  21.

                  ďalej berie na vedomie významný rozdiel medzi vymáhaním pohľadávok (nesprávne vyplatené sumy vracajú príjemcovia) a finančnými korekciami (riešenie nedostatkov v systéme, ktorých finančné dôsledky znášajú daňovníci); zdôrazňuje, že mechanizmus finančných korekcií by sa nemal používať ako ľahký spôsob, ako sa vyhnúť vymáhaniu pohľadávok, a že postup vymáhania pohľadávok by sa mal podľa možnosti uplatňovať vždy, aby sa zabezpečilo, že finančné prostriedky nezostanú tým, ktorým boli vyplatené neoprávnene; pripomína svoju požiadavku, aby všetky údaje spojené s vymáhaním pohľadávok boli zahrnuté do databázy konečných príjemcov a tvorili jej neoddeliteľnú súčasť;

                  22.

                  vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v skupine politík Súdržnosť bolo zrealizovaných iba 20 % finančných prostriedkov potvrdených v roku 2009 a ku koncu roka 2009 stále zostáva celková suma korekcií vo výške 2 332 000 000 EUR, ktoré sa majú zrealizovať (výročná správa, bod 1.44);

                  23.

                  víta zistenie Dvora audítorov, že Komisia predkladá úplné informácie o vymáhaní svojich pohľadávok a finančných korekciách; na druhej strane ľutuje, že Komisia nie vždy získava úplné a spoľahlivé informácie od členských štátov;

                  24.

                  vyzýva členské štáty, aby zlepšili svoje systémy kontroly, zisťovania a vykazovania korekcií Komisii, a Komisiu, aby zlepšila usmernenia k finančnému výkazníctvu s cieľom zabezpečiť, že všetky dôležité informácie o operáciách viacročných nápravných mechanizmov budú primerane vyjadrené v účtovnej závierke; žiada ďalej Komisiu, aby neustále informovala Parlament o kontrole činnosti vnútroštátnych orgánov auditu;

                  25.

                  konštatuje, že veľká väčšina korekcií podľa hodnoty sa týka finančných korekcií na úkor členských štátov alebo tretích krajín, a nie vymáhania pohľadávok od jednotlivých príjemcov, ktorí neoprávnene získali finančné prostriedky Únie (výročná správa, bod 1.50);

                  26.

                  je presvedčený, že v budúcich pravidlách platných pre rozpočet a programy Únie by sa malo stanoviť, že nevyčerpané prostriedky Únie sa nevrátia členským štátom, ak členský štát Únii nevrátil nesprávne vyplatené sumy, a žiada Komisiu, aby zohľadnila každú finančnú korekciu, ktorú členský štát zatiaľ nezaplatil prv, než bude vracať nevyčerpané ročné rozpočtové prostriedky členským štátom;

                  27.

                  so znepokojením poznamenáva, že v rámci súčasného systému, ktorý neobsahuje sankcie a umožňuje nahrádzať väčšinu výdavkov, o ktorých Komisia alebo Dvor audítorov zistili, že sú neoprávnené, sa zdá, že členské štáty majú obmedzený záujem o vývoj efektívnych systémov kontroly, ktoré by mohli viesť k zníženiu ich podielu na výdavkoch Únie; preto opakuje svoje stanovisko z uznesenia o absolutóriu za rok 2008, že prerozdelenie neoprávnených výdavkov by malo byť povolené iba vtedy, ak to zistia samotné členské štáty; víta ďalej skutočnosť, že Komisia využila novú možnosť bezodkladne zastaviť platby, a žiada, aby sa zastavenie platieb naďalej rázne a dôsledne využívalo, pričom sa Parlamentu objasnia a odôvodnia prijaté rozhodnutia; vyzýva Komisiu, aby vyvinula systém, ktorý bude trestať tých, ktorí sú neefektívni, a znížením administratívnej záťaže odmeňovať tých, ktorí dosahujú dobré výsledky;

                  28.

                  vyzýva Komisiu, aby Parlamentu predložila analýzu schopnosti platobných agentúr poskytovať spoľahlivé údaje (založenú okrem iného na predbežných vyhláseniach a kontrolách na mieste, pričom sa tieto vyhlásenia a kontroly porovnajú s informáciami, ktoré poskytne Dvor audítorov) a aby overila pravdivosť informácií, ktoré poskytli tieto subjekty za posledné štyri roky;

                  29.

                  uvedomuje si skutočnosť, že zastavenie platieb môže niekedy viesť k spomaleniu rýchlej realizácie, je však presvedčený, že v prípadoch s vysokým rizikom má spoľahlivosť prednosť pred rýchlosťou;

                  30.

                  z tohto dôvodu nesúhlasí so stanoviskom Komisie, že finančné korekcie sú „silným podnetom pre členské štáty, aby zlepšili svoje systémy riadenia a kontroly, a tým zabránili neoprávneným platbám poskytnutým konečným príjemcom alebo tieto platby odhalili a získali späť“ (účtovná závierka Európskej únie, rozpočtový rok 2009, poznámka 6, s. 100);

                  31.

                  poznamenáva, že finančné korekcie by mohli byť ukazovateľom toho, či sa politika realizovala podľa stanovených pravidiel, a že pravidelný a narastajúci počet finančných korekcií by mohol znamenať nielen to, že Komisia si prísnejšie plní svoju úlohu dohľadu, ale aj to, že finančné korekcie majú len obmedzený účinok ako preventívne a štrukturálne opatrenie; ďalej poznamenáva, že úsilie členských štátov o vytvorenie efektívnych systémov je ovplyvnené efektívnosťou dohľadu Komisie;

                  32.

                  víta usmernenie Komisie o podávaní správ o vymáhaní pohľadávok; žiada Komisiu, aby dôkladne analyzovala správy členských štátov o vymáhaní pohľadávok a aby v prípade potreby uskutočnila ďalšie odborné školenie;

         Zodpovednosť a transparentnosť členského štátu

                  33.

                  s obavou berie na vedomie pomalý pokrok zlepšovania finančného hospodárenia s prostriedkami Únie; zároveň berie na vedomie opakované stanoviská Dvora audítorov a Komisie, že kvalita systémov riadenia a kontroly sa v jednotlivých členských štátoch a v jednotlivých programoch značne líši; vyzýva Komisiu, aby v systémoch kontroly systematicky počítala s týmito rozdielmi a aby poskytovala jasné hodnotenia úsilia členských štátov pri zisťovaní nedostatkov s cieľom zabezpečiť, aby štáty, ktoré vďaka dôkladnejšej kontrole zistia vyššie nedostatky, neboli v žiadnom prípade diskreditované;

                  34.

                  súhlasí s odporúčaním Rady, aby boli informácie o vymáhaní pohľadávok, finančných korekciách a zastavení platieb ľahko dostupné verejnosti;

                  35.

                  vyzýva Komisiu, aby v súhrnnej správe uverejnila posúdenie silných a slabých miest systémov riadenia a kontroly jednotlivých členských štátov na základe vykonávaných auditov, ako aj ostatné dostupné relevantné informácie; vyzýva ďalej Komisiu, aby do informácií o absolutóriu zahrnula aj správu o pokroku, čo sa týka zlepšenia; vyzýva Komisiu, aby vytvorila hodnotiacu tabuľku kvality kontrol podľa členského štátu a oblasti politiky podľa nasledujúceho modelu:

                              Oblasť politiky A

                              Oblasť politiky B

                              Oblasť politiky C

                              atď.

                              Členský štát A

                              Členský štát B

                              Členský štát C

                              atď.

                  36.

                  zdôrazňuje, že nízka úroveň podvodov a chybovosti môže znamenať slabý kontrolný systém a opačne; naliehavo žiada Komisiu, aby na základe konkrétnych údajov za členský štát a za oblasť politiky podala Parlamentu správu o efektívnosti mechanizmov riadenia a kontroly a aby spoločne s Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávala prísnejšiu kontrolu používania finančných prostriedkov Únie;

                  37.

                  vyzýva Dvor audítorov, aby v súlade s článkom 287 ods. 4 druhým pododsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie predložil stanovisko o kvalite vnútroštátnych audítorských orgánov, pokiaľ ide o zdieľané hospodárenie, s osobitnou zmienkou o odbornosti a nezávislosti;

                  38.

                  poznamenáva, že súčasné vyhlásenie o vierohodnosti je vyjadrením správnosti a zákonnosti finančného hospodárenia Únie vo všeobecnosti a že toto vyhlásenie neobsahuje informácie o chybovosti v jednotlivých členských štátoch;

                  39.

                  je presvedčený, že je nanajvýš dôležité analyzovať, či sa určité chyby objavujú vo všetkých členských štátoch s viac-menej rovnakým výskytom; poznamenáva, že ak áno, riešením by boli kroky na úrovni Únie; ďalej však konštatuje, že ak sa určité chyby vyskytujú v konkrétnych členských štátoch alebo regiónoch, mali by sa navrhnúť iné zodpovedajúce riešenia;

                  40.

                  je presvedčený, že požadovaná hodnotiaca tabuľka kvality kontrol podľa členského štátu a oblasti politiky by bola významným prvkom takejto analýzy, a vyzýva Komisiu, aby uskutočnila následné kroky v súvislosti s touto žiadosťou, a to už v rámci svojej súhrnnej správy za rok 2011 a načas s ohľadom na postup udelenia absolutória za rok 2010;

                  41.

                  navrhuje, aby Dvor audítorov vykonával príležitostné audity na základe rovnakého vzorového modelu tak, aby bolo možné uskutočniť audit všetkých 27 členských štátov v danej oblasti politiky, čo by umožnilo porovnateľné hodnotenie kvality kontrol;

                  42.

                  okrem toho vyzýva Komisiu, aby v súhrnnej správe zverejnila jasné a jednoznačné informácie o výške príkazov na vymáhanie pohľadávok voči jednotlivým členským štátom, ako aj systematický prehľad výsledkov v súvislosti s mechanizmami vymáhania pohľadávok a korekcií;

                  43.

                  poznamenáva, že mnoho členských štátov uskutočňuje náročné fiškálne úpravy svojich domácich rozpočtov a že najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, účinnosť a transparentnosť sú čoraz dôležitejšie v domácich verejných výdavkoch;

                  44.

                  považuje takéto fiškálne úpravy a šetrenie za dôležité nástroje pri obnove dôvery verejnosti vo vnútroštátne inštitúcie, ako aj v inštitúcie Únie;

                  45.

                  domnieva sa, že zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia a vyváženého rozpočtu primeranej veľkosti by malo pomôcť dosiahnuť najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou, pokiaľ ide o domáce rozpočty, ako aj rozpočet Únie; preto je presvedčený, že zásada získania najvýhodnejšieho pomeru medzi kvalitou a cenou a zásada transparentnosti by mali byť stredobodom všetkých krokov určených na zlepšenie finančného hospodárenia s prostriedkami Únie;

                  46.

                  preto žiada Komisiu, aby ako súčasť budúcoročného postupu udeľovania absolutória zabezpečila verejnú dostupnosť ročných súhrnov členských štátov a aby aktualizovala informácie uvedené v týchto súhrnoch s cieľom predložiť zmysluplný obraz výkonnosti finančného hospodárenia členských štátov; zdôrazňuje, že verejné sprístupnenie ročných súhrnov členských štátov by sa malo považovať za krok smerom k NVH, a nie za samostatný cieľ;

                  47.

                  domnieva sa, že preskúmanie nariadenia o rozpočtových pravidlách by malo vychádzať z hodnotenia platného nariadenia; poznamenáva, že preskúmanie nie je samoúčelné;

         Prípustné riziko chýb

                  48.

                  je presvedčený, že systémy kontroly nemôžu mať za cieľ nulové riziko vo všetkých oblastiach výdavkov, nielen pretože by to bolo extrémne nákladné, ale aj preto, že je nepravdepodobné, že by všetky oblasti výdavkov mohli vôbec dosiahnuť nulové riziko; pripúšťa, že určité riziko chýb bude pri realizácii všetkých výdavkových programov vždy existovať; zdôrazňuje, že tolerovanie rizika nie je to isté ako tolerovanie chýb a že Komisia musí presadzovať prístup nulovej tolerancie vo všetkých prípadoch zlého riadenia a podvodov;

                  49.

                  poznamenáva, že táto diskusia sa uskutočňuje len na európskej úrovni, a pripomína, že úrovne chybovosti v prípade realizácie vnútroštátnych programov národných administratív nie sú známe;

                  50.

                  vyzýva Komisiu, aby identifikovala slabé miesta súčasných systémov riadenia a kontroly a aby zanalyzovala náklady a výnosy rôznych možných zmien; zdôrazňuje, že v prípadoch, kde bude náročné získať dostatočne vysokú úroveň zhody s pravidlami systému, bude k dispozícii viacero možností, ako napríklad zjednodušenie pravidiel, preprojektovanie programu, sprísnenie kontrol alebo ukončenie programu;

                  51.

                  zdôrazňuje, že každé porovnanie odhadovaných prínosov kontrol a nákladov na ne musí byť založené na opodstatnenej viere, že kontroly sa využívajú efektívnym a účinným spôsobom; ďalej zdôrazňuje, že momentálne to nie je úplne ten prípad, ako to už mnoho rokov dokazuje Dvor audítorov, ktorý tvrdí, že systémy riadenia a kontroly sú stále len sčasti účinné;

                  52.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia využíva pojem prípustné riziko chýb výlučne na riadenie rizika chýb a ako základ rozhodnutia o tom, aká úroveň neoprávneného využitia prostriedkov by sa mala považovať za úroveň prijateľnú ex post; zastáva názor, že progresívny prístup k prípadnému zavedeniu celkovej koncepcie prípustného rizika chýb by do nariadenia o rozpočtových pravidlách zahrnul požiadavku, aby Komisia spájala návrhy na výdavky s posúdením rizík nezrovnalostí;

                  53.

                  požaduje štúdiu o rozlišovaní pojmu prah závažnosti, ktorý sa spája s vykonávaním auditu, a teda patrí do hodnotenia Dvora audítorov, a prípustným rizikom chýb, čo je pojem spájaný s internými auditmi, za ktoré zodpovedá Komisia;

         Útvar Komisie pre vnútorný audit (IAS)

                  54.

                  berie na vedomie, že vnútorný audit v Komisii vykonáva na horizontálnej úrovni IAS a na vertikálnej úrovni služba pre vnútorný audit (IAC) v každom generálnom riaditeľstve; je presvedčený, že tento model môže byť efektívny len vtedy, ak bude činnosť vykonávaná IAC spoľahlivá; poznamenáva však, že audit IAS výsledkov auditu IAC by sa mohol vnímať ako hliadkovacia činnosť a mohol by poškodiť vzťahy medzi IAS a IAC;

                  55.

                  vyzýva preto Komisiu, aby uskutočnila externé posúdenie kvality všetkých IAC v Komisii a aby informovala Parlament o výsledkoch;

                  56.

                  navrhuje Komisii, aby v súlade s bežnými pravidlami bezpečnosti a rozdelenia právomocí v oblasti vnútornej kontroly pri spravovaní finančných prostriedkov rozdelila hierarchickú právomoc medzi osoby zodpovedné za účtovníctvo a osoby zodpovedné za prevod finančných prostriedkov;

                  57.

                  berie na vedomie výročnú správu Komisie pre orgán udeľujúci absolutórium [KOM(2010) 447] o vnútorných auditoch vykonaných v roku 2009 a skutočnosť, že vnútorný audítor Komisie zastáva názor, že celkový prehľad na úrovni inštitúcie je potrebný, ak majú byť spoločné postupy ako analýza rizika a riadenie pokračovania činnosti účinné v rámci ochrany inštitúcie ako celku, a tiež s cieľom zabezpečiť riadne finančné hospodárenie;

                  58.

                  vyzýva Komisiu, aby poverila vhodné orgány získaním tohto prehľadu a vypracovaním primeraných odporúčaní, pričom treba dbať na to, aby sa neznížila zodpovednosť za vykonávanie každého postupu; odporúča, aby sa riadiaci rámec Komisie upravil tak, aby sa umožnil posilnený prehľad na úrovni inštitúcií; uvítal by, ak by bol včasne informovaný o vývoji v tejto veci;

                  59.

                  vyzýva IAS, aby vyčlenil časť svojich zdrojov na preskúmanie toho, či sú výdavky hlavných GR efektívne, hospodárne a účinné, čím sa doplnia súčasné finančné audity a audity zhody;

                  60.

                  ďalej vyzýva IAS, aby preveril metodiku, ktorá sa má využiť na vypracovanie hodnotiacej správy podľa článku 318 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a aby posúdilo už uskutočnenú prácu;

         Jednotný audit

                  61.

                  nalieha na zavedenie modelu jednotného auditu, pričom audity by sa vykonávali, zaznamenávali a vykazovali podľa spoločnej normy – ako to navrhuje Dvor audítorov vo svojom stanovisku 2/2004 a ako to opakovane podporil Parlament – kde každá úroveň kontroly vychádza z predchádzajúcej úrovne s cieľom znižovať zaťaženie kontrolovaného subjektu a posilniť kvalitu audítorských činností avšak bez toho, aby sa oslabila nezávislosť príslušných audítorských orgánov; je presvedčený, že vnútorné kontroly by mali poskytovať primeranú istotu o zákonnosti a správnosti príslušných transakcií a súlad so zásadami hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti, a zdôrazňuje, že kontroly by sa mali koordinovať, aby sa predišlo zbytočnej duplikácii; upriamuje pozornosť na skutočnosť, že Dvor audítorov je externý audítor Únie, a preto nie je súčasťou vnútornej kontroly;

                  62.

                  vyzýva Komisiu, aby predložila správu o uskutočniteľnosti zavedenia modelu jednotného auditu uplatniteľného na rozpočet Únie, čím sa ukončí súčasné porovnávanie národných a úniových systémov vnútornej kontroly; vyzýva Komisiu, aby pri výbere vzoriek na audit prijala radšej prístup z hľadiska rizikovosti než prístup založený na štatistickom výbere vzoriek;

                  63.

                  pripomína svoje stanovisko vyjadrené v odseku 65 uznesenia z 27. apríla 2006 (12) o absolutóriu za rozpočtový rok 2004, v ktorom „vyzýva národné kontrolné orgány, aby prevzali zodpovednosť za kontrolu využívania finančných prostriedkov EÚ na miestnej úrovni, čím by dokázali, že uvažovať o zriadení národných úradov Dvora audítorov je zbytočné“; je presvedčený, že ak vnútroštátne audítorské orgány nebudú chcieť, aby verejné orgány v ich členských štátoch prevzali kontrolu nad výdavkami z rozpočtu Únie, treba zvážiť reorganizáciu Dvora audítorov, aby niektorí jeho členovia boli zodpovední za stanovené oblasti politiky, kým iní za skupiny členských štátov; poznamenáva, že počet členov Dvora audítorov sa v posledných rokoch prakticky zdvojnásobil, kým počet oblastí politiky nie, takže Dvor audítorov by to mal v rámci svojich kapacít zvládnuť;

         Transparentnosť

                  64.

                  berie na vedomie rozsudok Súdneho dvora v spojených veciach Volker a Markus Schecke GbR (C-92/09) a Hartmut Eifert (C-93/09) (13) a následnú potrebu dosiahnuť rovnováhu „medzi záujmami Únie na zabezpečení transparentnosti jej opatrení a optimálnom využívaní verejných finančných prostriedkov na jednej strane a zásahom do práv dotknutých prijímateľov do ich súkromného života všeobecne a konkrétne ochranou ich osobných údajov na strane druhej“ (Volker a Markus Schecke GbR, odsek 77 rozsudku); zdôrazňuje však, že Súdny dvor pripomenul platnosť zásady transparentnosti (Volker a Markus Schecke GbR, odsek 68), ktorá je zakotvená v článkoch 1 a 10 Zmluvy o Európskej únii a v článku 15 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a zdôraznil aj skutočnosť, že „zverejnenie údajov týkajúcich sa mien dotknutých prijímateľov prostredníctvom internetu […] posilňuje verejnú kontrolu využívania dotknutých súm a prispieva k optimálnemu využívaniu verejných finančných prostriedkov“ (Volker a Markus Schecke GbR, odsek 75);

                  65.

                  vyzýva Komisiu, aby sa riadila požiadavkou Súdneho dvora a urýchlene navrhla kritériá, podľa ktorých by mal verejný záujem o transparentnosť prevážiť nad ochranou osobných údajov príjemcov finančných prostriedkov z Únie; pripomína, že Súdny dvor navrhol kritériá, ako sú doba poskytovania prostriedkov Únie fyzickým osobám, frekvencia poskytovania pomoci alebo druh a výška pomoci (Volker a Markus Schecke GbR, odsek 89);

                  66.

