title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/289 z 8. júna 2015 o štátnej pomoci SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ktorú Slovinsko plánuje poskytnúť spoločnosti Cimos Group [oznámené pod číslom C(2015) 3770] (Text s významom pre EHP)

text:
               4.3.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 59/168

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/289
   z 8. júna 2015
   o štátnej pomoci SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ktorú Slovinsko plánuje poskytnúť spoločnosti Cimos Group

         [oznámené pod číslom C(2015) 3770]

   (Iba anglické znenie je autentické)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 (1) prvý pododsek,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
   so zreteľom na rozhodnutie, ktorým sa Komisia rozhodla začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o pomoc SA. 37792 (2013/N) (2),
   po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (3), a so zreteľom na tieto pripomienky,
   keďže:
   1.   POSTUP

               (1)

               Listom z 21. novembra 2013 Slovinsko informovalo Komisiu o pomoci na reštrukturalizáciu, ktorú plánuje poskytnúť spoločnosti Cimos Group (4) (ďalej len „spoločnosť Cimos“ alebo „spoločnosť“). Oznámenému opatreniu predchádzalo poskytnutie pomoci na záchranu, ktorú Komisia schválila 2. júla 2013 (5).

               (2)

               Komisia listom z 9. apríla 2014 informovala Slovinsko o rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy v súvislosti s pomocou (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Slovinsko listom z 10. júna 2014 predložilo k uvedenému rozhodnutiu pripomienky. Slovinsko poskytlo doplňujúce informácie listami z 24. septembra 2014 a 3. októbra 2014. Komisia sa 4. novembra 2014 stretla so zástupcami slovinských orgánov. Komisia požiadala o dodatočné informácie listom z 18. decembra 2014, na ktorý Slovinsko odpovedalo 30. januára 2015.

               (3)

               Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (6). Komisia vyzvala zúčastnené strany, aby predložili pripomienky.

               (4)

               Komisia dostala pripomienky od jednej zúčastnenej strany. Postúpila ich Slovinsku, ktoré dostalo príležitosť reagovať. Slovinsko na pripomienky zainteresovanej strany neodpovedalo.

               (5)

               Slovinsko sa listom z 27. januára 2015 vzdalo svojho práva zakotveného v článku 3 nariadenia č. 1/1958 (7) na to, aby sa toto rozhodnutie prijalo v slovinčine, a súhlasilo s tým, že autentickým jazykom tohto rozhodnutia bude angličtina.

         2.   OPIS

   2.1.   PRÍJEMCA

               (6)

               Spoločnosť Cimos je výrobca automobilových súčiastok so sídlom v Slovinsku, jeden z najväčších priemyselných podnikov v Slovinsku a významný zamestnávateľ. Nedávno vykázala ročný obrat vo výške viac než 400 miliónov EUR a zamestnávala 6 855 ľudí (8), z toho viac ako 2 500 v Slovinsku.

               (7)

               Okrem svojej hlavnej činnosti bola spoločnosť aktívna aj v iných odvetviach prostredníctvom svojej divízie strojov a zariadení („stroje“) a divízie energetiky a poľnohospodárskych strojov („poľnohospodárstvo“). Nedávno ich predala alebo začlenila do automobilovej divízie, ktorá je teraz jedinou obchodnou činnosťou spoločnosti.

               (8)

               Slovinsko odhaduje, že podiel spoločnosti Cimos na európskom trhu je nižší ako 15 % v prípade väčšiny skupín výrobkov s výnimkou turbosystémov s ložiskovým telesom a krúžkami dýz, v prípade ktorých sa podiely odhadujú na 17 % a 21 %. K hlavným konkurentom spoločnosti Cimos patria spoločnosti Edscha a FlexNGate, Le Bélier, Streit a NWS.

               (9)

               Spoločnosť Cimos k 31. augustu 2014 tvorila materská spoločnosť Cimos, d. d., a 21 dcérskych spoločností s prevádzkami v Slovinsku, Chorvátsku, Francúzsku, Nemecku, Srbsku, Bosne a Rusku. Organizačná štruktúra spoločnosti Cimos je znázornená na obrázku.

                  Organizačná štruktúra spoločnosti Cimos

               (10)

               Slovinsko prostredníctvom spoločností kontrolovaných štátom alebo obcami nepriamo vlastní viac ako 39 % akcií spoločnosti Cimos. Vlastnícka štruktúra a kontrola bola k 31. augustu 2014 nasledovná:

                  Tabuľka 1

                  Vlastnícka štruktúra spoločnosti Cimos

                           Akcionár

                           Podiel (%)

                           Kontrola

                           Modra Zavarovalnica, d.d.