                  žiada Komisiu, aby vymedzila kritériá, ktoré uviedol Súdny dvor, v nariadení o rozpočtových pravidlách, v právnych predpisoch pre jednotlivé odvetvia a vo všetkých ostatných aktoch spôsobom, ktorý umožní vysokú úroveň transparentnosti, pričom zabezpečí, aby sa údaje o príjemcoch, ktorých sa týkajú tieto kritériá, mohli opäť zverejňovať; nalieha na Komisiu, aby monitorovala povinnosť členských štátov správne a načas zverejňovať údaje, a žiada ju, aby v svojej ďalšej súhrnnej správe uviedla prehľad výsledkov tohto monitorovania;

                  67.

                  pripomína svoju požiadavku z uznesenia o rozpočtovom absolutóriu za rok 2008 štandardizovať štruktúru a formu údajov o príjemcoch na vnútroštátnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni vrátane podrobných informácií o príjemcoch a ich projektoch;

                  68.

                  opakuje svoje presvedčenie, že transparentnosť je jedným z hlavných nástrojov na dosiahnutie zákonnosti a správnosti výdavkov, a domnieva sa, že cieľom by malo byť vytvorenie jednotného a komplexného internetového systému (centrálnej databázy), ku ktorému bude mať každý ľahký prístup, a teda umožní verejnosti ľahko sa dostať ku všetkým kompletným informáciám o výdavkoch Únie podľa rozpočtovej položky alebo podľa príjemcu; trvá na tom, aby Komisia v tejto centrálnej databáze zhromažďovala údaje týkajúce sa príjemcov finančných prostriedkov a aby zabezpečila ľahkú dostupnosť a použiteľnosť týchto údajov; ďalej žiada, aby boli tieto údaje zverejnené v počítačovo spracovateľnej a všeobecne prístupnej forme s možnosťou porovnávania a vyhľadávania v jednom z úradných jazykov Únie;

                  69.

                  v záujme zvýšenia transparentnosti preto navrhuje, aby centrálna databáza s údajmi o príjemcoch finančných prostriedkov umožňovala zobrazovať nielen peňažné toky v údajoch, ale aj prepojenia medzi jednotlivými aktérmi projektu na rôznych úrovniach, pričom by sa vždy zohľadňovala ochrana súkromia;

                  70.

                  vyzýva Komisiu, aby sa pri vytváraní centrálnej databázy inšpirovala výborom vlády USA American Recovery Accountability and Transparency Board a jeho internetovou stránkou (www.recovery.gov);

         Hodnotenia

                  71.

                  zdôrazňuje, že v záujme získania dôvery verejnosti v rozpočet Únie treba sledovať tri ciele:

                              —

                              aby účtovné závierky vyjadrovali pravdivo a verne finančnú situáciu Únie,

                              —

                              aby boli všetky výdavky zákonné a správne a dostali pozitívne vyhlásenie Dvora audítorov o vierohodnosti;

                              —

                              aby všetky výdavky priniesli výsledky, na ktoré boli určené,

                        ďalej poznamenáva, že aj keď sú prvé dva ciele zabezpečené, značná časť zdrojov sa v skutočnosti ešte môže premrhať, ak sa nevenuje dostatočná pozornosť tretiemu cieľu;

                  72.

                  vyzýva Komisiu, aby preskúmala svoje systémy hodnotenia efektívnosti programov výdavkov s cieľom posúdiť, či vytvárajú pridanú hodnotu, či prínos zodpovedá vynaloženým prostriedkom a či dosahujú ciele, na ktoré boli vytvorené; trvá na tom, aby sa takéto hodnotenia vykonávali a následne posudzovali nezávisle; žiada preto, aby sa nezávislé hodnotenia predkladali na kontrolu Parlamentu a jeho príslušným výborom;

         Trvalý krízový mechanizmus

                  73.

                  berie na vedomie závery Európskej rady z 28. – 29. októbra 2010 (EUCO 25/1/10) a skutočnosť, že „hlavy štátov alebo predsedovia vlád... súhlasia s tým, že je potrebné, aby členské štáty zriadili trvalý krízový mechanizmus na zabezpečenie finančnej stability eurozóny“;

                  74.

                  vyzýva Radu a členské štáty, aby dôkladne zvážili nasledujúce otázky pri vytváraní trvalého krízového mechanizmu:

                              —

                              musia sa vypracovať vhodné predpisy pre verejný externý audit, branie na zodpovednosť a plnú transparentnosť v súvislosti s trvalým krízovým mechanizmom,

                              —

                              musí sa zaistiť spoľahlivosť údajov a štatistík,

                              —

                              predpisy o zodpovednosti a výkazníctve musia byť jasné a všetci aktéri, ktorí budú zahrnutí do zodpovednosti, budú musieť byť zapojení aj do vytvorenia mechanizmu,

                              —

                              musí sa určiť politická kontrola Parlamentu v prípade každého vydania eurodlhopisov všeobecne a najmä v súvislosti s trvalým krízovým mechanizmom;

         Informátori

                  75.

                  vyzýva Komisiu, aby preskúmala oblasť informovania a školenia poskytovaného zamestnancom, pokiaľ ide o hlavu II služobného poriadku: Práva a povinnosti úradníkov, s cieľom zabezpečiť, aby boli všetci zamestnanci riadne oboznámení s podmienkami, a najmä povinnosťami podľa článku 22a (96); žiada Komisiu, aby príslušnému výboru Parlamentu poskytla podrobné informácie o práci vykonanej v tejto oblasti;

         Európske školy

                  76.

                  víta skutočnosť, že Dvor audítorov nezistil žiadne významné chyby, ktoré by mohli spochybniť spoľahlivosť kontrolovaných účtov a zákonnosť a správnosť príslušných transakcií;

                  77.

                  vyzýva kanceláriu generálneho tajomníka európskych škôl, aby bezodkladne zabezpečila dôkladné následné kontroly opatrení v súvislosti s odporúčaniami Dvora audítorov za rok 2008 a 2009;

                  78.

                  poukazuje na zvýšenie celkových nákladov v prípade učiteľov vymenovaných členskými štátmi, ktorí dlhodobo chýbali a ktorých museli nahradiť učitelia na čiastočný úväzok; očakáva, že školy budú môcť poskytnúť údaje o týchto mimoriadnych nákladoch;

         Reforma služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev

                  79.

                  poznamenáva, že povesť Únie je silno ovplyvňovaná tým, ako verejnosť vníma jej verejnú službu; poznamenáva, že posledná reforma služobného poriadku neupravila jeho ustanovenia v súvislosti so zmeneným pracovným prostredím, ani neviedla k politike odmeňovania, ktorá by zabezpečila rovnakú odmenu za rovnakú prácu; poznamenáva, že služobný poriadok obsahuje zastarané výhody a príspevky; vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na celkovú modernizáciu služobného poriadku vrátane odstránenia zastaraných výhod a príspevkov;

         Osobitné zistenia

                  80.

                  víta konkrétne opatrenia a zodpovedajúce harmonogramy, ktoré predložila Komisia ako výsledok konštruktívnych rozhovorov v rámci postupu udeľovania absolutória;

         Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje – 56 300 000 000 EUR

                  81.

                  víta skutočnosť, že sa Komisii v ostatných rokoch podarilo znížiť chybovosť na zhruba 2 %; konštatuje však, že v roku 2009 sa chybovosť mierne zvýšila;

                  82.

                  vyzýva Komisiu na prijatie opatrení a zabezpečenie, aby sa zníženie chybovosti stalo trendom, ktorý sa bude každoročne udržiavať, s cieľom zabezpečiť odstránenie nezrovnalostí;

                  83.

                  pripomína, že v prípade poľnohospodárstva a rozvoja vidieka sa prakticky všetky výdavky uskutočňujú v rámci zdieľaného hospodárenia;

                  84.

                  poznamenáva, že Dvor audítorov na základe svojich výsledkov odhaduje, že najpravdepodobnejšia chybovosť pre Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje, na ktoré pripadá takmer polovica rozpočtu, je medzi 2 % a 5 %;

                  85.

                  poznamenáva tiež, že v roku 2009 bolo z 241 preskúmaných transakcií 66 (27 %) ovplyvnených chybami a že 42 (64 %) z týchto transakcií bolo ovplyvnených vyčísliteľnými chybami, najmä chybami oprávnenosti a správnosti vyplývajúcimi z nadhodnotenia oprávnených plôch;

                  86.

                  domnieva sa, že efektívnosť oblastí nákladov ako celku, nie iba jednotlivých projektov treba vyhodnocovať z hľadiska celkového trendu chybovosti;

                  87.

                  berie na vedomie zlepšenie integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS) v Grécku po tom, čo Parlament venoval tejto otázke neustálu pozornosť;

                  88.

                  pripomína však, že Dvor audítorov za posledné roky zaznamenal, že účinnosť IACS je nepriaznivo ovplyvnená nepresnými údajmi v databázach, neúplnými krížovými kontrolami alebo nesprávnymi alebo neúplnými následnými nápravami nezrovnalostí;

                  89.

                  poznamenáva, že pri audite ôsmich platobných agentúr za rok 2009 Dvor audítorov zistil, že systém bol účinný pri zabezpečovaní správnosti platieb len v jednej agentúre, čiastočne účinný v štyroch agentúrach a neúčinný vo zvyšných troch agentúrach;

                  90.

                  berie na vedomie závery Dvora audítorov, že systémy dohľadu a kontroly v oblasti poľnohospodárstva a prírodných zdrojov boli prinajlepšom čiastočne účinné pri zabezpečovaní správnosti platieb;

                  91.

                  ďalej poznamenáva, že Dvor audítorov dospel k záveru, že v prípade IACS sú potrebné výrazné zlepšenia v troch z ôsmich kontrolovaných platobných agentúr;

                  92.

                  berie tiež na vedomie, že Dvor audítorov zistil, že výročná správa o činnosti a vyhlásenie generálneho riaditeľa pre poľnohospodárstvo poskytuje len čiastočne verné hodnotenie finančného hospodárenia z hľadiska správnosti platieb;

                  93.

                  vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že rôznorodé spôsoby členských štátov pri definovaní využitej poľnohospodárskej pôdy vedie k nesprávnej výmere platieb na plochu; očakáva, že Komisia vo svojej hodnotiacej správe posúdi túto prax a poskytne konkrétne príklady;

                  94.

                  vyzýva Komisiu, aby:

                              —

                              zlepšila spoľahlivosť a úplnosť údajov zaznamenaných v systéme identifikácie pozemkových parciel (LPIS),

                              —

                              prijala iniciatívne opatrenia, ktorými zabezpečí, aby všetky databázy systému IACS poskytovali spoľahlivý a úplný audítorský záznam pri všetkých vykonaných úpravách, s dôrazom na krajiny, ktoré majú slabé výsledky,

                              —

                              objasnila a naďalej presadzovala pravidlá tak, aby sa priama pomoc EÚ nevyplácala žiadateľom, ktorí pôdu nevyužívajú na poľnohospodársku činnosť, ani ju neudržiavajú v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave,

                              —

                              preskúmala a zlepšila usmernenia týkajúce sa práce certifikačných orgánov, najmä v súvislosti s prácou na validácii štatistík členských štátov o kontrolách a inšpekciách, a aby Parlamentu poskytla informácie o počte súčasných platobných agentúr a hodnotenie ich spoľahlivosti,

                              —

                              ďalej znižovala byrokraciu, zjednodušila postupy a zabránila nepriaznivým účinkom na poľnohospodárov v dôsledku množstva predpisov, ktoré si niekedy protirečia,

                              —

                              pravidelne informovala Parlament o pokroku uskutočnených prác;

                  95.

                  zastáva názor, že trojstranné stretnutia Dvora audítorov, Komisie a vnútroštátnych orgánov, ktoré sa ukázali byť dôležité pre vzájomné porozumenie a posúdenie problémov v súvislosti s uplatňovaním výročných vyhlásení o vierohodnosti v oblasti politiky súdržnosti, by sa mali rozšíriť na oblasť politiky poľnohospodárstva a prírodných zdrojov s cieľom uľahčiť harmonizovaný výklad a uplatňovanie pravidiel, pokiaľ ide o riadenie a kontrolu výdavkov, ako aj koordinovaný prístup Komisie a Dvora audítorov;

                  96.

                  súhlasí s Dvorom audítorov, že pri zosúlaďovaní účtov sa kladie príliš veľký dôraz na paušálne korekcie a úpravy na zosúladenie, ktoré sa netýkajú konečného príjemcu;

         Súdržnosť – 35 500 000 000 EUR

                  97.

                  pripomína, že spravovanie výdavkov v oblasti súdržnosti sa uskutočňuje spoločne s členskými štátmi, že výdavky sa realizujú prostredníctvom veľkého počtu viacročných operačných programov (OP), že Komisia schvaľuje OP na základe návrhov členských štátov a že členské štáty vyberajú jednotlivé projekty, ktoré sa majú zahrnúť do OP;

                  98.

                  pripomína, že členské štáty spolufinancujú projekty v rámci výdavkov na politiky súdržnosti; konštatuje, že účinné systémy riadenia a kontroly sú v záujme členských štátov, ktoré sa zapájajú formou spolufinancovania na vnútroštátnej úrovni; žiada Komisiu, aby sa snažila o rázne zlepšenie a prekonanie dočasných nedostatkov systémov riadenia a kontroly;

                  99.

                  poznamenáva, že Dvor audítorov odhaduje, že najpravdepodobnejšia chybovosť v oblasti politiky súdržnosti je vyše 5 %; konštatuje, že frekvencia chýb už tretí rok nepretržite klesá;

                  100.

                  konštatuje tiež, že chyby sa vyskytli v 36 % platieb na projekty a že je to stále oblasť s najvyššou chybovosťou;

                  101.

                  domnieva sa, že z hľadiska celkového trendu chybovosti treba vyhodnocovať samotné oblasti nákladov, nie iba jednotlivé projekty;

                  102.

                  berie na vedomie, že právne predpisy v oblasti politík súdržnosti sú zložité, pričom sa vyžaduje súlad s vnútroštátnymi požiadavkami vrátane regionálnych a miestnych orgánov a rôznymi politikami a pravidlami Únie, ako napríklad s pravidlami verejného obstarávania a štátnej pomoci, ako aj skutočnosť, že za implementáciu politiky súdržnosti v členských štátoch zodpovedá mnoho orgánov a ešte vyšší počet príjemcov a prijímateľov podpory Únie;

                  103.

                  domnieva sa, že táto zložitosť je dôležitá stránka, na ktorú treba pamätať, keď sa bude rozhodovať o zlepšeniach a zjednodušeniach;

                  104.

                  poznamenáva, že najväčšia časť odhadovanej chybovosti sa pripisuje chybám oprávnenosti a závažnému nedodržiavaniu postupov verejného obstarávania; ďalej poznamenáva, že len samotné nedodržiavanie pravidiel verejného obstarávania sa podieľa 43 % na všetkých vyčísliteľných chybách a predstavuje takmer tri štvrtiny odhadovanej chybovosti;

                  105.

                  poznamenáva, že porušenia postupov verejného obstarávania odhaľujú neschopnosť dokončiť vnútorný trh Únie; žiada Komisiu a Dvor audítorov, aby vytvorili platformu na konzultačný proces o používanej metodike v súvislosti so závažnosťou porušení zistených v oblasti verejného obstarávania;

                  106.

                  ďalej poznamenáva, že rôznorodosť záujmov bude mať bezpochyby vplyv na účinné plnenie kontrolných povinností členských štátov, pokiaľ ide o výdavky Únie v príslušnom členskom štáte a národné príspevky do rozpočtu Únie z príslušného členského štátu;

                  107.

                  žiada Komisiu, aby analyzovala príčiny tohto porušovania pravidiel verejného obstarávania a aby rozhodne spolupracovala s členskými štátmi na prekonávaní zistených nedostatkov;

                  108.

                  víta v tejto súvislosti zelenú knihu Komisie o modernizácii politiky verejného obstarávania EÚ nazvanú Smerom k účinnejšiemu európskemu trhu verejného obstarávania [KOM(2011) 15]; vyzýva Radu a Komisiu, aby do roku 2012 dokončili prijímanie reformy základných pravidiel Únie v oblasti verejného obstarávania [smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES (14) a 2004/18/ES (15)];

                  109.

                  vyjadruje znepokojenie nad tým, že Dvor audítorov zistil tiež výrazný počet nedostatkov v postupoch verejných súťaží a uzatvárania zmlúv;

                  110.

                  berie na vedomie, že pri minimálne 30 % chýb, ktoré zistil Dvor audítorov, mali orgány členských štátov zodpovedné za realizáciu OP dostatočné informácie na ich odhalenie a nápravu prv, než osvedčili výdavky Komisii;

                  111.

                  je presvedčený, že toto zistenie vážne spochybňuje efektivitu systému, v ktorom členské štáty nesú hlavnú zodpovednosť za presnosť deklarovaných nákladov;

                  112.

                  pripomína, že overovanie riadenia predstavuje hlavný kontrolný prostriedok na predchádzanie nezrovnalostiam, a ľutuje, že v prípade 11 zo 16 kontrolovaných OP boli overenia vykonané riadiacimi orgánmi členských štátov len čiastočne v súlade s požiadavkami právnych prepisov;

                  113.

                  berie na vedomie, že celkovo systémy dohľadu a kontroly na programové obdobie rokov 2007 – 2013 boli len čiastočne v súlade s kontrolovanými hlavnými ustanoveniami právnych prepisov;

                  114.

                  konštatuje, že konečné údaje možno stanoviť len v prípade tých rozpočtových rokov, ktoré možno považovať za uzavreté, a posledný rok, ktorý možno považovať za uzavretý, je rok 2004;

                  115.

                  pripomína, že úlohou Komisie je tiež poskytovať usmernenia členským štátom a rozširovať osvedčené postupy medzi vnútroštátnymi orgánmi; vyzýva všetky GR Komisie, aby v tejto súvislosti ďalej zlepšovali svoju výkonnosť;

                  116.

                  zdôrazňuje, že administratívy členských štátov sú vo vysokej miere zainteresované strany politík, ktoré realizujú v rámci zdieľaného hospodárenia; zdôrazňuje v tejto súvislosti, že zdieľané hospodárenie medzi Komisiou a členskými štátmi závisí od atmosféry vzájomného rešpektovania a uznania medzi príslušnými administratívami; zdôrazňuje, že táto atmosféra sa v značnom rozsahu môže ďalej posilňovať v rámci každodenného riadenia a následných kontaktov medzi Komisiou a administratívami členských štátov;

                  117.