                           21,4

                           Verejná

                           Banka Koper, d.d.

                           20,4

                           Súkromná

                           Cimos, d.d.

                           13,3

                           Súkromná

                           Kovinoplastika Lož, d.d.

                           13,1

                           Súkromná

                           D.S.U., d.o.o.

                           6,9

                           Verejná

                           Iné

                           24,9

                           Verejná a súkromná

                              Zdroj: Plán reštrukturalizácie.

               (11)

               V posledných rokoch sa spoločnosť dostala do závažných finančných ťažkostí. Zatiaľ čo spoločnosť Cimos v roku 2010 a 2011 vytvorila malé zisky, v roku 2012 vykázala značné čisté straty vo výške 97,9 miliónov EUR a v roku 2013 zasa 122 miliónov EUR. V dôsledku toho sa čisté aktíva zmenili na záporné, pričom v roku 2013 klesli na mínus 103,3 miliónov EUR. Dlh (dlhodobé a krátkodobé záväzky), ktorý v predchádzajúcich rokoch už bol na vysokej úrovni, sa v roku 2013 ďalej zvýšil a pomer dlhu k vlastnému imaniu sa prudko zvýšil z dôvodu poklesu čistých aktív. Pokiaľ ide o likviditu, situácia sa zhoršila, keďže pomer krátkodobého majetku a krátkodobých záväzkov sa znížil z 0,85 v roku 2010 na 0,5 v roku 2013. Vybrané finančné údaje spoločnosti sú uvedené v tabuľke 2.

                  Tabuľka 2

                  Vybrané finančné údaje spoločnosti Cimos Group v rokoch 2010 – 2013

                           (v miliónoch EUR)

                           2013

                           2012

                           2011

                           2010

                           Obrat

                           409,2

                           445,6

                           480,7

                           444,8

                           Čistý výsledok

                           – 122,0

                           – 97,9

                           3,4

                           4,1

                           Čisté aktíva

                           – 103,3

                           22,5

                           139,3

                           133,1

                           Dlh

                           610,4

                           569,3

                           581,6

                           594,2

                           Súčasný pomer

                           0,5

                           0,54

                           0,85

                           0,85

                              Zdroj: Konsolidované finančné výkazy za roky: 2013, 2012, 2011 a 2010.

               (12)

               Ťažkosti spoločnosti Cimos vyplývajú predovšetkým zo závažných problémov s likviditou a nadmernou zadlženosťou. Spoločnosť v rokoch 2000 – 2008 rýchlo rástla a bola financovaná hlavne prostredníctvom vonkajších pôžičiek. Potom nasledoval pokles dopytu súvisiaci s hospodárskou krízou v spojení so zlými investičnými rozhodnutiami a zlým riadením. Spoločnosti v dôsledku toho vznikol značný dlh a ocitla sa v situácii, keď nebola schopná refinancovať či vyrovnať svoje finančné záväzky.

               (13)

               Spoločnosť Cimos má takisto značné obchodné záväzky, čo narúša dodávateľský reťazec a ohrozilo by samotnú existenciu spoločnosti, keby dodávatelia prijali opatrenia na obmedzenie svojho vystavenia.

         2.2.   PROCES REŠTRUKTURALIZÁCIE DLHU

               (14)

               Spoločnosť Cimos podpísala v júni 2012 s bankami dohodu o reštrukturalizácii s cieľom odložiť splatenie dlhu. Táto dohoda bola niekoľkokrát predĺžená, ale spoločnosť bez pomoci nedokázala opätovne získať likviditu a v apríli 2013 musela požiadať o pomoc na záchranu od štátu, aby zabránila konkurzu.

               (15)

               Spoločnosť následne rokovala s konzorciom veriteľských bánk (ďalej len „konzorcium“) o komplexnej hlavnej dohode o reštrukturalizácii, ktorou sa mali stanoviť podmienky dobrovoľnej reštrukturalizácie dlhu. Dobrovoľná reštrukturalizácia dlhu bola hlavným prvkom plánu reštrukturalizácie, ktorý Slovinsko oznámilo v novembri 2013. Spoločnosť Cimos očakávala, že hlavná dohoda o reštrukturalizácii sa podpíše do konca roka 2013.

               (16)

               Vedenie spoločnosti Cimos však vo februári 2014 po doručení audítorskej správy zistilo, že spoločnosť Cimos spĺňa kritériá týkajúce sa platobnej neschopnosti súvisiace s kapitálovou neprimeranosťou podľa slovinského práva. Konzorcium malo rastúce pochybnosti o tom, či by sa mohla dosiahnuť dobrovoľná reštrukturalizácia a hlavná dohoda o reštrukturalizácii. Predovšetkým však vyjadrilo obavy, že na hlavných veriteľoch spočíva nadmerná záťaž vyplývajúca z reštrukturalizácie a že požadovaná prevádzková reštrukturalizácia nebola v pláne reštrukturalizácie dostatočne riešená.