                  žiada, aby Komisia identifikovala osvedčené postupy a šírila ich do členských štátov s cieľom umožniť zvýšené čerpanie fondov a zlepšiť finančné toky u príjemcov zmenou a zjednodušením vykonávacích predpisov týkajúcich sa štrukturálnych fondov na vnútroštátnej úrovni;

                  118.

                  je znepokojený tým, že podľa Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) sa zvyšujú dôkazy o tom, že v mnohých prípadoch sú podvody v štrukturálnych fondoch organizované a plánované a nedošlo k nim len príležitostne; vyzýva všetky zúčastnené strany v členských štátoch a v inštitúciách Únie, aby úzko spolupracovali na riešení tohto javu (výročná správa OLAF 2010, s. 41);

                  119.

                  vyjadruje poľutovanie nad oneskoreným vydávaním ročných súhrnov členských štátov týkajúcich sa štrukturálnych fondov, v dôsledku čoho nie je možné získať primeranú záruku o regulárnosti implementácie regionálnych programov; považuje to za dostatočný dôvod zastavenia platieb zo štrukturálnych fondov EÚ členským štátom;

                  120.

                  vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s revíziou nariadenia o rozpočtových pravidlách preverila efektívnosť NVH ako stimulov a/alebo odradzujúcich prostriedkov, ako aj výhod a zlepšení, ktoré môžu priniesť z hľadiska riadneho finančného hospodárenia; domnieva sa, že do úvahy by sa mala vziať aj skutočnosť, že na obdobie rokov 2007 – 2013 sa v systémoch riadenia a kontroly vykonali významné zmeny a že dosiahnuté výsledky sa musia posúdiť, aby bolo možné urobiť ďalšie zlepšenia; zastáva názor, že zavedenie tohto nástroja by malo Komisii umožniť plniť svoju povinnosť dohliadať na členské štáty a zabezpečovať účinné fungovanie národných systémov riadenia a kontroly;

                  121.

                  vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila kontakty s administratívami členských štátov na účely vzájomnej výmeny informácií s cieľom bezodkladne vyriešiť neuzavreté otázky;

                  122.

                  vyjadruje veľké znepokojenie nad pretrvávajúcim nízkym štandardom systémov riadenia a kontroly niektorých členských štátov a nad pomalým tempom pokroku pri zlepšovaní týchto systémov;

                  123.

                  vyzýva Komisiu, aby do nariadenia o rozpočtových pravidlách začlenila požiadavku povinných NVH, ktoré by boli vydané a podpísané na ministerskej úrovni a riadne preverené nezávislým audítorom, čo by bolo prvým zásadným krokom smerom k väčšej národnej zodpovednosti za výdavky Únie; zastáva názor, že bez zavedenia tohto nástroja Komisia nebude schopná plniť svoju povinnosť dohliadať na členské štáty a zabezpečovať účinné fungovanie národných systémov riadenia a kontroly;

                  124.

                  upriamuje pozornosť na svoj rokovací poriadok, najmä na prílohu VI, článok 6 ods. 3, podľa ktorého predseda na základe správy Výboru pre kontrolu rozpočtu môže v mene Parlamentu „podať na Súdnom dvore Európskej únie žalobu proti príslušnému orgánu podľa článku 265 Zmluvy o fungovaní Európskej únie pre neplnenie povinností vyplývajúcich z pripomienok k rozhodnutiu o udelení absolutória alebo iným uzneseniam o čerpaní výdavkov“; okrem toho pripomína potrebu zabezpečiť účinnú realizáciu pravidelných trojstranných stretnutí v rámci rozpočtového postupu, ako sa stanovuje v článku 324 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

                  125.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že certifikačné orgány podľa nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (16), nemajú zavedené ucelené a jasné audítorské štandardy; vyzýva Komisiu, aby zriadila pracovnú skupinu s členskými štátmi na prípravu jednotných audítorských štandardov s cieľom ďalej posilňovať audítorskú činnosť certifikačných/audítorských orgánov;

                  126.

                  vyzýva Komisiu, aby Parlamentu poskytla informácie o počte a hodnotení spoľahlivosti súčasných riadiacich orgánov;

         Výskum, energetika a doprava – 8 000 000 000 EUR

                  127.

                  pripomína, že väčšina výdavkov v tejto skupine politík sa uskutočňuje prostredníctvom Komisie v režime priameho centralizovaného hospodárenia a v čoraz väčšej miere aj v režime nepriameho centralizovaného hospodárenia prostredníctvom agentúr a spoločných podnikov;

                  128.

                  berie na vedomie, že najpravdepodobnejšia chybovosť odhadnutá Dvorom audítorov pre túto oblasť politík je medzi 2 % a 5 %;

                  129.

                  ďalej berie na vedomie, že Dvor audítorov zistil, že systémy riadenia a kontroly boli len čiastočne účinné pri zabezpečovaní správnosti transakcií;

                  130.

                  poznamenáva, že hlavným zdrojom chýb v tejto skupine politík ostáva uhrádzanie nadhodnotených nákladov na zamestnancov a nepriamych nákladov na výskumné projekty; ďalej si všíma nárast výhrad, pokiaľ ide o priame riadenie (od 4 do 9), najmä v dôsledku zložitých kritérií oprávnenosti;

                  131.

                  ďalej poznamenáva, že vzhľadom na osobitný význam výskumu a vývoja pre hospodárstvo Únie sú chyby v tejto oblasti obzvlášť znepokojujúce;

                  132.

                  pripomína, že v rámci 6. RP sa k výkazom výdavkov príjemcov predložených na úhradu musí priložiť audítorské osvedčenie, ktoré vydáva nezávislý audítor a ktoré dokazuje, že nezávislý audítor má primeranú istotu o tom, že deklarované výdavky splňujú požiadavky oprávnenosti; upozorňuje na skutočnosť, že Komisia sama uznala, že kritériá prijateľnosti schválené na získanie osvedčenia sú príliš reštriktívne;

                  133.

                  znepokojuje ho skutočnosť, že Dvor audítorov zistil chyby v 43 % kontrolovaných výkazov výdavkov, a to v roku 2009, ako aj v roku 2008, ku ktorým audítor poverený osvedčovaním vydal pred predložením na úhradu bezvýhradné stanovisko;

                  134.

                  poznamenáva, že aj keď Komisia v priebehu roka 2009 značne zvýšila objem vymožených neoprávnených nákladov, objem nevyriešených prípadov vymáhania pohľadávok zaznamenal podobný nárast a takmer sa strojnásobil na 31 500 000 EUR;

                  135.

                  domnieva sa, že dôvera verejnosti v oblasti výskumu, energetiky a dopravy je veľmi dôležitá, pretože sa predpokladá, že podiel tejto oblasti v rozpočte Únie sa v nasledujúcich rokoch zvýši;

                  136.

                  vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nezávislí audítori, ktorí nesprávne osvedčia výkazy výdavkov, budú oboznámení s kritériami oprávnenosti pre vykázané náklady a budú prípadne braní na zodpovednosť, aby preskúmala fungovanie systému osvedčovania metodík výpočtu nákladov príjemcov, aby znížila nahromadené nevyriešené prípady vymáhania neoprávnene vyplatených súm a aby v prípade potreby udelila sankcie, aby ďalej zjednodušila pravidlá financovania výskumu, výrazne zlepšila prístup k financovaniu výskumu pre MSP a zabezpečila plnú zodpovednosť za riadne vynakladanie peňazí Únie;

                  137.

                  opakovane vyzýva Komisiu, aby poskytla právnu istotu tým, že upustí od uplatňovania prísnejšie vymedzených pravidiel o účasti retroaktívne a že upustí od požiadavky, aby príjemcovia prepočítali finančné výkazy, ktoré už schválili služby Komisie, čím zníži potrebu následných auditov a spätných korekcií; žiada Komisiu, aby rýchlo vyriešila situácie z minulosti, ktoré vyplynuli z prebiehajúcich kontrol, aby pritom konala s rozvahou a dodržiavala zásady riadneho finančného hospodárenia; odporúča, aby sa takéto sporné situácie z minulosti riešili dohodou medzi všetkými stranami, napr. na základe nezávislého opätovného auditu a/alebo zásahu nezávislého sprostredkovateľa ad hoc;

                  138.

                  víta skutočnosť, že Komisia začala v oblasti výskumu používať sankcie (34 prípadov, získaných 514 330 EUR); napriek tomu podporuje záver IAS, že je potrebný silný mechanizmus zisťovania podvodov;

                  139.

                  ďalej vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že IAS bude mať vo vzťahu k subjektom zriadeným EÚ, ktoré majú právnu subjektivitu a dostávajú príspevky z rozpočtu (spoločné podniky Únie), rovnaké právomoci, aké uplatňuje vo vzťahu k útvarom Komisie, a to v súlade s článkom 185 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách;

                  140.

                  je presvedčený, že 8. RP by mal vychádzať z radikálnej zmeny pohľadu vrátane zavedenia systému bonusov čiastočne nahrádzajúceho súčasný systém priamych predbežných platieb a lepšieho prístupu k rizikovému kapitálu s cieľom posilniť efektívnosť;

         Vonkajšia pomoc, rozvojová pomoc a rozšírenie – 6 600 000 000 EUR

                  141.

                  pripomína, že s väčšinou výdavkov v tejto oblasti politík hospodária v rámci priameho centralizovaného hospodárenia oddelenia Komisie buď v ústredí Komisie alebo na úrovni delegácií Únie („delegácie Európskej únie“ po nadobudnutí platnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie); berie na vedomie zvýšené využívanie spoločného riadenia, napr. v rámci potravinového nástroja;

                  142.

                  domnieva sa, že z hľadiska celkového trendu chybovosti treba vyhodnocovať efektívnosť samotných oblastí nákladov, nie iba jednotlivých projektov;

                  143.

                  berie na vedomie, že najpravdepodobnejšia chybovosť odhadnutá Dvorom audítorov v tejto kontrolovanej oblasti je medzi 2 % a 5 %;

                  144.

                  ďalej berie na vedomie, že v celkovom hodnotení Dvora audítorov týkajúcom sa systémov dohľadu a kontroly sa uvádza, že sú len čiastočne účinné;

                  145.

                  berie tiež na vedomie, že Dvor audítorov zistil, že výročná správa o činnosti a vyhlásenie generálneho riaditeľa EuropeAid poskytuje len čiastočne verné hodnotenie finančného hospodárenia z hľadiska správnosti;

                  146.

                  berie na vedomie, že posudzovanie systémov riadenia a kontroly v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách je nepretržitý proces, ktorý sa uskutočňuje v rámci stanovenom v pláne decentralizovaného riadiaceho postupu pre nástroj predvstupovej pomoci (IPA), čo vedie k tomu, že Komisia udelí riadiace právomoci určenej zložke, programu alebo opatreniu v rámci IPA;

                  147.

                  žiada Komisiu, aby úzko spolupracovala s kandidátskymi a potenciálnymi kandidátskymi krajinami s cieľom účinne zlepšovať systémy riadenia a kontroly, podporovať najlepšie postupy v boji proti podvodom a zabezpečiť, aby ich postupy boli v súlade s pravidlami a normami Únie;

                  148.

                  vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v niektorých potenciálnych kandidátskych krajinách pokračuje vymenúvanie do verejnej správy v rozpore so zákonom o verejnej službe; ľutuje, že súdnictvo funguje v mnohých prípadoch slabo; vyzýva Komisiu, aby poskytla všetkým potenciálnym kandidátskym krajinám potrebné praktické alebo odborné znalosti a inštitucionálne poznatky na účinný boj proti korupcii a pokračovanie v potrebných reformách;

                  149.

                  je znepokojený vysokou mierou zamietnutia v krajinách s decentralizovanou implementáciou, t. j. tam, kde delegácie Únie predbežne kontrolujú dokumenty verejného obstarávania; zdôrazňuje, že vnútroštátne orgány týchto krajín majú zrejme problémy zaviesť rozhodujúce zlepšenia, ktoré sú nevyhnutné na to, aby Komisia upustila od predbežných kontrol; vyzýva Komisiu a kandidátske krajiny, aby zlepšili dialóg a zabezpečili účinnú spoluprácu;

                  150.

                  berie na vedomie osobitnú správu Dvora audítorov č. 12/2009 o účinnosti projektov Komisie v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí pre západný Balkán;

                  151.

                  víta pozitívne hodnotenie systémov dohľadu a kontroly uplatňovaných v oblasti humanitárnej pomoci, ktoré vypracoval Dvor audítorov; napriek tomu vyzýva Komisiu, aby venovala väčšiu pozornosť opatreniam v nadväznosti na nedostatky, ktoré zistil audit o partneroch realizácie a sledovaní rozsahu využívania stredísk humanitárneho verejného obstarávania, a aby ich plne využila;

                  152.

                  vyzýva následníka GR RELEX, aby dokončil svoju metodiku následných kontrol a bezodkladne riešil odporúčania vnútorného audítora vyjadrené v tejto súvislosti;

                  153.

                  vyzýva GR ELARG, aby vytvorilo a zaviedlo mechanizmy na uľahčenie analýzy a kontroly plnenia opatrení z výsledkov vykonaných overovacích pracovných ciest a aby vyčlenilo dostatočné zdroje na analýzu nevyriešených konečných vyhlásení predložených členskými štátmi, ktoré nedávno pristúpili k Únii, no ktoré sa týkajú predvstupového obdobia;

                  154.

                  vyzýva GR ECHO, aby zlepšilo posudzovanie návrhov dokumentovania opatrení humanitárnej pomoci (napr. zavedenie štandardizovaných hodnotiacich správ) a aby vo svojej výročnej správe o činnosti za rok 2010 predložilo správu o skúsenostiach s uplatňovaním potravinového nástroja;

                  155.

                  berie na vedomie, že poskytovanie zahraničnej pomoci môže mať aj negatívne dôsledky – napr. keď skorumpované režimy prijímajúcich krajín zle spravujú finančné prostriedky – a že predchádzanie takýmto dôsledkom treba považovať za najvyššiu prioritu;

                  156.

                  víta skutočnosť, že Komisia vynaložila v rokoch 2007 až 2010 sumu 396 000 000 EUR na podporu úsilia pristupujúcich kandidátskych krajín o zlepšenie súdnych systémov a na boj proti korupcii, ako aj pokrok dosiahnutý v tejto súvislosti; varuje však pred prílišným optimizmom a žiada Komisiu, aby poskytla dôkaz o efektívnom vynaložení týchto peňažných prostriedkov a o tom, či zlepšenie kontrolných štruktúr skutočne viedlo k zvýšeniu sankcií voči skorumpovaným aktérom, a to vrátane vysoko medializovaných prípadov, či sa právne predpisy vykonávajú v plnej miere a či sa podporujú reformy;

                  157.

                  so znepokojením berie na vedomie nedostatky, ktoré zistil Dvor audítorov v decentralizovanom implementačnom systéme (DIS) v Chorvátsku a Turecku; žiada Komisiu, aby predložila správu o opatreniach prijatých na riešenie tohto problému a aby poskytla odhad výšky ohrozených vynaložených prostriedkov;

                  158.

                  žiada Komisiu, a najmä GR ELARG, aby zintenzívnili úsilie o vyriešenie konečných vyhlásení pre program PHARE, program CARDS a prechodný fond a aby pokračovali v uzatváraní týchto programov uvážlivo a načas;

                  159.

                  vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Dvor audítorov sa vo svojej výročnej správe zaoberá významnou časťou predvstupovej pomoci v kapitole 3 (poľnohospodárstvo – 254 000 000 EUR) a 4 (súdržnosť – 65 000 000 EUR); je prekvapený, že na rozdiel od predchádzajúcich rokov výročná správa Dvora audítorov neobsahuje informácie o audítorských návštevách jednotlivých krajín, ktoré nie sú členmi Únie;

                  160.

                  vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že GR REGIO neuskutočnilo v roku 2009 žiadnu návštevu Chorvátska zameranú na audit, hoci sa tam vyskytujú vážne problémy s výberovými konaniami;

                  161.

                  ďalej vyzýva Komisiu, aby informovala medzinárodné organizácie, že budúca pomoc Únie bude podliehať poskytnutiu dôkazov o vierohodnosti vo forme vyhlásenia o vierohodnosti;

                  162.

                  žiada Dvor audítorov, aby uviedol dôvody, prečo vo svojom výbere transakcií v kapitole o vonkajšej pomoci uvádza pomerne nízku chybovosť (13 %) a veľký podiel nevyčísliteľných chýb na úrovni delegácií Únie, pričom neuvádza žiadne dôkazy o presnosti alebo výskyte chýb v oblasti, ktorá už svojou povahou nesie vysokú mieru rizika zneužitia finančných prostriedkov; žiada Komisiu, a najmä delegácie Únie, aby poskytli jasný záznam o audite a všetky ďalšie informácie potrebné na uľahčenie analýzy Dvora audítorov;

         Vzdelávanie a občianstvo – 2 200 000 000 EUR

                  163.

                  pripomína, že s väčšinou výdavkov v tejto oblasti sa hospodári v rámci nepriameho centralizovaného hospodárenia alebo prostredníctvom zdieľaného hospodárenia;

                  164.

                  víta pozitívnu úlohu, ktorú Komisia vykonáva v tejto oblasti prostredníctvom poskytovania usmernení členským štátom, a povzbudzuje Komisiu, aby pokračovala v rozširovaní osvedčených postupov medzi vnútroštátnymi orgánmi;

                  165.

                  berie na vedomie, že Dvor audítorov zistil, že chybovosť vo vyúčtovaní sa pohybuje medzi 2 % a 5 % a že systémy dohľadu a kontroly v tejto oblasti politík boli len čiastočne účinné pri zabezpečovaní správnosti vyúčtovania v roku 2009;

                  166.

                  vyjadruje znepokojenie nad tým, že 29 zo 120 kontrolovaných vyúčtovaní (24 %) obsahovalo vyčísliteľné chyby;

                  167.

                  vyjadruje znepokojenie nad tým, že systémy dohľadu a kontroly na úrovni Komisie v roku 2009 neodhalili a neopravili významný počet chýb vo vyúčtovaniach z toho roku;

                  168.

                  vyzýva Komisiu, aby pokračovala v posilňovaní kontrol vyúčtovaní s cieľom zabezpečiť, aby sa chyby zistili a napravili a aby sa predišlo opakovanému výskytu už skôr zistených chýb;

         Hospodárske a finančné veci – 700 000 000 EUR

                  169.

                  pripomína, že hlavnými programami tejto skupiny politík sú časti šiesteho a siedmeho rámcového programu (RP) pre výskum a technologický rozvoj (222 000 000 EUR), súvisiace financovanie agentúr Únie (116 000 000 EUR), Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (92 000 000 EUR) a rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP), ktorý nahradil viacročný program pre podniky a súkromné podnikanie (MAP) (175 000 000 EUR);

                  170.

                  pripomína ďalej, že väčšina akcií v rámci 6. RP, 7. RP a CIP je financovaná prostredníctvom grantovej dohody s Komisiou a že granty sa vyplácajú takto: záloha pri podpise dohody o grante, potom priebežné a konečné platby na úhradu oprávnených výdavkov na základe výkazov výdavkov predkladaných príjemcami;

                  171.

                  pripomína, že Parlament v uzneseniach o absolutóriu za rozpočtové roky 2007 a 2008 vyzval Komisiu, aby príjemcom umožnila uplatňovať priemerné osobné náklady za nákladovú položku a aby nevyžadovala individuálne náklady osôb, ktoré sú aktívne zapojené do špecifického výskumného projektu; víta v tejto súvislosti rozhodnutie Komisie K(2011) 174 z 24. januára 2011 o troch opatreniach, ktoré zjednodušujú vykonávanie rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES a rozhodnutia Rady č. 970/2006/Euratom;

                  172.

                  berie na vedomie, že hlavné riziko z hľadiska správnosti spočíva v tom, že oprávnené náklady sa vo výkazoch výdavkov nadhodnotia, ale systémy dohľadu a kontroly Komisie to neodhalia, a že Dvor audítorov hodnotí riziko z hľadiska správnosti platieb uskutočnených na základe výkazov výdavkov ako vysoké;

                  173.

                  berie na vedomie názorné príklady spomenuté Dvorom audítorov:

                              —

                              šiesty rámcový program, kde vážne nedostatky vo výkazoch výdavkov nezistila firma, ktorá vydala audítorské osvedčenie, a neodhalili sa ani počas dvoch následných kontrol vykonaných inou externou audítorskou firmou v mene Komisie,

                              —

                              siedmy rámcový program, kde metóda, ktorú príjemca použil na výpočet osobných nákladov, nebola v súlade s pravidlami pre 6. RP ani 7. RP, v dôsledku čoho pri jednom kontrolovanom projekte nadhodnotil deklarované náklady o viac než 17 %, a že rovnaká metodika sa uplatnila na ďalších 13 projektov,

                              —

                              Európska vesmírna agentúra (ESA) – Spoločné riadenie – kde Dvor audítorov zaznamenal, že vo výkaze výdavkov boli zahrnuté náklady, ktoré nemajú byť financované Spoločenstvom, ako aj nedostatočne podložené náklady, ktoré dosiahli takmer 10 % sumy kontrolovanej vzorky. Okrem toho Dvor audítorov zistil aj vážne nedostatky v pravidlách a postupoch verejného obstarávania;

                  174.

                  s obavami a znepokojením berie na vedomie, že Dvor audítorov naďalej zisťuje chyby v platbách, ku ktorým vydal schválený audítor bezvýhradné stanovisko, a že Dvor audítorov považuje audítorské osvedčovanie len za čiastočne účinné pri odhaľovaní chýb v deklarovaných nákladoch;

                  175.

                  berie na vedomie, že Dvor audítorov dospel k záveru, že v platbách v tejto skupine politík sa nevyskytli významné chyby, no tiež že Dvor audítorov odporúča brať zreteľ na typ a rozsah chýb zistených vo výdavkoch v rámcových programoch pre výskum; berie na vedomie, že hoci dva z troch systémov dohľadu a kontroly v tejto skupine politík boli zhodnotené ako účinné, jeden systém bol len čiastočne účinný pri zabezpečovaní správnosti platieb;

                  176.

                  vyzýva Komisiu, aby:

                              —

                              preskúmala súčasné ustanovenia pre predbežné overovanie s cieľom zistiť, aké sú účinné,

                              —

                              na základe skúseností posúdila, či osvedčovanie vykonané externým audítorom, ktorého ustanovil príjemca, je účinnou kontrolou, a aby preskúmala alternatívne metódy overovania,

                              —

                              zvyšovala informovanosť audítorov vydávajúcich osvedčenia o pravidlách oprávnenosti výdavkov s cieľom zlepšiť spoľahlivosť vydávaných audítorských osvedčení a aby v prípade potreby brala takých audítorov na zodpovednosť,

                              —

                              naďalej zlepšovala kvalitu svojich predbežných kontrol postupov verejného obstarávania a priebežných/konečných platieb a zabezpečila, aby boli následné kontroly zahrnuté do plánov práce;

         Komplexné preskúmanie výdavkov

                  177.