               (17)

               Veriteľské banky sa v dôsledku týchto obáv rozhodli neuzavrieť hlavnú dohodu o reštrukturalizácii, ale začať namiesto toho konanie o nútenom vyrovnaní pod dohľadom súdu s cieľom zabezpečiť väčšiu mieru účasti širšieho okruhu zainteresovaných strán vrátane zákazníkov, dodávateľov a iných veriteľov na reštrukturalizácii spoločnosti, a to s pevnejšími záväzkami ako pri dobrovoľnom procese súvisiacom s hlavnou dohodou o reštrukturalizácii. Súd 3. júna 2014 nariadil spoločnosti Cimos nútené vyrovnanie. Veriteľské banky zároveň začali rokovania s ostatnými zainteresovanými stranami v záujme dohodnúť sa na ich príspevku k reštrukturalizácii.

               (18)

               Keďže veritelia zapojení do núteného vyrovnania (9) dospeli k záveru o podmienkach nútenej reštrukturalizácie dlhu a súhlasili s príspevkom ostatných zainteresovaných strán (štát, zákazníci, dodávatelia, prenajímateľ a banky nezapojené do núteného vyrovnania), pôvodne oznámený plán reštrukturalizácie, ktorý bol založený na hlavnej dohode o reštrukturalizácii, bolo treba aktualizovať na základe výsledkov procesu núteného vyrovnania. V dôsledku toho Slovinsko 3. októbra 2014 predložilo aktualizovaný plán reštrukturalizácie (10).

               (19)

               Kľúčovým prvkom núteného vyrovnania podľa slovinského práva je predloženie plánu finančnej reštrukturalizácie („PFR“), v ktorom sa vymedzia dohodnuté podmienky reštrukturalizácie, súdu. Veritelia zapojení do núteného vyrovnania predložili PFR 3. novembra 2014. Podľa Slovinska PFR nemožno po jeho predložení zmeniť. Slovinsko potvrdilo, že všetky skupiny zainteresovaných strán sa zaviazali k PFR.

               (20)

               PFR preskúmal nezávislý certifikovaný odhadca pre oceňovanie podnikov, ktorý v súlade so slovinskými právnymi predpismi o platobnej neschopnosti vydal stanovisko potvrdzujúce, že spoločnosť Cimos je platobne neschopná, že existuje viac ako 50 % pravdepodobnosť, že vykonaním PFR sa umožní finančná reštrukturalizácia spoločnosti Cimos, aby sa stala likvidnou a solventnou v krátkodobom aj dlhodobom horizonte, a že existuje viac ako 50 % pravdepodobnosť, že veriteľom spoločnosti Cimos to poskytne výhodnejšie podmienky splácania svojich pohľadávok, ako by tomu bolo v prípade, keby spoločnosť Cimos začala konkurzné konanie. Odhadca zistil, že v prípade konkurzu by riadni finanční veritelia vymohli 3,88 % svojich pohľadávok, pričom v prípade núteného vyrovnania by vymohli 23,94 % svojich pohľadávok.

         2.3.   OZNÁMENÉ OPATRENIA

               (21)

               V aktualizovanom pláne reštrukturalizácie sa stanovuje vykonanie nižšie zhrnutých opatrení.

               (22)

               Opatrenie 1: Zníženie pohľadávky štátu voči spoločnosti Cimos vyplývajúcej zo záruky v rámci pomoci na záchranu o 60 % (21,7 miliónov EUR) prostredníctvom konverzie dlhu na vlastné imanie, pričom zvyšných 40 % (14,5 miliónov EUR) sa má vyplatiť počas 10-ročného obdobia pri úrokovej sadzbe EURIBOR + 2,5 %.

               (23)

               Opatrenie 2: Zníženie pohľadávky štátu voči spoločnosti Cimos vyplývajúcej z iných záruk (11) o 60 % (23,4 miliónov EUR) prostredníctvom konverzie dlhu na vlastné imanie, pričom zvyšných 40 % (15,6 mil. EUR) sa má vyplatiť počas 10-ročného obdobia pri úrokovej sadzbe EURIBOR + 2,5 %.

               (24)

               Opatrenie 3: Kombinácia 60 % zníženia dlhu (122 miliónov EUR) prostredníctvom konverzie dlhu na vlastné imanie v prípade bankového dlhu, v prípade niektorých bánk zrážky [35,7 miliónov EUR (12)] a reštrukturalizácie zvyšnej časti (99,5 miliónov EUR) počas obdobia 10 rokov pri úrokovej sadzbe EURIBOR + 2,5 %.