                  žiada Komisiu, aby v priebehu roka 2011 bezodkladne vykonala komplexné preskúmanie výdavkov vo všetkých oblastiach činnosti s cieľom zabezpečiť, aby sa všetky výdavky vynakladali účelne, čo umožní identifikovať potenciálne úspory, ktoré by znížili tlak na rozpočet v tomto období úsporných opatrení;

                  178.

                  je presvedčený, že všetky požiadavky na zvýšenie výdavkov v kľúčových prioritných oblastiach je možné uspokojiť šetrením v súčasných programoch a že by preto bolo potrebné lepšie prekontrolovať zastarané alebo neefektívne programy, čo by umožnilo prerozdelenie prostriedkov;

         Prioritné opatrenia

                  179.

                  vyzýva Komisiu, aby predložila príslušnému výboru Parlamentu plán opatrení, ktoré zamýšľa prijať v súvislosti s reformou súčasného postupu udeľovania absolutória, NVH, dokončením riadiacej štruktúry Komisie, systematickým prerušením a pozastavením platieb, ako aj zrušením tohto opatrenia a zlepšením mechanizmov finančných korekcií;

         Reforma súčasného postupu udeľovania absolutória

                  180.

                  vyzýva Komisiu, aby zorganizovala medziinštitucionálnu diskusiu na najvyššej úrovni, na ktorej sa v prvej fáze zúčastnia zástupcovia Rady, Komisie, Dvora audítorov a Parlamentu a v druhej fáze zástupcovia členských štátov, z národných parlamentov a z najvyšších kontrolných inštitúcií s cieľom začať rozsiahlu diskusiu o súčasnom systéme postupu udeľovania absolutória;

                  181.

                  vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na skrátenie lehôt súvisiacich s postupom udeľovania absolutória, aby sa hlasovanie v pléne mohlo uskutočniť v roku nasledujúcom po danom kontrolovanom rozpočtovom roku; vyzýva Dvor audítorov a všetky inštitúcie, aby skrátili a posilnili postup udeľovania absolutória, aby bol pre daňových poplatníkov Únie transparentnejší a zrozumiteľnejší;

         Národné vyhlásenia o hospodárení (NVH)

                  182.

                  zdôrazňuje, že NVH sa majú chápať ako nástroj umožňujúci členským štátom niesť väčšiu zodpovednosť za čerpanie prostriedkov Únie tým, že poskytnú národným parlamentom a audítorským orgánom možnosť podieľať sa na zabezpečení zákonnosti, správnosti a výkonnosti čerpania prostriedkov Únie; domnieva sa, že NVH sú nástrojom, ktorý umožní vnútroštátnym orgánom a inštitúciám Únie spolupracovať a zároveň plne rešpektovať vzájomné úlohy a zodpovednosti;

                  183.

                  pripomína, že Parlament od roku 2005 žiada Komisiu, aby predložila návrh na zavedenie povinných NVH;

                  184.

                  zdôrazňuje, že nielen manažér Únie, ale aj manažér štátu by mal niesť zodpovednosť za použitie prostriedkov, keďže až približne 80 % rozpočtu implementujú vnútroštátne orgány;

                  185.

                  opakovane požadoval, aby minister financií každého členského štátu vydal a podpísal NVH, pokiaľ ide o použitie prostriedkov, a navrhol tiež, aby vnútroštátny audítorský orgán alebo iný nezávislý audítor vykonal audit tohto NVH vydaného ministrom financií, keďže audit vyhlásenia vydaného ministerstvom je za normálnych okolností v právomoci akéhokoľvek nezávislého vnútroštátneho audítorského orgánu;

                  186.

                  víta skutočnosť, že niektoré členské štáty (Dánsko, Holandsko, Spojené kráľovstvo a Švédsko) predkladajú národné vyhlásenia o hospodárení, konštatuje však, že ich kvalita a zrozumiteľnosť je rozdielna;

                  187.

                  domnieva sa, že skutočnosť, že tieto štáty predkladajú NVH, ukazuje ostatným členským štátom, že sa to dá urobiť;

                  188.

                  berie na vedomie, že návrh Komisie o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na ročný rozpočet Únie [KOM(2010) 815, článok 56], počíta so zavedením vyhlásení o hospodárení na riadiacej úrovni; zdôrazňuje, že Parlament sa domnieva, že tento návrh je krokom smerom k NVH, ktoré sú konečným cieľom;

                  189.

                  vyzýva Komisiu, aby predložila formálny návrh na zavedenie povinných NVH riadne podpísaných ministrami financií členských štátov v súlade s týmito krokmi:

                              —

                              analýza kvality, úplnosti, objektívnosti, relevantnosti a použiteľnosti existujúcich NVH vrátane posúdenia pridanej hodnoty poskytnutých informácií, ako aj možných nedostatkov v nich,

                              —

                              vypracovanie usmernení pre vymedzenie spoločných kľúčových aspektov NVH, pričom treba zabezpečiť, aby boli použiteľné pre Komisiu aj Dvor audítorov,

                              —

                              vypracovanie plánu, v ktorom bude stanovený dátum, ku ktorému musia členské štáty dokončiť hlavné kroky v procese zavádzania NVH, ako aj zavedenie povinných NVH do nariadenia o rozpočtových pravidlách do 1. januára 2014, ktorý je štartom pre tvorbu nových finančných výhľadov,

                        a navrhuje, aby bol obsah NVH v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi a bol nápomocný pri audite vykonávanom Dvorom audítorov;

         Dokončenie riadiacej štruktúry Komisie

                  190.

                  zdôrazňuje, že výročná správa generálneho riaditeľa o činnosti, ako aj súhrnná správa kolégia komisárov sú dôležitými prvkami, ktoré umožňujú Komisii podať vysvetlenie orgánu udeľujúcemu absolutórium;

                  191.

                  vyzýva Komisiu, aby analogicky s výzvou na zavedenie NVH na politickej úrovni dokončila svoju riadiacu štruktúru tým, že výročnú správu generálneho riaditeľa o činnosti bude podpisovať zodpovedný komisár a že súhrnnú správu obsahujúcu aj hodnotiacu tabuľku kvality kontrol podľa členského štátu a oblasti politiky bude podpisovať predseda Európskej komisie;

                  192.

                  konštatuje, že v záujme dokončenia svojej riadiacej štruktúry bude Komisia zrejme musieť posilniť postupy s cieľom umožniť kolégiu prijať súhrnnú správu a umožniť zapojenie a účasť jednotlivých komisárov pri príprave výročnej správy generálneho riaditeľa o činnosti, ktorá obsahuje tieto opatrenia vzťahujúce sa na rozpočtový rok 2010:

                              —

                              zaslanie zápisnice zo schôdze, na ktorej kolégium prijme súhrnnú správu, príslušnému výboru Parlamentu a jej zverejnenie,

                              —

                              zaslanie vyhlásenia generálneho riaditeľa o jeho stretnutí so zodpovedným Komisárom s jasným a vyčerpávajúcim vysvetlením obsahu ich rozhodnutí, ako aj akýchkoľvek výhrad týkajúcich sa výročných správ o činnosti príslušnému výboru Parlamentu;

                  193.

                  zdôrazňuje, že tieto opatrenia by žiadnym spôsobom nemali znížiť priamu zodpovednosť každého generálneho riaditeľa alebo iných povoľujúcich úradníkov vymenovaných delegovaním;

         Systematická aktivácia prerušenia a zastavenia platieb a zrušenie tohto opatrenia

                  194.

                  konštatuje, že celkové potvrdené finančné korekcie za rok 2009 predstavujú len v prípade štrukturálnych opatrení sumu 7 719 000 000 EUR (účtovná závierka Európskej únie, rozpočtový rok 2009, strana 112); poznamenáva však, že v účtovníctve boli realizované a zaznamenané len korekcie v sume 5 387 000 000 EUR (7 719 000 000 – 2 332 000 000) (s. 103); domnieva sa, že rozdiel medzi sumami, ktoré sa mali opraviť, a sumami, ktoré skutočne boli opravené, si nevyhnutne vyžaduje zavedenie automatického prerušenia platieb bez rozhodnutia Komisie, a to ihneď po preukázaní významného nedostatku vo fungovaní systémov riadenia a kontroly;

                  195.

                  vyzýva Komisiu, aby zaviedla systematickú aktiváciu prerušenia a zastavenia platieb ihneď po preukázaní významného nedostatku vo fungovaní riadiacich a kontrolných systémov členských štátov;

                  196.

                  domnieva sa, že proces vedúci k dosiahnutiu systematického prerušenia a systematického zastavenia platieb by mal zahŕňať:

                              —

                              zaslanie informácie prehľadne uvádzajúcej všetky doterajšie prerušenia a zastavenia platieb, ako aj dôvody týchto rozhodnutí, príslušnému výboru Parlamentu,

                              —

                              popis jasných a jednoznačných kritérií vzťahujúcich sa na všetky generálne riaditeľstvá, ktorým sa neponechá priestor na interpretáciu budúcich prerušení/zastavení platieb, ako aj zrušení prerušení/zastavení platieb, čím sa vytvorí systematický mechanizmus bez predchádzajúceho rozhodnutia na politickej úrovni,

                              —

                              zaradenie zásady systematického prerušenia a zastavenia platieb v dôsledku dôkazov o závažných nedostatkoch vo fungovaní systémov riadenia a kontroly členských štátov do nariadenia o rozpočtových pravidlách a vypracovanie komplexných usmernení pre členské štáty s cieľom pomôcť vnútroštátnym orgánom predchádzať nedorozumeniam a nezrovnalostiam,

                              —

                              zaslanie kópie akýchkoľvek listov o vymáhaní pohľadávky a akýchkoľvek listov, ktorými sa oznamujú finančné korekcie, parlamentu a najvyššiemu audítorskému orgánu dotknutého členského štátu, ako aj príslušnému výboru Parlamentu;

         Zlepšenie mechanizmov finančných korekcií

                  197.

                  trvá na tom, aby Komisia zlepšila mechanizmy finančných korekcií a zabezpečila, že finančné dôsledky nesprávne vykonaných platieb budú znášať príjemcovia prostriedkov, a nie daňovníci;

                  198.

                  domnieva sa, že proces vedúci k dosiahnutiu tohto cieľa by mal obsahovať aj predloženie týchto položiek príslušnému výboru Parlamentu:

                              —

                              prehľadný, vyčerpávajúci a správny zoznam všetkých finančných korekcií uskutočnených od roku 2000, ako aj informácie o tom, či nesprávne uskutočnené platby boli vrátené alebo boli nahradené inými projektmi, pričom v takomto prípade sa predloží aj kvalitatívne hodnotenie týchto náhradných projektov,

                              —

                              opatrenia, ktoré treba prijať v odozve na konštatovanie Dvora audítorov, že „Komisia niekedy dostáva od členských štátov nespoľahlivé informácie“ (výročná správa za rok 2009, bod 1.49), so zoznamom dotknutých členských štátov a výškou nezrovnalostí, ako aj informáciami o výsledkoch štandardizovaného postupu (odpoveď Komisie v jej výročnej správe za rok 2009, bod 1.34) na obdobie rokov 2007 – 2013,

                              —

                              akčný plán na lepšiu integráciu a zosúladenie zistení Dvora audítorov o ročnej chybovosti na úrovni príjemcov a práce Komisie na následných opatreniach v súvislosti s týmito zisteniami, ako aj finančných korekcií a vymáhania pohľadávok počas celej existencie jednotlivých programov až po postup uzavretia programov a vrátane identifikácie platieb, ktoré môžu byť predmetom ďalšieho overovania a postupov zúčtovania, a lepších následných opatrení v úsilí členských štátov o vymáhanie pohľadávok;

         Hodnotiteľ výkonnosti

                  199.

                  vyzýva Komisiu, aby vymenovala hodnotiteľa výkonnosti, ktorý bude zodpovedný za prípravu hodnotiacej správy, ako sa vyžaduje v článku 318 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a ktorého schváli kolégium komisárov, aby sa stanovilo jasné autorstvo tejto správy;

                  200.

                  domnieva sa, že hodnotiaca správa by sa mala vypracovať tak, aby bol vzťah medzi kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti, ich právnym/politickým základom, sumou výdavkov a dosiahnutými výsledkami zreteľný a prehľadný a aby metodika, ktorá sa má použiť pri jej vypracúvaní, podliehala auditu útvaru pre vnútorný audit, ktorý by mal posúdiť aj vykonanú prácu, a že kľúčové ukazovatele výkonnosti používané všetkými oddeleniami Komisie by mali byť verejne dostupné;

                  201.

                  zastáva názor, že hodnotiaca správa by sa mala predložiť na plenárnej schôdzi počas diskusie, na ktorej budú vyzvaní aj zástupcovia Dvora audítorov, aby sa k nej vyjadrili;

         Zavedenie nového prístupu k čerpaniu prostriedkov

                  202.

                  vyzýva Komisiu, aby zaviedla nový prístup k čerpaniu prostriedkov zameraný na zlepšenie jeho kvality a zabezpečenie správneho a rozumného použitia prostriedkov poskytnutých európskymi daňovníkmi, a to vrátane týchto zásad:

                              —

                              zostavenie rozpočtu Únie na základe preskúmania navrhnutých politík, nákladov dodania pre zúčastnené orgány a príjemcov a cieľov, ktoré by sa dali dosiahnuť dostupnými prostriedkami,

                              —

                              zabezpečenie reálnosti a čo najväčšej jednoduchosti schém a programov,

                              —

                              zabezpečenie úplnej a odsúhlasenej zodpovednosti za čerpanie,

                        a navrhuje, aby Komisia v spolupráci s Dvorom audítorov preskúmala postup s cieľom získať celkové vyhlásenie o vierohodnosti pre každý finančný výhľad a aby dovtedy, kým bude prijatý právny základ, podľa ktorého bude taký postup povinný, uplatňovala tento postup dobrovoľne;

         Pripomienky výborov požiadaných o stanovisko

         Výbor pre rozvoj

                  203.

                  vyjadruje znepokojenie nad tým, že podľa názoru Dvora audítorov sú systémy dohľadu a kontroly pre vonkajšiu pomoc a rozvoj len čiastočne účinné pri zabezpečovaní správnosti platieb a že v platbách sa vyskytli významné chyby; vyjadruje znepokojenie nad tým, že Komisia nezistila chyby v niektorých konečných platbách, ktoré odhalil Dvor audítorov, a nad tým, že Komisia nemonitoruje rozsah, v ktorom partneri využívajú strediská humanitárneho verejného obstarávania; víta skutočnosť, že počet transakcií, v ktorých sa vyskytla chyba (13 %), bol menej než polovičný oproti počtu v predchádzajúcich rokoch, zdôrazňuje však, že je potrebné vyvinúť úsilie o ďalšie zníženie tohto podielu;

                  204.

                  poznamenáva, že GR ECHO nie vždy včas rieši „nedostatky zistené počas pravidelných auditov systémov svojich partnerov“ (17); preto nalieha na GR ECHO, aby posilnilo svoju kapacitu monitorovania a následnej kontroly;

                  205.

                  vyzýva Komisiu, aby komplexnejšie začlenila environmentálne aspekty do rozvojových projektov vrátane programov rozpočtovej podpory a aby zhodnotila presadzovanie environmentálnych aspektov v rozvojovej spolupráci; vyjadruje poľutovanie nad tým, že tieto nedostatky môžu byť dôsledkom nedostatku zamestnancov, a očakáva, že s nástupom Európskej služby pre vonkajšiu činnosť dôjde k pokroku;

                  206.

                  opätovne vyzýva na väčšie zapojenie parlamentov a na konzultáciu miestnej občianskej spoločnosti v partnerských krajinách pri navrhovaní a revidovaní národných strategických dokumentov nástroja rozvojovej spolupráce (DCI);

                  207.

                  naliehavo žiada Komisiu, aby pomohla partnerským krajinám pri budovaní kapacít parlamentnej kontroly a auditu a aby zvýšila transparentnosť a prístup verejnosti k informáciám, najmä ak sa pomoc poskytuje formou rozpočtovej podpory v súlade s ustanoveniami článku 25 ods. 1 písm. b) nariadenia o DCI (18), a vyzýva Komisiu na pravidelné podávanie správ o dosiahnutom pokroku;

                  208.

                  opätovne vyzýva Komisiu, aby preukázala, že použila najmenej 20 % rozvojovej pomoci na základné a stredoškolské vzdelávanie a základnú zdravotnú starostlivosť vrátane bezpečného prístupu k vode a sanitárnym zariadeniam; ďalej navrhuje, aby sa vykonali dôsledné hodnotenia vplyvu týkajúce sa týchto výdavkov s cieľom maximalizovať účinnosť realizovaných programov;

                  209.

                  vyzýva Komisiu, aby kládla väčší dôraz na zdravie žien v rozvojových krajinách všeobecne, a najmä na zlepšenie zdravia matiek, keďže je to oblasť, v ktorej chýba najviac k dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia;

                  210.

                  zdôrazňuje, že mechanizmy rozvojovej pomoci by mali byť zamerané aj na podporu vytvárania bohatstva a pomoc malým a stredným podnikom, keďže vytváranie bohatstva je aj naďalej rozhodujúcim nástrojom na zmierňovanie chudoby; pripomína, že z rozvojových krajín sa podľa odhadov každoročne stráca 800 000 000 000 EUR prostredníctvom nezákonných kapitálových tokov, a pokiaľ by sa tomu predišlo, mohlo by to mať rozhodujúci význam pre zmiernenie chudoby a dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia;

                  211.

                  oceňuje, že organizácie OSN majú často konkrétne skúsenosti a odborné poznatky, ktoré ťažko možno nájsť inde; vyjadruje však znepokojenie, že Komisia vopred nepreukazuje presvedčivo, či je výber organizácie OSN v skutočnosti účinnejší a efektívnejší ako iné spôsoby poskytovania pomoci (19); žiada Komisiu, aby uplatnila transparentnejší a objektívnejší postup výberu spôsobov poskytnutia pomoci;

                  212.

                  naliehavo žiada Komisiu, aby zaistila lepšie zviditeľnenie činností financovaných Úniou v zámorí;

         Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci

                  213.

                  berie na vedomie, že v roku 2009 predstavovala miera využitia platobných rozpočtových prostriedkov z finančného rámca na obdobie rokov 2000 – 2006 v prípade Európskeho sociálneho fondu (ESF) 97,1 % (1 540 000 000 EUR); konštatuje, že priebežné platby a predbežné financovanie pre finančný rámec na obdobie rokov 2007 – 2013 dosiahli celkovú výšku 11 300 000 000 EUR; berie na vedomie úsilie Komisie o zlepšenie finančného hospodárenia; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že napriek finančnej kríze členské štáty nevyužívajú prostriedky z ESF;

                  214.

                  konštatuje, že chybovosť za posledné tri roky poklesla z 54 % v roku 2007 na 36 % v roku 2009; uznáva úsilie Komisie o zníženie chybovosti; žiada väčšie úsilie o to, aby sa znížil predovšetkým počet prípadov úhrady neoprávnených nákladov;

                  215.

                  žiada Komisiu, aby prispela k zlepšeniu finančného hospodárenia tým, že bude pokračovať v akčnom programe zameranom na zrýchlenie postupov rozhodovania v súvislosti s finančnými korekciami;

                  216.

                  víta skutočnosť, že pri plnení programu ESF v roku 2009 sa kládol dôraz na európsku stratégiu zamestnanosti, najmä na opatrenia zamerané na zlepšenie zamestnateľnosti na trhu práce [30,6 % (20)] a na činnosti zamerané na rozvoj vzdelávania a odbornej prípravy [22,8 % (20)], sociálne začlenenie [20,8 % (20)] a rovnaké príležitosti [6,5 % (20)];

                  217.

                  víta úsilie Komisie o získanie komplexného prehľadu prostredníctvom ročných kontrolných správ audítorských orgánov a súhrnných výročných správ od všetkých členských štátov;

         Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa

                  218.

                  zdôrazňuje význam rozpočtových riadkov 17 02 02 (činnosti v prospech spotrebiteľov) a 17 01 04 03 (administratívne riadenie) pre účinné vykonávanie každého ročného pracovného programu v rámci spotrebiteľského programu pre roky 2007 – 2013 a vyzýva Komisiu, aby zvýšila publicitu v súvislosti s dostupnými grantmi [najmä pokiaľ ide o spoločné akcie v rámci nariadenia o spolupráci v oblasti ochrany spotrebiteľa – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 (21) –, v prípade ktorých neboli prijaté žiadne žiadosti]; s potešením berie na vedomie účinné využitie dodatočných zdrojov (2 000 000 EUR) poskytnutých v roku 2009 na pilotný projekt týkajúci sa opatrení na monitorovanie v oblasti spotrebiteľskej politiky;

                  219.

                  víta následné hodnotiace tabuľky spotrebiteľských trhov ako dôležitý nástroj na lepšie monitorovanie a inovačné určovanie poradia trhov; domnieva sa, že vytvorený empirický základ by mal byť podkladom nových politických prístupov na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, a žiada Komisiu, aby použila výsledky hodnotiacich tabuliek v tvorbe svojej politiky vo všetkých relevantných oblastiach;

                  220.

                  s veľkým záujmom si všíma transformáciu Výkonnej agentúry pre program verejného zdravia na Výkonnú agentúru pre zdravie a spotrebiteľov (EAHC) a prvý rok jej pôsobenia s rozšíreným mandátom; blahoželá EAHC k dosiahnutiu cieľov stanovených pre riadenie grantov a zmlúv v rámci spotrebiteľského programu (rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1926/2006/ES (22)); považuje však za problematické, že 3 % platieb sa uskutočnili po lehote splatnosti;

                  221.

                  víta zlepšenia v dosiahnutí miery plnenia vo výške 92 % v prípade platobných rozpočtových prostriedkov určených na uskutočňovanie a rozvoj vnútorného trhu (rozpočtový riadok 12 02 01); konštatuje, že miera plnenia v prípade programu SOLVIT (rozpočtový riadok 12 02 02) dosiahne podľa očakávaní takmer 92 % pri zohľadnení platieb uskutočnených počas rokov 2008, 2009 a 2010 spolu; opäť zdôrazňuje potrebu viesť samostatný rozpočtový riadok pre program SOLVIT;

                  222.

                  vyzdvihuje význam malých a stredných podnikov (MSP) a naliehavo vyzýva Komisiu, aby analyzovala účinnosť súčasných finančných programov MSP a uľahčila ich účasť na výskumných programoch Únie začlenením inovačných finančných nástrojov do rozpočtu Únie;

                  223.

                  berie na vedomie stanovisko Dvora audítorov k tovaru nelegálne dovezenému na územie Únie (v bode 2.22 jeho výročnej správy) a odpoveď Komisie, ktorá obsahuje vysvetlenie vychádzajúce z modernizovaného Colného kódexu; žiada Komisiu, aby čo najskôr podala správu o následných opatreniach v nadväznosti na príslušné rozsudky Súdneho dvora;

                  224.

                  nabáda členské štáty, aby používali vhodné metódy analýzy rizík s cieľom zamerať colné kontroly na vysokorizikových obchodníkov alebo zásielky; navyše vyzýva členské štáty, aby kontroly na základe rizika doplnili o náhodne zvolené kontroly; žiada Komisiu, aby pri vypracovávaní návrhov vykonávacích ustanovení modernizovaného Colného kódexu venovala zvláštnu pozornosť uskutočňovaniu fyzických kontrol tovaru na fiškálne účely, ako aj na účely ochrany a bezpečnosti; žiada zlepšenie kontrol pred auditmi a po auditoch, pokiaľ ide o zjednodušené postupy a centralizované colné konania;

         Výbor pre dopravu a cestovný ruch

                  225.

                  konštatuje, že v rámci rozpočtu na rok 2009, ktorý bol prijatý s konečnou platnosťou a potom zmenený a doplnený v priebehu roka, sa osobitne na politiky v pôsobnosti Výboru pre dopravu a cestovný ruch vyčlenila celková suma 2 427 000 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 2 103 000 000 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch; ďalej poznamenáva, že z týchto súm bolo k dispozícii:

                              —

                              934 582 000 EUR v záväzkoch a 830 594 000 EUR v platbách na transeurópske dopravné siete (TEN-T),

                              —

                              17 600 000 EUR v záväzkoch a 14 500 000 EUR v platbách na bezpečnosť dopravy,

                              —

                              64 971 000 EUR v záväzkoch a 29 054 000 EUR v platbách na program Marco Polo,

                              —

                              146 902 000 EUR v záväzkoch a 109 257 000 EUR v platbách na dopravné agentúry a Európsky úrad pre dohľad nad GNSS,

                              —

                              427 424 000 EUR v záväzkoch a 388 859 000 EUR v platbách na dopravu vrátane prioritnej oblasti udržateľnej mestskej dopravy v rámci siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu a technologického rozvoja,

                              —

                              2 750 000 EUR v záväzkoch na bezpečnosť dopravy,

                              —

                              3 800 000 EUR v záväzkoch a 3 600 000 EUR v platbách na cestovný ruch;

                  226.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že pri skúmaní plnenia rozpočtu na rozpočtový rok 2009 sa Dvor audítorov znovu rozhodol sústrediť skôr na politiky v oblasti energetiky a výskumu než na dopravnú politiku;

                  227.

                  víta trvalo vysokú mieru využitia viazaných aj platobných rozpočtových prostriedkov na projekty TEN-T, ktorá v oboch prípadoch dosahuje takmer 100 %; žiada členské štáty, aby zabezpečili, že z národných rozpočtov sa sprístupnia primerané finančné prostriedky, ktoré náležite doplnia tento záväzok EÚ; pripomína, že Európsky parlament podporoval vyššiu úroveň financovania z EÚ; víta hodnotenie v polovici trvania týkajúce sa projektov v rámci viacročného programu TEN-T na obdobie rokov 2007 – 2013, ktoré bolo zverejnené 27. októbra 2010 a ktoré predpokladá optimalizáciu rozpočtových prostriedkov vyhradených na TEN-T a kladie dôraz na spoľahlivé finančné plánovanie projektov;

                  228.

                  vyjadruje znepokojenie nad tým, že miera využitia platobných rozpočtových prostriedkov, ktoré sa týkajú bezpečnosti, ako aj optimalizácie dopravných systémov a práv cestujúcich, bola opäť veľmi nízka (73 %); vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že 100 % mieru využitia platobných rozpočtových prostriedkov vyhradených na program Marco Polo II bolo možné dosiahnuť iba vďaka tomu, že polovica pôvodne plánovaných prostriedkov bola v priebehu roka 2009 prerozdelená;

                  229.

                  víta, že miera využitia platobných rozpočtových prostriedkov pre program Galileo sa oproti roku 2008 podstatne zvýšila, a zdôrazňuje, že tento program má značný význam pre odvetvie logistiky a udržateľnú dopravu;

                  230.

                  berie na vedomie skutočnosť, že z testovania transakcií na základe vzorky vyplýva najpravdepodobnejšia miera výskytu chýb medzi 2 a 5 %; vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o ďalšie zníženie miery výskytu chýb;

                  231.

                  s uspokojením konštatuje, že Dvor audítorov usúdil, že účtovná závierka Výkonnej agentúry pre transeurópsku dopravnú sieť je vo všetkých významných aspektoch zákonná a v súlade s predpismi; víta skutočnosť, že sa agentúre podarilo obsadiť pracovné miesta, ktoré boli na konci roku 2008 ešte voľné;

                  232.

                  zdôrazňuje, že je nevyhnutné zabezpečiť transparentnosť regionálnej a dopravnej politiky poskytovaním náležitých informácií daňovým poplatníkom a rozpočtovým orgánom a väčšmi tieto politiky koordinovať, a to osobitne pri financovaní TEN-T, keďže v súčasnosti sa iba v minimálnej miere skúma európska pridaná hodnota projektov, takže prostriedky sa nevyužívajú optimálnym spôsobom na to, aby sa odstránili nedostatky, problémy na hraniciach alebo ťažkosti v dôsledku chýbajúcich spojení;

                  233.

                  trvá na tom, aby postup výberu a schvaľovania dopravných projektov bol v rámci politiky súdržnosti spoľahlivejší;

                  234.

                  víta osobitnú správu Dvora audítorov č. 8/2010 o investíciách do železničnej infraštruktúry EÚ, a predovšetkým zistenie, že súčasní koordinátori TEN-T zohrali cennú úlohu najmä tým, že uľahčovali kontakt medzi zúčastnenými stranami; podporuje odporúčanie, aby Komisia zvážila vymenovanie ďalších koordinátorov pre ostatné prioritné projekty;

                  235.

                  berie na vedomie pripomienku Dvora audítorov, že prioritné projekty neboli vyberané na základe skutočných a predpokladaných dopravných tokov a že by sa mohli vo väčšej miere využívať analýzy pomeru nákladov a prínosov; poznamenáva však, že prioritné projekty takisto napĺňajú ciele Únie v oblasti hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ako aj zámer bojovať proti zmene klímy podporou využívania dopravných prostriedkov, ktoré sú väčšmi šetrné voči životnému prostrediu;

         Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci

                  236.

                  víta skutočnosť, že sa dosiahol výrazný pokrok v úrovni plnenia záväzkov v rozpočte, ktoré sa týkajú priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (97,7 % v porovnaní s 87,5 % v roku 2008), ako aj v úrovni plnenia platieb (89,6 % v porovnaní s 80,9 % v roku 2008);

                  237.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že úroveň rušenia platieb bola taká vysoká (8,5 %) hlavne z dôvodu zrušenia platieb v rozpočte agentúr a v prípade rozsiahlych systémov IT (SIS II a VIS);

                  238.

                  víta vysoké miery plnenia štyroch fondov v rámci programu Solidarita a riadenie migračných tokov; poznamenáva, že vysoké miery plnenia tiež odrážajú užitočnosť týchto fondov, a žiada, aby sa to zohľadnilo v budúcom rozpočtovom plánovaní a diskusiách o nasledujúcom viacročnom finančnom rámci so zreteľom na hodnotiace správy v polovici obdobia, ktoré pripravila Komisia;

                  239.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že úroveň plnenia platieb bola nižšia v prípade programov Základné práva a spravodlivosť a Bezpečnosť a ochrana slobôd; berie na vedomie odôvodnenia poskytnuté Komisiou, a síce že výsledky výziev na predloženie návrhov neboli uspokojivé a že hospodárska kríza skomplikovala žiadateľom zabezpečenie spolufinancovania;

                  240.

                  vyjadruje poľutovanie nad zistením Dvora audítorov, že niektoré agentúry neposkytli žiadne vyhlásenie v súvislosti s konsolidovanou účtovnou závierkou alebo predložili upravené vyhlásenie a že požadované údaje chýbali už niekoľko rokov;

                  241.

                  vyzýva Komisiu, aby čo najskôr zverejnila hodnotiace správy v polovici obdobia o rozličných fondoch a programoch;

         Výbor pre kultúru a vzdelávanie

                  242.

                  vyzýva Komisiu, aby naďalej vyvíjala úsilie o neustále znižovanie chybovosti v prípade vyúčtovaní a aby dôkladne zhodnotila programy predchádzajúcej generácie; konštatuje, že miera chýb v prípade riadenia novej generácie programov má klesajúcu tendenciu v porovnaní s predchádzajúcou generáciou, čo odráža užitočnosť technických zmien vložených do predpisov upravujúcich súčasné programy;

                  243.

                  konštatuje, že v oblasti politiky Vzdelávanie a kultúra sa podstatná časť všetkých transakcií vykonáva prostredníctvom národných agentúr; víta v tejto súvislosti úsilie Komisie pomáhať národným agentúram pri zdokonaľovaní ich účtovných systémov a žiada Komisiu, aby v prípade neplnenia požiadaviek auditu Únie podnikla potrebné kroky;

                  244.

                  vyjadruje spokojnosť s rozsiahlejším využívaním nástrojov IT, keďže sa tým znižuje byrokracia a môže to do veľkej miery prispieť k uľahčeniu postupov pre uchádzačov a k skráteniu času potrebného na spracovanie žiadostí;

                  245.

                  naliehavo žiada Komisiu, Výkonnú agentúru pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru a národné agentúry, aby pokračovali v práci na pružných postupoch a ďalšom znížení meškaní v platbách, keďže príjemcovia majú právo očakávať dodržanie harmonogramov uvedených v programových príručkách či iných oficiálnych oznámeniach;

         Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín

                  246.

                  považuje celkové miery plnenia rozpočtových riadkov v oblasti životného prostredia, verejného zdravia a bezpečnosti potravín za uspokojivé;

                  247.

                  zdôrazňuje celkovú mieru plnenia rozpočtu v oblasti životného prostredia vo výške 97,12 %, čo predstavuje lepší výsledok oproti 95,15 % v predchádzajúcom roku v prípade viazaných rozpočtových prostriedkov; poznamenáva ďalej, že miera plnenia platieb dosiahla vysokú hodnotu 99,92 %;

                  248.

                  víta všeobecne výnimočnú úroveň plnenia viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov v oblasti verejného zdravia, ktorá sa v prípade viazaných rozpočtových prostriedkov vo všetkých riadkoch blíži k hodnote 100 %;

                  249.

                  poznamenáva, že vysoká úroveň plnenia v oblasti bezpečnosti potravín, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat a zdravia rastlín zostáva stabilná na úrovni 98 % v prípade záväzkov v porovnaní s predchádzajúcim rokom; berie na vedomie mierny pokles miery plnenia platieb (82 %); vyzýva členské štáty, aby zvýšili úsilie a predkladali Komisii presnejšie odhady v súvislosti s opatreniami eradikácie;

                  250.

                  víta dosiahnutie 99,35 % miery plnenia operačného rozpočtu programu LIFE+ najmä preto, že rozpočtový orgán zvýšil viazané rozpočtové prostriedky v porovnaní s pôvodným návrhom Komisie o 29 000 000 EUR; poznamenáva, že v rámci tretej výzvy programu LIFE + sa vybralo 210 projektov zahrnujúcich akcie v oblasti prírody a biodiverzity (84), environmentálnej politiky a riadenia (115) a informovania a komunikácie (11);

                  251.

                  zdôrazňuje skutočnosť, že príspevok na medzinárodné environmentálne aktivity, ktorý je určený na pokrytie povinných a dobrovoľných príspevkov na medzinárodné dohovory, protokoly a dohody, dosiahol celkovú mieru využitia 84,46 % v porovnaní so 76,12 % v roku 2008; uvedomuje si, že miera plnenia je ovplyvnená aj kolísaním devízových kurzov, keďže väčšina príspevkov sa platí v USD;

                  252.

                  poznamenáva, že finančný nástroj civilnej ochrany, ktorý zahŕňa oblasť reakcie na katastrofy, činnosti zamerané na pripravenosť a opatrenia určené na predchádzanie alebo zníženie vplyvu núdzových situácií, dosiahol mieru plnenia 72,56 %, čo zodpovedá sume 15 411 000 EUR; následne poznamenáva, že miera plnenia platobných rozpočtových prostriedkov dosahuje 44,52 %, keďže výzvy na predloženie ponuky boli zverejnené až v prvom polroku 2009, a teda projekty zatiaľ neboli ukončené;

                  253.

                  poznamenáva, že v súvislosti s pohotovostnými fondmi a prostriedkami týkajúcimi sa výskytu katastrof sú konečné žiadosti o úhradu nákladov predložené členskými štátmi často oveľa nižšie než pôvodný odhad; vyzýva členské štáty, aby zvýšili úsilie a predkladali Komisii presnejšie odhady, a nalieha na Komisiu, aby naďalej poskytovala pomoc členským štátom pri postupe vypracúvania odhadov;

                  254.

                  berie na vedomie, že v rámci rozpočtu na rok 2009 sa realizovali 3 pilotné projekty a 2 prípravné akcie v oblasti životného prostredia a 4 v oblasti verejného zdravia; berie na vedomie nízku kvalitu návrhov predložených k pilotnému projektu Obchodovanie s emisiami oxidu siričitého v Baltskom mori, dôsledkom čoho sa nepodpísala žiadna zmluva; berie na vedomie, že prípravná akcia týkajúca sa kontrolných miest pri preprave zvierat bola zrušená z dôvodu nízkej kvality návrhov, ktoré nesplnili minimálne kritériá hodnotenia;

                  255.

                  zdôrazňuje význam lepšieho zamerania výziev na predkladanie ponúk a poskytovania ďalšej pomoci uchádzačom, najmä v programoch verejného zdravia, s cieľom zabrániť predkladaniu žiadostí projektov, ktoré zjavne nemajú nárok na financovanie alebo majú nízku kvalitu; je si však vedomý toho, že vždy budú mať niektoré projekty ťažkosti pri realizácii;

                  256.

                  zdôrazňuje, že súlad s administratívnymi a finančnými ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách by nemali viesť k zbytočným oneskoreniam pri udeľovaní grantov alebo pri výbere financovaných projektov; vyzýva Komisiu, aby pokračovala v úsilí o zlepšovanie administratívnych postupov, ktoré majú vplyv na využívanie viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov;

                  257.

                  berie na vedomie, že ku koncu roka 2009 spravovala Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebiteľov, administratívny subjekt Európskej komisie, portfólio 361 projektov spolufinancovaných v rámci programu verejného zdravia, z čoho 287 boli podpísané dohody, čo predstavuje celkový príspevok EÚ vo výške 156 000 000 EUR; zdôrazňuje, že administratívny rozpočet potrebný na implementáciu programov Únie dosiahol v prípade Výkonnej agentúry pre program verejného zdravia celkovú výšku 6 400 000 EUR; berie na vedomie nové štruktúrované metódy výkazníctva na umožnenie lepšieho monitorovania plnenia rozpočtu s cieľom zabrániť prenosom a prísne uplatňovať zásadu ročnej platnosti rozpočtu;

                  258.

                  konštatuje, že v komunikácii medzi agentúrami a inštitúciami, ale aj medzi agentúrami a európskou verejnosťou sú nedostatky; nabáda všetky zainteresované strany v agentúrach aj v inštitúciách, aby zlepšili vzájomnú komunikáciu a rozvíjali oblasť vzťahov s verejnosťou;

                  259.

                  naliehavo žiada Komisiu (GR SANCO a GR ENVI), aby príslušným výborom Parlamentu každoročne podávala v rámci postupu udeľovania absolutória správu o efektívnosti a účinnosti realizovaných projektov a programov;

         Výbor pre zahraničné veci

                  260.

                  berie na vedomie, že vo svojej správe o plnení rozpočtu Únie za rozpočtový rok 2009 Dvor audítorov uvádza, že „v platbách za rozpočtový rok končiaci sa 31. decembrom 2009 pre skupinu politík vonkajšej pomoci, rozvojovej pomoci a rozšírenia sa vyskytli významné chyby“ (23); vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že tieto chyby sa týkajú oprávnenosti a nesprávnosti v postupoch obstarávania, čo sú najzraniteľnejšie oblasti voči zlému hospodáreniu a podvodom (24);

                  261.

                  pokiaľ ide o správnosť transakcií v súvislosti s výdavkami na oblasť vonkajších vzťahov, víta zvýšenie frekvencie transakcií, ktoré Dvor audítorov považuje za „úplne správne“ v porovnaní s údajmi za rok 2008 a 2007;

                  262.

                  víta tiež zavedenie nových postupov a kontrolných zoznamov v roku 2009, ktoré umožnili posilniť postupy predbežných kontrol v rámci GR RELEX;

                  263.

                  trvá na tom, aby sa Parlamentu v súvislosti s vykonávaním európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP) bezodkladne poskytli informácie o stanovených cieľoch a zvolených úlohách, aby mohol lepšie formulovať svoje odporúčania Rade a vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku;

                  264.

                  víta skutočnosť, že Komisia vynaložila v rokoch 2007 až 2010 sumu 396 000 000 EUR na podporu úsilia pristupujúcich kandidátskych krajín o zlepšenie súdnych systémov a boj proti korupcii, ako aj pokrok dosiahnutý v tejto súvislosti; varuje však pred prílišným optimizmom a žiada Komisiu, aby poskytla dôkaz o efektívnom vynaložení týchto peňažných prostriedkov a o tom, či zlepšenie kontrolných štruktúr skutočne viedlo k zvýšeniu sankcií voči skorumpovaným aktérom, a to vrátane vysoko medializovaných prípadov, či sa právne predpisy vykonávajú v plnej miere a či sa podporujú reformy;

                  265.

                  berie na vedomie zvýšené využívanie spoločného riadenia v rámci potravinového nástroja a vyzýva GR ECHO, aby v rámci svojej výročnej správy o činnosti za rok 2010 informovalo o svojej skúsenosti s uplatňovaním tohto nástroja;

         Výbor pre regionálny rozvoj

                  266.

                  poznamenáva, že kohézne fondy podliehajú osobitne komplexným pravidlám a realizujú sa inak než ostatné oblasti výdavkov Únie, takže sú náchylnejšie na chyby; poukazuje na skutočnosť, že chybovosť vo výdavkoch na politiky súdržnosti je stále najvyššia zo všetkých platieb Únie (v roku 2009 bola vyššia než 5 %); napriek tomu vyzdvihuje výrazný pokles chybovosti v porovnaní s rokom 2008 a v tejto súvislosti požaduje ďalšie zjednodušenie a technickú pomoc s cieľom poskytnúť členským štátom a regiónom možnosť účinnejšieho vykonávania opatrení; poukazuje na to, že regionálnym orgánom treba poskytnúť technické znalosti a odbornosť, ktorými disponuje Komisia alebo členské štáty, čo im umožní zlepšovať efektívnosť a účinnosť prostriedkov, ktoré získajú;

                  267.

                  konštatuje, že porušenie pravidiel verejného obstarávania zostáva jedným z najčastejších dôvodov spôsobujúcich nezrovnalosti, čo je čiastočne dôsledkom ich komplexnosti; odporúča zjednodušiť a zoštíhliť pravidlá verejného obstarávania s cieľom znížiť celkový výskyt chýb;

                  268.

                  vyjadruje znepokojenie nad tým, že generálne riaditeľstvo pre regionálnu politiku (GR REGIO) vo svojom vyhlásení o vierohodnosti vo výročnej správe o činnosti za rok 2009 uvádza, že v prípade 38 zo 79 programov nemá primeranú istotu o zákonnosti a správnosti príslušných transakcií v súvislosti s úhradou deklarovaných výdavkov v roku 2009; požaduje ďalšie podrobnosti o chýbajúcich informáciách týkajúcich sa úhrad v roku 2009; poznamenáva, že členské štáty sú povinné poskytovať dostatočné informácie vo svojich výročných správach o činnosti, a žiada Komisiu, aby navrhla sankčný systém v prípade, že jej poskytnuté informácie neumožnia zabezpečiť zákonnosť a správnosť;

                  269.

                  víta stanovisko Dvora audítorov č. 1/2010 o zlepšovaní finančného hospodárenia s rozpočtom Európskej únie: riziká a výzvy a upriamuje pozornosť na čiastočnú účinnosť systémov dohľadu a kontroly vo viacerých vysokorizikových oblastiach týkajúcich sa Plánu hospodárskej obnovy Európy (PHOE), najmä v oblasti súdržnosti a rozvoja vidieka;

                  270.

                  v súvislosti s revíziou nariadenia o rozpočtových pravidlách zdôrazňuje potrebu vyjasniť pravidlá a systémy riadenia, ktoré patria do spoločnej správy, a zdôrazňuje, že v prípade politiky súdržnosti je ich potrebné vyjasniť čo najlepšie, aby sa zabránilo prípadným rozporom s nariadením o rozpočtových pravidlách; poznamenáva, že problémom v oblasti riadenia, ktoré vznikajú medzi nariadením o rozpočtových pravidlách a nariadeniami o súdržnosti, možno predísť lepším zosúladením pravidiel oprávnenosti naprieč rôznymi politikami; zastáva však názor, že zjednodušenie, najmä pokiaľ ide o revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách, musí zaručovať stabilitu pravidiel a systémov riadenia z dlhodobého hľadiska;

                  271.

                  vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili možnosť rozvíjať zásadu „zmluvy o dôvere“, ktorá umožňuje obmedziť kontroly zaťažujúce systémy osvedčené v boji proti chybovosti a podvodom;

                  272.

                  poznamenáva, že riadiacim a audítorským systémom programov INTERREG čiastočne chýba jednotný prístup, ktorý by uznávali audítorské orgány všetkých zúčastňujúcich sa členských štátov; požaduje vzájomné uznávanie spoločného súboru pravidiel a štandardov medzi orgánmi členských štátov zapojených do audítorského preverovania a kontrolovania cezhraničných programov;

                  273.

                  pokiaľ ide o ďalšie poznámky osobitnej povahy, ktoré sú súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, odvoláva sa na svoje uznesenie z 10. mája 2011 o osobitných správach Dvora audítorov v súvislosti s absolutóriom Komisii za rok 2009 (25).

         (1)  Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2009.

         (2)  Ú. v. EÚ C 308, 12.11.2010, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 303, 9.11.2010. s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 308, 12.11.2010, s. 129.

         (5)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (6)  Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1.

         (7)  Ú. v. EÚ L 343, 27.12.2007, s. 9.

         (8)  Ú. v. ES L 11, 16.1.2003, s. 1.

         (9)  Závery Rady Ecofin o rozpočtových usmerneniach na rok 2011 prijaté 16. marca 2010, dokument 6794/10, 24. februára 2010, s. 9.

         (10)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0401.

         (11)  Napríklad odseky 23 a 24 uznesenia Európskeho parlamentu z 24. apríla 2007 s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2005, oddiel III – Komisia (Ú. v. EÚ L 187, 15.7.2008, s. 25).

         (12)  Ú. v. EÚ L 340, 6.12.2006, s. 5.

         (13)  Rozsudok z 9. novembra 2010 v spojených veciach C-92/09 a C-93/09 Volker a Markus Schecke GbR a Hartmut Eifert/Land Hessen, zatiaľ neuverejnený v zbierke.

         (14)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.

         (15)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114.

         (16)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

         (17)  Výročná správa Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rok 2009, s. 144, odsek 6.42.

         (18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41).

         (19)  Osobitná správa Dvora audítorov č. 15/2009 o pomoci EÚ vykonávanej prostredníctvom organizácií OSN: rozhodovanie a monitorovanie.

         (20)  Z potvrdených výdavkov.

         (21)  Ú. v. EÚ L 364, 9.12.2004, s. 1.

         (22)  Ú. v. EÚ L 404, 30.12.2006, s. 39.

         (23)  Ú. v. EÚ C 303, 9.11.2010, s. 146.

         (24)  Ú. v. EÚ C 303, 9.11.2010, s. 140.

         (25)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0195 (pozri stranu 63 tohto úradného vestníka).

      UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
      z 10. mája 2011
      o osobitných správach Dvora audítorov v súvislosti s absolutóriom Komisii za rok 2009
      EURÓPSKY PARLAMENT,

                  —

                  so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2009 (1),

                  —

                  so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rozpočtový rok 2009 [SEK(2010) 963 – C7-0211/2010] (2),

                  —

                  so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami inštitúcií (3) a na osobitné správy Dvora audítorov,

                  —

                  so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa spoľahlivosti účtovnej závierky a zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, ktoré vydal Dvor audítorov v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (4),

                  —

                  so zreteľom na svoje rozhodnutie z 10. mája 2011 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009, oddiel III – Komisia (5), a na svoje uznesenie s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou uvedeného rozhodnutia,

                  —

                  so zreteľom na osobitné správy Dvora audítorov vypracované na základe článku 287 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

                  —

                  so zreteľom na odporúčania Rady z 15. februára 2011 o udelení absolutória Komisii za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009 (05891/2011 – C7-0053/2011),

                  —

                  so zreteľom na článok 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii, články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a články 179a a 180b Zmluvy o Euratome,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (6), a najmä na jeho články 145, 146 a 147,

                  —

                  so zreteľom na článok 76 rokovacieho poriadku a prílohu VI k rokovaciemu poriadku,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská ďalších príslušných výborov (A7-0135/2011),

                  A.

                  keďže podľa článku 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii Komisia plní rozpočet a riadi programy a koná tak podľa článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v spolupráci s členskými štátmi na vlastnú zodpovednosť v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia;

                  B.

                  keďže osobitné správy Dvora audítorov poskytujú informácie o otázkach záujmu týkajúcich sa využívania finančných prostriedkov, ktoré sú preto užitočné pre Parlament pri výkone jeho úlohy orgánu udeľujúceho absolutórium;

                  C.

                  keďže poznámky Európskeho parlamentu týkajúce sa osobitných správ Dvora audítorov sú neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia Európskeho parlamentu z 10. mája 2011 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2009, oddiel III – Komisia,

         VŠEOBECNÉ POZNÁMKY

                  1.

                  víta skutočnosť, že Dvor audítorov každý rok produkuje viac osobitných správ, pričom tieto správy sú stále kvalitnejšie; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že z dôvodu pravidiel platných v Parlamente sa im nanešťastie nie vždy dostane toľko politickej pozornosti, akú by si zaslúžili;

                  2.

                  upozorňuje, že tieto osobitné správy majú veľký význam pri posudzovaní programov a projektov a pri ich zmenách a/alebo úpravách, lebo môžu viesť k efektívnejšiemu využívaniu ľudských a rozpočtových zdrojov; oceňuje pozitívny prístup Komisie k týmto procesom a jej ochotu urýchlene prijať opatrenia na nápravu väčšiny nedostatkov, na ktoré Dvor audítorov v týchto správach upozornil;

                  3.

                  opäť vyzýva jeho príslušné orgány, aby prispôsobili predpisy takým spôsobom, aby príslušný výbor mohol rozhodnúť, či je na základe závažnosti zistení Dvora audítorov potrebné vypracovať iniciatívnu správu na plenárnu schôdzu nad rámec kvót stanovených pre iniciatívne správy;

         ŠPECIFICKÉ POZNÁMKY

         Časť I:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 15/2009 s názvom Pomoc EÚ vykonávaná prostredníctvom organizácií OSN: rozhodovanie a monitorovanie

                  4.

                  konštatuje, že objem financií Únie na rozvoj poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN sa v období 2002 až 2008 zdvojnásobil na viac ako 1 miliardu EUR;

                  5.

                  uznáva, že poskytovanie pomoci prostredníctvom organizácií OSN môže viesť k úsporám z rozsahu, ako aj k vyššej účinnosti pomoci z dôvodu lepšej koordinácie darcov, no poukazuje na to, že to nemusí byť vždy tak, keďže organizácie občianskej spoločnosti často poskytujú hodnotné miestne znalosti a ich zapojenie môže viesť k vyššej zodpovednosti zo strany partnerov v rozvojovej krajine;

                  6.

                  vyjadruje znepokojenie zo zistenia Dvora audítorov, že sa vyskytujú ťažkosti, pokiaľ ide o premenu prísnych právnych požiadaviek na objektívny a transparentný výber partnerov na praktické kritériá podpory rozhodovania;

                  7.

                  vyzýva preto Komisiu, aby vypracovala jasné kritériá výberu a výberové procesy, ktoré zaručia výber najefektívnejších a najúčinnejších nástrojov poskytovania pomoci vo všetkých prípadoch;

                  8.

                  žiada Komisiu, aby dôkladnejšie monitorovala projekty pomoci realizované organizáciami OSN s cieľom zaručiť ich skutočný dosah a nákladovú efektívnosť;

                  9.

                  zastáva názor, že v návrhu Komisie o trustových fondoch združujúcich viacerých darcov sa majú skombinovať kapacity Komisie na tvorbu, riadenie a koordináciu takýchto fondov s dostatočnou demokratickou a rozpočtovou kontrolou;

                  10.

                  domnieva sa, že ďalšia spolupráca so systémom OSN by mala závisieť od uspokojivého napredovania reformného procesu OSN, postavenia Komisie v systéme OSN a rozvoja procesov a postupov týkajúcich sa stíhania trestných činov spáchaných personálom v medzinárodných organizáciách; ďalej sa domnieva, že je potrebné vytvoriť systém vyšetrovania a spätného získavania neoprávnene použitých finančných prostriedkov EÚ;

                  11.

                  považuje za potrebné dokončiť existujúci kontrolný rámec tým, že sa príslušným povoľujúcim úradníkom Komisie vymenovaným delegovaním, útvaru pre vnútorný audit Komisie a Dvoru audítorov poskytne prístup k správam OSN o vnútornom audite;

                  12.

                  vyjadruje presvedčenie, že Parlamentu by mali byť poskytnuté dôkazy o vierohodnosti vo forme vyhlásenia o vierohodnosti od medzinárodnej organizácie, podobného vyhláseniu, ktoré musia vydávať povoľujúci úradníci Komisie vymenovaní delegovaním, a požiadavkám Parlamentu na vnútroštátne vyhlásenia o hospodárení, ktoré podávajú členské štáty;

                  13.

                  zastáva názor, že vytvorenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a jej zložitej štruktúry, ktorá úradníkom umožňuje spravovať finančné prostriedky Komisie určené na vonkajšie činnosti, ešte zdôrazňuje naliehavosť problémov v oblasti riadenia a kontroly; preto je presvedčený, že Únia musí v rámci OSN dosiahnuť rovnaké postavenie ako členské štáty, aby sa dosiahol viditeľný pokrok v oblasti kontroly a prípadného spätného získavania prostriedkov alebo iných záväzkov;

                  14.

                  naliehavo žiada Komisiu, aby rozšírila množstvo informácií o využívaní ERF na vnútroštátnej a regionálnej úrovni v krajinách AKT a aby zaistila lepšie zviditeľnenie všetkých činností financovaných Úniou v zámorí;

         Časť II:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 17/2009 s názvom Aktivity odborného vzdelávania žien spolufinancované z Európskeho sociálneho fondu

                  15.

                  pripomína Dvoru audítorov a Komisii, že podľa článku 8 Zmluvy o fungovaní EÚ je presadzovanie rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami jednou zo základných zásad Európskej únie vo všetkých jej činnostiach; preto sa musí rodové hľadisko brať do úvahy vo všetkých fázach rozpočtového postupu vrátane prípravy, plnenia a auditu rozpočtu Európskej únie;

                  16.

                  pripomína Dvoru audítorov a Komisii závery a odporúčania vyššie uvedenej štúdie o rodovom rozpočtovaní;

                  17.

                  víta správu založenú na hodnoteniach, ktoré sa uskutočnili v Komisii a piatich členských štátoch (vo Francúzsku, Nemecku, Spojenom kráľovstve, Španielsku a Taliansku) a ktoré sa celkovo týkali 76 % výdavkov na aktivity odborného vzdelávania žien spolufinancovaných z Európskeho sociálneho fondu v plánovacom období rokov 2000 – 2006; poznamenáva však, že správa odhalila viacero slabín pri stanovovaní opatrení a výbere projektov, ktoré skúmal Dvor audítorov, a všimla si nedostatky týkajúce sa monitorovania programov;

                  18.

                  poznamenáva, že aktivity odborného vzdelávania zahrnuté do kontrolovaných programov neboli vytvorené v rámci priamej odozvy na analýzy potrieb trhu práce a prijaté opatrenia mali sklon ponechávať široký výber možností, ako sa mali aktivity realizovať, a nepodarilo sa im dostatočne sa zamerať na konkrétne cieľové skupiny; ľutuje, že Dvor audítorov nezohľadnil širšie okolnosti návratu žien do práce či zlepšenia ich zručností;

                  19.

                  chápe, že budúce operačné programy musia zohľadniť analýzu trhu práce, aby aktivity odborného vzdelávania mohli zodpovedať zisteniam obsiahnutým v tejto analýze; naďalej sa však domnieva, že odborná príprava žien musí prehĺbiť ich zručnosti a zároveň zohľadniť osobitné potreby žien, ako napríklad starostlivosť o deti a flexibilný pracovný čas; ďalej podporuje zavedenie účinného postupu výberu projektov s cieľom schvaľovať projekty, ktoré riešia problém nerovnosti a reagujú na problémy zdôraznené v analýze;

                  20.

                  poznamenáva, že kritériá výberu projektov v kontrolovaných členských štátoch s využitím aktuálnych ukazovateľov nedostatočne zohľadnili analýzy trhu práce a nezabezpečili súlad vybraných projektov s celkovými cieľmi plánu; odporúča, aby sa ukazovatele v budúcnosti viac zameriavali na rodovú rovnosť, aby sa stanovovali jasnejšie ciele a aby sa zvýšila spoľahlivosť informácií, čo by zabezpečilo efektívne hodnotenie zo strany vykonávajúcich orgánov, členských štátov a Komisie;

                  21.

                  žiada Komisiu, aby pokračovala v monitorovaní zavádzania vhodných a realizovateľných ukazovateľov členskými štátmi a zaistila tak zber spoľahlivých údajov, čo umožní sformulovať zmysluplné závery o účinnosti a efektívnosti spolufinancovaných aktivít; žiada o pravidelné informácie o dosiahnutom pokroku, ktoré zabezpečia, že povinnosti týkajúce sa sponzorov projektov sa pre nich nestanú prílišným bremenom;

                  22.

                  vyzýva Dvor audítorov, aby zohľadnil poznámku Komisie uvedenú vo výročnej správe k plneniu rozpočtu v súvislosti s rozpočtovými položkami 4 a 13, v ktorej sa uvádza, že tieto položky sú svojím rozsahom širšie a zahŕňajú okrem iného politiku rodovej rovnosti;

                  23.

                  vzhľadom na pretrvávajúci rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v Európe vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala aktivity odborného vzdelávania zamerané na ženy, ktoré ženám umožnia získať alebo zdokonaliť zručnosti potrebné na nápravu tejto nerovnosti;

                  24.

                  vyjadruje poľutovanie nad tým, že Dvor audítorov vo výročnej správe vyslovil pripomienky týkajúce sa neoprávnene vyplatených súm pri vykonávaní projektu Daphne II; naliehavo žiada Komisiu, aby situáciu ďalej sledovala a zabezpečila riadne vykonávanie programu Daphne v budúcnosti;

                  25.

                  opakuje svoju žiadosť Komisii a Dvoru audítorov, aby do správ o absolutóriu zahŕňali informácie o politikách týkajúcich sa uplatňovania rodového hľadiska a aby uvádzali údaje rozdelené podľa pohlavia;

         Časť III:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 1/2010 s názvom Kontrolujú sa zjednodušené colné postupy na dovoz účinne?

                  26.

                  víta zverejnenie správy Dvora audítorov a dôkladnú analýzu, ktorú Dvor audítorov vykonal;

                  27.

                  oceňuje kľúčovú úlohu zjednodušených colných postupov na dovoz pre hospodárske subjekty, pokiaľ ide o uľahčenie obchodu, ľutuje však, že tieto postupy viedli k neoprávneným stratám pre rozpočet Únie a k porušeniam obchodnej politiky Únie;

                  28.

                  víta zlepšený regulačný rámec pre zjednodušené postupy na dovoz zavedené od začiatku roka 2009 a očakáva, že Komisia dokončí svoje usmernenia pre následné audity bez akéhokoľvek ďalšieho zdržania a najneskôr do konca roku 2011;

                  29.

                  vyzýva členské štáty, aby urýchlene zaviedli tento rámec, a žiada Komisiu, aby dôkladne sledovala dosiahnutý pokrok;

                  30.

                  pokladá nedostatok účinnej kontroly zjednodušených postupov v súvislosti s dovozom v členských štátoch, ktorý odhalila správa, za neprijateľný, a vyzýva Komisiu, aby naďalej skúmala účinnosť kontrol zjednodušených postupov v členských štátoch, a najmä pokrok zo strany členských štátov pri vykonávaní následných auditov (napríklad ich frekvencia, metodika, využívanie analýzy rizika a organizácia), a aby predložila výsledky takéhoto skúmania Parlamentu do konca roka 2011 najmenej o polovici členských štátov a do konca roku 2012 o ostatných členských štátoch;

                  31.

                  domnieva sa, že členské štáty by mali vynaložiť viac úsilia na zabezpečenie výberu colných poplatkov, najmä vzhľadom na skutočnosť, že 25 % týchto poplatkov si ponechávajú ako kompenzáciu za náklady spojené s ich výberom;

                  32.

                  žiada, aby Dvor audítorov zvážil následné opatrenia k tejto osobitnej správe po zavedení usmernení pre následné audity, a vyzýva Komisiu, aby poskytla Parlamentu odhady strát v tradičných vlastných zdrojoch, ktoré vznikli v dôsledku súčasných neúčinných kontrol zjednodušených postupov v členských štátoch;

                  33.

                  žiada Komisiu, aby preskúmala holandskú myšlienku auditov pred udelením povolenia, ktoré napriek tomu, že sa v Holandsku plošne nevykonávajú, Dvor audítorov pokladá za plne zodpovedajúce jeho vlastnému kontrolnému modelu, aby odporučila používanie tohto modelu v ostatných členských štátoch a aby informovala Parlament o dosiahnutom pokroku do septembra 2011;

                  34.

                  naliehavo žiada Komisiu, aby podrobnejšie preskúmala otázku zneužívania „vyššieho stupňa zjednodušenia“ (upustenie od povinnosti informovať) a aby do konca postupu udeľovania absolutória za rok 2009 poskytla Parlamentu podrobné údaje o výskyte vyššieho stupňa zjednodušenia v jednotlivých členských štátoch; vyzýva Komisiu, aby podrobnejšie vymedzila osobitné okolnosti, za ktorých môžu obchodníci využívať upustenie od povinnosti informovať;

                  35.

                  žiada Komisiu, aby do februára 2011 preskúmala prípady Belgicka, Francúzska, Írska, Spojeného kráľovstva a Švédska, v ktorých obchodníci neboli schopní poskytnúť požadované colné doklady v rámci následných auditov, a aby do konca postupu udeľovania absolutória za rok 2009 informovala Parlament o opatreniach prijatých týmito členskými štátmi v záujme nápravy situácie;

                  36.

                  vyjadruje poľutovanie nad nesúrodou politikou Únie v oblastí sankcií, ktoré by členské štáty ukladali obchodníkom, ktorí porušujú právne predpisy týkajúce sa zjednodušených postupov prijatých v ich záujme s cieľom uľahčiť im hospodársku činnosť; vyzýva Komisiu, aby informovala Parlament, pokiaľ ide o kroky prijaté na nápravu tejto situácie;

                  37.

                  vyzýva členské štáty, aby upozornili hospodárske subjekty na ich povinnosti pri využívaní zjednodušených postupov napríklad aj prostredníctvom povinnej odbornej prípravy;

         Časť IV:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 2/2010 s názvom Účinnosť schém podpory projektových štúdií a budovania nových infraštruktúr v rámci šiesteho rámcového programu pre výskum

                  38.

                  berie na vedomie rastúcu konkurenciu, ktorej Únia čelí v oblasti výskumu, vývoja a inovácií zo strany tradičných konkurentov a krajín s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom; konštatuje preto, že výskum a konkrétne nová výskumná infraštruktúra sú nevyhnutnými podmienkami splnenia cieľov Únie stanovených v stratégii EÚ 2020: inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast;

                  39.

                  zdôrazňuje, že Komisia by mala starostlivo posúdiť všetky faktory, aby za vynaložené prostriedky dosiahla najlepší pomer medzi kvalitou a cenou; konštatuje však, že ani osobitná správa, ani odpoveď Komisie neobsahujú žiaden jednoznačný dôkaz, ktorý by mohol viesť k záveru, že Komisia skutočne za svoje prostriedky dosiahla najlepší pomer medzi kvalitou a cenou;

                  40.

                  zdôrazňuje dôležitosť záverov analýzy Komisie z roku 2000, podľa ktorých je v oblasti technického rozvoja zameraného na infraštruktúru nedostatok kritickej masy; konštatuje, že ani z tejto osobitnej správy, ani z odpovede Komisie nemožno prijať záver, že charakteristické vlastnosti a počet financovaných projektov (celkovo 28) dosahujú túto kritickú masu; vyzýva preto Komisiu, aby v tomto konkrétnom prípade spresnila cieľ dosiahnutia kritickej masy a spôsob jeho podpory;

                  41.

                  konštatuje, že pokiaľ ide o projektové štúdie, nie je úplne jasné, či Dvor audítorov pri rozhovoroch s príjemcami, predstaviteľmi výskumných organizácií, zástupcami výskumnej komunity a predstaviteľmi členských štátov a pridružených štátov zohľadnil tú skutočnosť, že tieto strany majú už zo svojej podstaty kladnú predispozíciu voči uskutočňovaným štúdiám; nabáda ďalej Dvor audítorov, aby využíval aj doplnkové dôkazy s cieľom lepšie preskúmať účinnosť príslušných projektov;

                  42.

                  konštatuje, že podľa odpovede Komisie „cieľom financovania EÚ v rámci schémy budovania novej infraštruktúry bolo posilnenie európskeho rozmeru projektov, a nie prijatie akéhokoľvek rozhodnutia o budovaní novej infraštruktúry“; konštatuje však, že vymedzenie termínov „európsky rozmer“ a „pridaná hodnota“ (7) a ani spôsobu posudzovania týchto termínov a toho, akým spôsobom uvedeným termínom zodpovedajú finančné prostriedky vynaložené na tieto projekty, nie je dostatočné; vyzýva preto Komisiu, aby ich konkrétnym a merateľným spôsobom ďalej spresnila;

                  43.

                  súhlasí s Dvorom audítorov a Komisiou, že prínosy z využívania doplnkových zdrojov financovania by sa mali potenciálnym uchádzačom vyjasniť a ďalej propagovať zo strany Komisie a orgánov členských štátov, a to aj napriek tomu, že sa podarilo dosiahnuť významný pokrok v rámci 7. RP;

                  44.

                  konštatuje, že kľúčovým faktorom pre budovanie nových výskumných infraštruktúr v nasledujúcich rokoch je využívanie doplnkových zdrojov financovania;

                  45.

                  konštatuje, že je potrebné, aby Komisia prijala praktické opatrenia v oblasti doplnkového financovania, napr. kontroly dvojitého financovania alebo neoprávneného spolufinancovania;

                  46.

                  pripomína, že Komisia v roku 2008 uverejnila Praktického sprievodcu možnosťami financovania výskumu a inovácie zo zdrojov EÚ a vyzvala členské štáty, aby skvalitnili opatrenia na koordinované využívanie financovania;

                  47.

                  žiada Dvor audítorov, aby uskutočnil hodnotenie výskumu a vývoja bezpečnosti financovaného EÚ z účtovného a rozpočtového hľadiska vrátane 6. RP, PASR a 7. RP na základe odporúčania štúdie tematického oddelenia C Európskeho parlamentu s názvom Preskúmanie bezpečnostných opatrení v rámcovom programe pre výskum z októbra 2010;

         Časť V:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 3/2010 s názvom Hodnotenia vplyvu inštitúcií EÚ: podporujú rozhodovanie?

                  48.

                  víta správu Dvora audítorov a podporuje jeho poznámky a závery;

                  49.

                  víta dobrý začiatok a odporúča ďalšie vylepšenia systému hodnotení vplyvu Komisie, najmä sústavnú aktualizáciu usmernení Komisie týkajúcich sa hodnotenia vplyvu a posilnenie úlohy rady pre hodnotenie vplyvu;

                  50.

                  s uspokojením berie na vedomie, že podľa zistení Dvora audítorov sa postupy hodnotenia vplyvu stali neoddeliteľnou súčasťou procesu tvorby politiky a prispievajú k zlepšeniu úrovne legislatívnych návrhov Komisie;

                  51.

                  nabáda Komisiu, aby zaviedla opatrenia zamerané na zvýšenie transparentnosti plánovacieho procesu hodnotení vplyvu; je presvedčený, že Komisia by nemala len vysvetľovať dôvody potreby hodnotenia vplyvu, ale že by mala zverejňovať aj dôvody akýchkoľvek rozhodnutí o nevykonaní hodnotenia vplyvu (najmä v prípadoch, keď jej rada pre hodnotenie vplyvu pokladala za potrebné hodnotenie vplyvu vykonať);

                  52.

                  domnieva sa, že tak ako uviedla pracovná skupina pre parlamentnú reformu vo svojej druhej predbežnej správe o legislatívnych činnostiach a medziinštitucionálnych vzťahoch z 21. mája 2008, hodnotenia vplyvu by sa mali vzťahovať na všetky legislatívne iniciatívy vrátane opatrení zameraných na zjednodušenie a komitológiu; vyzýva všetky zúčastnené strany, aby počas nasledujúcich medziinštitucionálnych rozhovorov opätovne vymedzili rozsah hodnotení vplyvu, najmä v záujme zohľadnenia nedávnych zmien, ktoré zaviedla Lisabonská zmluva;

                  53.

                  naliehavo vyzýva Komisiu, aby zapojila zúčastnené strany nielen do prípravy hodnotení vplyvu, ale aj do konzultácií o návrhoch správ o hodnoteniach vplyvu so zainteresovanými stranami a aby po vzore niektorých krajín OECD návrhy hodnotení vplyvu zverejňovala;

                  54.

                  nabáda Komisiu, aby zlepšila plánovanie hodnotení vplyvu s cieľom poskytnúť rade pre hodnotenie vplyvu dostatočný čas na kontrolu;

                  55.

                  domnieva sa, že predkladanie hodnotení vplyvu a diskusia o nich by mali byť neoddeliteľnou súčasťou legislatívnej práce Parlamentu, a nabáda svoje výbory, aby častejšie pozývali zástupcov Komisie zúčastniť sa tejto práce;

                  56.

                  upriamuje pozornosť Komisie na kritické pripomienky týkajúce sa dĺžky a technického charakteru hodnotení vplyvu, ako aj na zložitosť používaného jazyka; je presvedčený, že zlepšenia v týchto oblastiach by zvýšili užitočnosť hodnotení vplyvu pre zákonodarcov, zúčastnené strany a verejnosť;

                  57.

                  konštatuje však, že nezávislosť hodnotení vplyvu v ich súčasnej forme je otázna, keďže členov rady Komisie pre hodnotenie vplyvu (IAB), ktorá je zodpovedná za hodnotenia vplyvu Komisie, vymenúva predseda Komisie a títo členovia sa riadia jeho pokynmi;

                  58.

                  ďalej konštatuje, že rovnaký problém nastáva v súvislosti s hodnoteniami Komisie ex post, ktoré majú len obmedzenú hodnotu, pokiaľ ide o podporu Parlamentu v jeho dohľade nad plnením rozpočtu zo strany Komisie;

                  59.

                  zdôrazňuje, že hodnotenia vplyvu by sa nemali vykonávať len pred prijatím legislatívneho textu (ex ante), ale aj po jeho prijatí (ex post); upozorňuje, že je to potrebné s cieľom presnejšie zhodnotiť, či ciele zákona boli skutočne dosiahnuté a či by sa mal právny akt zmeniť alebo ponechať;

                  60.

                  je presvedčený, že hodnotenia vplyvu a posudky uskutočnené v mene Parlamentu by rozšírili prehľad a vedomosti verejnosti o význame politík Únie a že by prispievali k zapájaniu verejnosti a vytváraniu verejnej diskusie;

                  61.

                  zdôrazňuje, že právo iniciatívy Komisie obmedzuje úlohu Parlamentu a je pevne presvedčený, že nezávislé, slobodné a neobmedzené hodnotenia vplyvu a posudky by poskytli poslancom Európskeho parlamentu väčšie slovo pri budúcom vývoji európskych politík;

         Časť VI:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 4/2010 s názvom Možno predpokladať, že koncepcia a riadenie projektov mobility v rámci programu Leonardo da Vinci prinesú účinné výsledky?

                  62.

                  víta správu Dvora audítorov a jej triezve hodnotenie koncepcie a riadenia projektov mobility programu Leonardo da Vinci;

                  63.

                  s uspokojením berie na vedomie konečný záver Dvora audítorov, že možno predpokladať, že koncepcia a riadenie projektov mobility programu Leonardo da Vinci prinesú účinné výsledky;

                  64.

                  napriek tomu, že si plne uvedomuje zložitosť úlohy vytvoriť vhodné ukazovatele pre mnohé ciele stanovené pre tento program a berúc na vedomie, že v poslednom čase došlo v tejto oblasti k pokroku, so znepokojením vníma skutočnosť, že Dvor audítorov odhalil absenciu komplexného systému hodnotenia dosahu tohto programu a tiež to, že Komisia nedokáže po troch rokoch, t. j. asi v polovici fungovania programu, posúdiť plnenie jeho cieľov;

                  65.

                  vyzýva Komisiu, aby informovala Parlament o pokroku vo vývoji nového užívateľsky jednoduchého a účinného nástroja, ktorý by žiadateľom pomáhal pri vyhľadávaní hostiteľských partnerov v ostatných krajinách;

                  66.

                  vyzýva Komisiu, aby zabezpečila správne posudzovanie žiadostí tým, že ďalej rozpracuje príručku pre hodnotenie určenú hodnotiteľom a v rámci svojich hodnotiacich návštev zúčastnených krajín, počas ktorých sa hodnotí kvalita a dosah, vykonala aj hodnotenie žiadostí v prípade pozitívneho výsledku analýzy pridanej hodnoty takýchto kontrol;

                  67.

                  vyzýva Komisiu, aby zaviedla komplexný systém posudzovania dosahu tohto programu, skvalitnila systém informovania o jeho výsledkoch a účinku a aby predovšetkým bezodkladne dokončila vývoj aplikácie LLPLink na podávanie správ o posudzovaní dosahu a naďalej Parlament informovala o vývoji v tejto otázke;

                  68.

                  vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na riešenie nedostatkov kontrol zistených v osobitnej správe Dvora audítorov;

         Časť VII:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 5/2010 s názvom Realizácia prístupu Leader v rozvoji vidieka

                  69.

                  konštatuje, že ako na to poukazuje Dvor audítorov, existuje mnoho oblastí, v ktorých možno dosiahnuť výrazné zlepšenia na zabezpečenie pridanej hodnoty, ktorá je kľúčom prístupu Leader; považuje za poľutovaniahodné, že po desiatich rokoch od predchádzajúceho auditu programu Leader Dvorom audítorov pretrvávajú tie isté závažné nedostatky;

                  70.

                  podporuje odporúčania Dvora audítorov 3, 4, 5 a 6;

                  71.

                  súhlasí s odporúčaním 1, že financie by sa nemali poskytovať na projekty, ktoré už boli ukončené, domnieva sa však, že by to nemalo brániť tomu, aby sa v rámci prístupu Leader financovalo rozšírenie existujúcich projektov; víta preto zámer Komisie predkladať návrhy, ktoré by umožnili rozšíriť projekty v prípade, keď bola pre nasledujúce fázy predložená nová žiadosť o financovanie;

                  72.

                  berie na vedomie odporúčanie 2 o tom, že členovia miestnych akčných skupín (MAS) by sa nemali zúčastňovať na diskusiách, hodnoteniach alebo rozhodovaní o projekte, ak majú osobný, politický, odborný alebo obchodný záujem na návrhu projektu; ďalej konštatuje, že nariadenie o rozpočtových pravidlách zakazuje akúkoľvek činnosť, ktorá môže vyústiť do konfliktu záujmov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa postarali o to, aby členovia výborov na hodnotenie projektov a rozhodovacích výborov MAS v plnom rozsahu uplatňovali nariadenie o rozpočtových pravidlách; súhlasí s tým, že v prípade potreby by sa vždy malo poskytovať písomné vyhlásenie o záujmoch a že vyhlásenia o záujmoch by sa mali uverejňovať v zápisniciach k schôdzi;

                  73.

                  vyzýva Komisiu, aby zabezpečila vytvorenie jednoznačnej definície pojmu „záujem na projekte“, a zastáva názor, že podrobné zápisnice všetkých schôdzí, na ktorých sa prijímajú rozhodnutia, by sa mali stať normou, aby sa vyvrátili podozrenia z nekorektného výberu projektov a posilnila sa transparentnosť a neutralita rozhodovania;

                  74.

                  domnieva sa, že v záujme zaistenia prvku pridanej hodnoty prístupu Leader by mala Komisia naďalej pobádať MAS, aby sa aktívne podieľali na identifikácii miestnych subjektov schopných rozvíjať strategickejšie projekty v oblastiach, ako sa to momentálne deje v Meklenbursku-Predpomoransku (Nemecko) a v Írsku;

                  75.

                  vyzýva Komisiu, aby podľa vzoru Meklenburska-Predpomoranska (Nemecko) a Pays de la Loire (Francúzsko) okamžite prijala opatrenia, ktorými sa zvýši transparentnosť výberu projektov, a domnieva sa, že by sa mal zaviesť taký systém, na základe ktorého budú MAS zverejňovať zápisnice zo svojich rokovaní o výbere projektov na svojich webových stránkach;

         Časť VIII:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 6/2010 s názvom Dosiahla reforma trhu s cukrom svoje hlavné ciele?

                  76.

                  poznamenáva, že vo všeobecnosti bola reforma trhu s cukrom v EÚ v roku 2006 úspešná a podarilo sa prostredníctvom nej splniť ciele zvýšenia konkurencieschopnosti a prekonania cenových rozdielov medzi vnútorným trhom Únie a svetovým trhom;

                  77.

                  upozorňuje, že Dvor audítorov mal výhrady k meraniu konkurencieschopnosti založenému výlučne na regiónoch; zdôrazňuje, že Komisia nemala príležitosť preskúmať skutočnú konkurencieschopnosť jednotlivých pestovateľov a výrobcov; vyjadruje znepokojenie, že ak teda konkurencieschopnosť v regióne nevychádzala zo skutočného potenciálu, ale z narušenia trhu z dôvodu pomerne vysokých kvót v niektorých regiónoch v súvislosti s politickými kritériami, nová situácia vytvorená reformou nezaručuje optimálne výsledky z hľadiska skutočného potenciálu konkurencieschopnosti týchto regiónov;

                  78.

                  súhlasí s Dvorom audítorov, že pri hodnotení vykonávania reformy by mohli byť veľmi užitočné údaje o produktivite a efektivite výrobcov cukru; preto sa pýta Komisie, prečo si tieto údaje nevyžiadala ako predpoklad poskytnutia finančnej pomoci;

                  79.

                  pýta sa Komisie, prečo veľkí výrobcovia cukru, ktorí sa prijatím kompenzácie z reštrukturalizačného fondu (ako finančného podnetu na zanechanie činnosti v odvetví) vzdali svojich kvót, neboli požiadaní o poskytnutie informácií o spôsobe použitia týchto financií; poukazuje navyše na význam zhromažďovania a spracovania takýchto informácií s cieľom podporiť efektívnejšiu a účinnejšiu organizáciu spoločnej poľnohospodárskej politiky v budúcnosti;

                  80.

                  pripomína, že cukrovarnícke podniky majú v rámci poľnohospodárskej politiky dôležité postavenie a ich prítomnosť na miestnej úrovni je nevyhnutnou podmienkou pestovania cukrovej repy, aj keď sa to netýka tradičných rafinérií trstinového cukru, keďže cukrová trstina sa pestuje mimo EÚ; pýta sa preto Komisie, akému verejného záujmu slúžila prechodná pomoc vyplatená odvetviu spracovania cukrovej trstiny;

                  81.

                  zdôrazňuje, že pokiaľ ide o dodatočné kvóty na izoglukózu, jej priemyselná výroba nesúvisí s miestnou dostupnosťou kukurice a ďalších surovín, a ako uvádza Komisia, cena kukurice a ostatných surovín používaných pri výrobe izoglukózy sa nemení; preto upozorňuje, že dopyt po izoglukóze a spôsob jej spotreby sa zásadne líši od spotreby cukru; z tohto dôvodu súhlasí s Dvorom audítorov, že „logika zaradenia týchto dodatočných bezplatných kvót do následného znižovania kvót je viac ako nejasná“ (8), a pýta sa Komisie, akému verejnému záujmu poslúžilo udelenie bezplatných kvót výrobcom izoglukózy;

                  82.

                  vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či sa financie poskytnuté v rámci systému reštrukturalizácie použili na premiestnenie niektorých výrobných závodov Únie do tretích krajín, ku ktorým EÚ zaujíma prednostný prístup, keďže dotovanie produktivity mimo Európy nebolo cieľom reformy trhu s cukrom;

                  83.

                  upozorňuje Komisiu na skutočnosť, že prínosy zvýšenia priemyselnej koncentrácie v tomto odvetví nie sú spojené so žiadnym znížením cien pre zákazníkov, prípadne sa tieto ceny znižujú len minimálne; preto sa pýta, či Komisia prijala v rámci reformy trhu s cukrom alebo v súvislosti s ňou nejaké opatrenia či iniciatívy s cieľom zaistiť, aby sa zníženie cien nebaleného cukru prejavilo aj v cenách pre koncového zákazníka;

                  84.

                  konštatuje, že podľa osobitnej správy Dvora audítorov existuje „výrazné kolísanie súm, od čistého prebytku 390 EUR na tonu, ktorej sa výrobca vzdal, v porovnaní s čistými nákladmi na uzatvorenie, až po čistý deficit 226 EUR na tonu“ (9) a kladie si otázku, či sa reforma nemohla navrhnúť tak, aby sa takéto výkyvy minimalizovali;

                  85.

                  súhlasí s Dvorom audítorov, že „chýbajú aj údaje o vplyve vzdania sa kvót na miestne ekonomiky, informácie o počte stratených pracovných miest alebo alternatívnom zamestnaní pracovníkov pôvodne zamestnaných v cukrovarníckych podnikoch, ktoré boli demontované“ (10), a pokladá tieto údaje za naozaj užitočné v záujme získania celkovej predstavy o príslušných regiónoch; upozorňuje preto, že ak existuje tok financií z Únie k príjemcovi, na základe práva európskych daňových poplatníkov na informácie môžeme očakávať aj spätné prúdenie transparentných informácií o spôsobe použitia týchto financií, čo v žiadnom prípade nie je v rozpore s právomocami členských štátov;

                  86.

                  súhlasí s Dvorom audítorov, že členské štáty, ktoré sa rozhodli poskytnúť pomoc na diverzifikáciu, mali pripraviť národné programy reštrukturalizácie s podrobným uvedením diverzifikačných opatrení, ktoré treba prijať v príslušných regiónoch, a informovať o týchto programoch Komisiu; vyzýva tiež Komisiu, aby naznačila vplyv diverzifikačnej pomoci na dotknuté regióny;

                  87.

                  súhlasí s Dvorom audítorov, že Komisia by mala navrhnúť rad opatrení „na odstránenie nepružných prvkov a prekážok v súčasnom systéme kvót, ktoré nepriaznivo ovplyvňujú konkurencieschopnosť pestovateľov a výrobcov“ (11);

                  88.

                  pokiaľ ide o poznámku Dvora audítorov, že Únia sa stala závislejšou od dovozu vzhľadom na otvorenie trhu EÚ tretím krajinám, nedokáže posúdiť odpoveď Komisie, že vo všeobecnosti „úroveň domácej ponuky v rámci kvót zachovaných po reforme (približne 85 %) možno považovať za uspokojivú,“ (12); konštatuje, že diskusia o dostupnosti dodávok nie je dostatočne zdokumentovaná ani podložená a Parlament nemal prístup k žiadnym štúdiám týkajúcim sa optimálnej miery dostupnosti cukru a ani k scenárom možných dôsledkov jeho nedostupnosti a prípadných reakcií (a príslušných nákladov) v prípade rozsiahlych narušení svetového trhu s cukrom;

         Časť IX:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 8/2010 s názvom Zlepšovanie výkonnosti dopravy na transeurópskych železničných osiach: Boli investície EÚ do železničnej infraštruktúry účinné?

                  89.

                  víta zverejnenie dobre pripravenej a konštruktívnej správy Dvora audítorov a dôkladnú analýzu, ktorú Dvor audítorov vykonal;

                  90.

                  zastáva názor, že zlepšenia vo vymedzovaní prioritných projektov by mohli ešte viac skvalitniť koordináciu a sústredenie finančných prostriedkov Únie; vyzýva Komisiu, aby vymedzila prioritné projekty podľa preukázateľných potrieb z pohľadu existujúcich a očakávaných železničných služieb;

                  91.

                  vyzýva Komisiu, aby podnikla potrebné kroky v záujme prispôsobenia železničnej infraštruktúry tak, aby sa zaistili transeurópske služby a súčasne vytvorili chýbajúce spojenia na cezhraničných miestach, aby sa odstránili miesta so zníženou priechodnosťou na dôležitých križovatkách a aby sa nahradila alebo inovovala stará železničná infraštruktúra;

                  92.

                  víta úsilie Komisie o dosiahnutie pokroku na európskej úrovni na základe prijatých právnych predpisov; zastáva názor, že Komisia musí ďalej zlepšovať spoluprácu s členskými štátmi, aby sa do vnútroštátnych právnych predpisov úspešne transponovali legislatívne opatrenia týkajúce sa bezpečnosti na železniciach a práv cestujúcich, otvorenia trhu a jeho interoperability na úrovni EÚ;

                  93.

                  víta úsilie Komisie pokračovať v investovaní významných finančných prostriedkov, ktoré by prispeli k zlepšeniu prípravy projektov;

                  94.

                  naliehavo vyzýva Komisiu, aby v záujme lepšieho vyhodnocovania technických aspektov navrhovaných projektov vykonala konzultácie s externými odborníkmi na železničnú infraštruktúru ešte pred schválením takýchto projektov v rámci Kohézneho fondu;

                  95.

                  zdôrazňuje potrebu presadzovať lepšiu prípravu projektov, aby sa znížilo riziko zvyšovania nákladov budúcich projektov v dôsledku nepredvídaných faktorov, napríklad neočakávaných náročných geografických podmienok a požiadaviek na ochranu životného prostredia;

                  96.

                  konštatuje, že niekedy dochádza k omeškaniam, kým sa infraštruktúra dostane do používania, žiada Komisiu, aby užšie spolupracovala s členskými štátmi s cieľom vykonať nevyhnutné zlepšenia v budúcom plánovaní;

                  97.

                  víta efektívnu výkonnosť na úsekoch určených na vysokorýchlostnú osobnú prepravu, ktorá je podľa zistení v súlade s očakávaniami;

                  98.

                  konštatuje, že Dvor audítorov si všimol niektoré komplikácie, vrátane rozdielov v rozchode koľají, trakčnej energie, kontrolných (signalizačných) systémoch vlakov, dĺžky vlakov a prevádzkových pravidiel; žiada Komisiu, aby viac pomáhala členským štátom pri dosahovaní pokroku v oblasti riešenia takýchto komplikácií, čím by sa zjednodušilo dosahovanie zlepšení v rozvoji transeurópskych dopravných prepojení; poukazuje na to, že Únia musí popri účinnej finančnej podpore zohrávať dôležitú úlohu aj pri presadzovaní interoperability národných sietí;

                  99.

                  konštatuje, že vymenovaním európskych koordinátorov sa výrazne zlepšila kvalita implementácie projektov TEN-T na základe sústredenia investícií a uľahčenia vývoja prioritných projektov; vyzýva Komisiu, aby zachovala funkciu, ktorú momentálne zohrávajú koordinátori, a aby vyhodnotila možnosť vymenovania ďalších koordinátorov na úsekoch prioritných projektov, kde dochádza k vážnym komplikáciám;

                  100.

                  zastáva názor, že treba rozšíriť úlohy výkonnej agentúry pre TEN-T z hľadiska zvýšenia účinnej kontroly a postupu vyhodnocovania vo vzťahu k spolufinancovaniu prioritných projektov;

                  101.

                  konštatuje, že sústredenie spolufinancovania z TEN-T na cezhraničné miesta sa od roku 2006 zlepšilo, ale stále zostáva veľa práce vrátane odstránenia miest s obmedzenou priechodnosťou a doplnenia chýbajúcich prepojení;

                  102.

                  zdôrazňuje, že všetky zostávajúce problémy a otázky treba vyhodnotiť v rámci prípravy na revíziu usmernení pre TEN-T;

                  103.

                  vyzýva Komisiu, aby preskúmala politiku týkajúcu sa TEN-T s cieľom vyriešiť budúce úlohy súvisiace s cieľmi v oblasti zmeny klímy, ďalším hospodárskym rastom a sociálnou a hospodárskou súdržnosťou;

         Časť X:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 9/2010 s názvom Využívajú sa výdavky zo štrukturálnych opatrení EÚ na dodávku vody určenej na domácu spotrebu účinným spôsobom?

                  104.

                  zdôrazňuje, že voda, a v prvom rade pitná voda, je strategický prírodný zdroj, ktorý je v 21. storočí podobne ako ďalšie prírodné zdroje pod rastúcim tlakom z dôvodu neustále narastajúceho dopytu, a preto je úlohou a povinnosťou Európskeho parlamentu venovať osobitnú pozornosť ochrane vody a jej premyslenému a racionálnemu využívaniu, aby sme zabezpečili dobrú kvalitu vody a dostatok pitnej vody pre rastúcu populáciu a budúce generácie;

                  105.

                  víta konštruktívne odporúčania Dvora audítorov a vyzýva členské štáty, aby pri príprave programov a projektov určených na spolufinancovanie zo strany Únie venovali zvýšenú pozornosť integrovanému hospodáreniu s vodou v záujme životného prostredia a hospodárstva a aby sa usilovali o čo najväčšie využitie pridanej hodnoty vyplývajúcej z pomoci zo strany Únie;

                  106.

                  zdôrazňuje potrebu dôslednejšieho preskúmania projektov v štádiu žiadosti s cieľom predísť nedostatkom; vyzýva preto Komisiu, aby ďalej zlepšovala využívanie usmernení a kontrolných zoznamov tak, že stanoví jasnejšie kritériá pre hodnotenie žiadostí o poskytnutie grantu s cieľom zvýšiť účinnosť a konzistentnosť postupov a ich výsledkov, ako aj zabezpečiť náležité následné opatrenia v prípadoch neposkytnutia požadovaných informácií alebo neprijatia opatrení;

                  107.

                  je šokovaný zistením Dvora audítorov, že aj napriek tomu, že niektoré projekty boli ukončené niekoľko rokov pred konaním auditu, neboli v prevádzke pre nedostatok doplnkovej infraštruktúry; naliehavo preto vyzýva členské štáty, aby dbali na lepšie plánovanie projektov a predchádzali tak tomu, aby drahé infraštruktúry, ako napríklad tie vo vodohospodárstve, nemohli byť v prevádzke z dôvodu chýbajúcich prepojení v sieťach;

                  108.

                  takisto vyzýva členské štáty, aby zabezpečili lepšie plánovanie tým, že budú hodnotiť potreby komplexne, a aby sa v čo najširšej miere postarali o to, aby investície boli účinné a hospodárne, tým, že posúdia možnosť úhrady nákladov zo strany užívateľov a zlepšia účinné využívanie vody s ohľadom na ochranu vodných zdrojov, ale aj tým, že sa zamerajú na zvýšenie účinnosti využívania vody a znižovanie strát;

                  109.

                  žiada členské štáty, aby zabezpečili lepšiu koordináciu a zapojili do plánovania projektov viac zainteresovaných strán s cieľom predísť situáciám, keď sa napríklad v obci investuje do zvýšenia kapacít dodávok vody bez zohľadnenia zníženej spotreby, ktorá je výsledkom iných investícií v tej istej obci, alebo keď sa investuje do systému na dodávky vody na úrovni viacerých obcí bez toho, aby sa dotknuté obce zaviazali tento systém využívať;

         Časť XI:   Osobitná správa Dvora audítorov č. 10/2010 s názvom Osobitné opatrenia v prospech poľnohospodárstva najvzdialenejších regiónov Únie a menších ostrovov v Egejskom mori

                  110.

                  víta správu Dvora audítorov, ako aj stanoviská Komisie k tejto správe;

                  111.

                  podporuje odporúčanie Dvora audítorov 1; so zreteľom na článok 12 nariadenia Rady (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie (13) uznáva, že pri navrhovaní programov, ktoré sú v súlade so stanovenými usmerneniami Komisie, sa uplatňuje zásada subsidiarity; uvedomuje si potrebu prijať správne opatrenia na vnútroštátnej úrovni v súlade so stanovenými usmerneniami; víta úlohu Komisie, pokiaľ ide o určovanie toho, či sú programy v súlade s právom Únie, ako aj o zabezpečovanie koordinácie s vnútroštátnymi orgánmi počas programovej fázy, s čim súvisia aj usmernenia poskytované členským štátom; vyzdvihuje najmä význam rozvíjania spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi pri zlepšovaní kontrolných ukazovateľov a efektívnosti;

                  112.

                  podporuje odporúčanie Dvora audítorov 2; víta zmenu a doplnenie príslušného článku nariadenia (ES) č. 247/2006 v znení navrhnutom Komisiou s cieľom uľahčiť členským štátom výročný proces preskúmania;

                  113.

                  podporuje odporúčanie Dvora audítorov 3; uznáva zásadu subsidiarity členských štátov pri vymedzovaní opatrení; konštatuje, že intenzívnejšie zapojenie účastníkov programov a presnejšia hospodárska analýza v daných členských štátoch môžu viesť k zlepšeniu opatrení; je pevne presvedčený, že pri vymedzovaní cieľov na vnútroštátnej úrovni sa musia náležite zohľadniť trvalé ciele, aby sa zabránilo prílišnému sústredeniu na povrchné opatrenia; zastáva názor, že v určitých regiónoch majú platby paušálnej pomoci, ako aj čisto výrobné dotácie svoje odôvodnenie, požaduje však vytvorenie udržateľných prístupov, ktoré v príslušných regiónoch zaručia životaschopnosť poľnohospodárskej činnosti v budúcnosti;

                  114.

                  podporuje odporúčanie Dvora audítorov 4; vyzýva navyše členské štáty, aby pracovali na rámcových podmienkach pre spoločné kontrolné ukazovatele; uvedomuje si, že rozdielne charakteristiky krajín v rámci jednotlivých programov sťažujú vypracovanie kontrolných ukazovateľov platných v rámci celej Únie; zastáva však názor, že spoločné kontrolné ukazovatele sú nevyhnutné pre trvalý rozvoj poľnohospodárstva a vidieka; víta konzultácie Komisie s členskými štátmi s cieľom vymedziť spoločné kontrolné ukazovatele, ktoré sa budú uplatňovať pre programy od roku 2011; vníma tieto konzultácie ako prístup, ktorý môže slúžiť ako vzor pre ostatné oblasti, v ktorých Únia poskytuje financovanie;

                  115.

                  podporuje odporúčanie Dvora audítorov 5; víta návrh Dvora audítorov skrátiť hodnotiace obdobie na menej ako päť rokov; berie na vedomie odpovede Komisie na návrh Dvora audítorov; rovnako ako Dvor audítorov navrhuje skrátiť päťročné hodnotiace obdobie na jeden rok, bez ohľadu na ročné správy o implementácií, ktoré členské štáty predkladajú Komisii; okrem toho žiada, aby sa zaviedol riadiaci informačný systém, ktorý bude sledovať údaje zozbierané členskými štátmi na základe reprezentatívnych kontrolných ukazovateľov a povedie k účinnejšiemu a udržateľnejšiemu využívaniu finančnej pomoci;

                  116.

                  vyzýva Komisiu, aby účinnejšie rozvíjala spoluprácu s členskými štátmi; konštatuje, že Komisia nemôže žiaden členský štát prinútiť, aby presadzoval navrhnuté zmeny a doplnenia, ktorých výsledkom by bola vyššia udržateľnosť programov; zastáva názor, že výraznejšia angažovanosť Komisie v oblasti kontroly povedie k zvýšeniu efektívnosti programov;

                  117.

                  poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

         (1)  Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2009.

         (2)  Ú. v. EÚ C 308, 12.11.2010, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ C 303, 9.11.2010, s. 1.

         (4)  Ú. v. EÚ C 308, 12.11.2010, s. 129.

         (5)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0194 (pozri stranu 31 tohto úradného vestníka).

         (6)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (7)  Osobitná správa č. 2/2010, odpoveď Komisie na body 25 až 26: „Cieľom schémy budovania novej infraštruktúry bola optimalizácia európskych infraštruktúr poskytovaním obmedzenej podpory pre rozvoj obmedzeného množstva projektov nových infraštruktúr v riadne odôvodnených prípadoch, ak by takáto podpora mohla mať kritický katalytický účinok v zmysle európskej pridanej hodnoty.“

         (8)  Osobitná správa č. 6/2010, bod 43.

         (9)  Osobitná správa č. 6/2010, bod 72.

         (10)  Osobitná správa č. 6/2010, bod 73.

         (11)  Osobitná správa č. 6/2010, odporúčanie 2.

         (12)  Osobitná správa č. 6/2010, odpoveď Komisie, bod 58.

         (13)  Ú. v. EÚ L 42, 14.2.2006, s. 1.