                  Tabuľka 3

                  Súhrn opatrení 1 – 3

                           (v miliónoch EUR)

                           Názov veriteľa

                           Nevyrovnaná istina

                           Konverzia dlhu na vlastné imanie

                           Zrážka

                           Zostatok dlhu

                           Opatrenie 1

                           Ministerstvo financií

                           36,2

                           (21,7)

                           —

                           14,5

                           Opatrenie 2

                           Slovinská republika

                           39,0

                           (23,4)

                           —

                           15,6

                           Opatrenie 3

                           DUTB

                           65,8

                           (39,5)

                           —

                           26,3

                           SID Banka

                           47,5

                           (1,0)

                           (27,5)

                           19

                           Banka Celje, d.d.

                           42,4

                           (25,5)

                           —

                           16,9

                           NLB

                           26,8

                           (16,1)

                           —

                           10,7

                           Abanka Vipa, d.d.

                           23,2

                           (13,9)

                           —

                           9,3

                           International Finance Corporation (IFC)

                           22,1

                           (13,3)

                           —

                           8,8

                           Gorenjska Banka, d.d.

                           15,5

                           (9,3)

                           —

                           6,2

                           NKBM

                           5,7

                           (3,4)

                           —

                           2,3

                           Opatrenie 3 spolu

                           249

                           (122)

                           (27,5)

                           99,5

                              Zdroj: Plán reštrukturalizácie.

               (25)

               Opatrenie 4: Nový peňažný nástroj vo výške 39,5 miliónov EUR, ktorý tvorí: i) komerčný úver od bánk [„banky zapojené do nového nástroja“ (13)] vo výške 20 miliónov EUR so 6-mesačným úrokom EURIBOR + 5 % p. a. s podporou kolaterálu a ii) pôžička od súkromných zákazníkov spoločnosti [„zákazníci poskytujúci nové peniaze“ (14)] vo výške 19,5 miliónov EUR na nezabezpečenom základe a bez úrokov.

               (26)

               Opatrenie 5: Dobrovoľná reštrukturalizácia dlhu zo strany dodávateľov (15) s finančným vplyvom vo výške 21,8 miliónov EUR.

               (27)

               Opatrenie 6: Dobrovoľná reštrukturalizácia dlhu zo strany prenajímateľa (16) s finančným vplyvom vo výške 6 miliónov EUR.

               (28)

               Opatrenie 7: Dobrovoľná zmena splátkového kalendára dlhov zo strany bánk nezapojených do núteného vyrovnania (17) s očakávaným finančným dosahom vo výške 3 milióny EUR.

               (29)

               Opatrenie 8: Financovanie kapitálových výdavkov zo strany zákazníkov vo forme úveru vo výške 9,8 miliónov EUR.

               (30)

               Slovinsko zastáva názor, že štátnu pomoc predstavuje iba konverzia pohľadávky štátu vyplývajúcej zo záruky v rámci pomoci na záchranu na vlastné imanie vo výške 21,7 miliónov EUR (opatrenie 1).

         3.   PLÁN REŠTRUKTURALIZÁCIE

               (31)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 18, pôvodne oznámený plán reštrukturalizácie bol aktualizovaný na základe zmenených podmienok reštrukturalizácie navrhnutých v rámci núteného vyrovnania. Hlavné aspekty tohto aktualizovaného plánu sú rovnaké ako v pôvodne oznámenom pláne. Úpravy spočívajú v podstate v rozšírení opatrení v oblasti finančnej reštrukturalizácie s cieľom zahrnúť širší okruh zainteresovaných strán a v posilňovaní opatrení v oblasti prevádzkovej reštrukturalizácie, aby sa zohľadnili dôsledky núteného vyrovnania.

               (32)

               Podľa plánu ťažkosti spoločnosti vyplývajú z rozširovania financovaného z dlhov, zo zníženia prevádzkovej účinnosti a z poklesu na automobilovom trhu v dôsledku celosvetovej hospodárskej a finančnej krízy.

               (33)

               Rast príjmov v rokoch 2000 – 2008 predstavoval v priemere viac ako 20 % ročne a primárne bol financovaný z vonkajších pôžičiek, vo väčšine prípadov krátkodobých úverov, čo viedlo k nesúladu medzi dlhodobými aktívami a krátkodobými záväzkami použitými na financovanie týchto aktív. Počas tohto obdobia sa čistá zadlženosť spoločnosti zvýšila sedemnásobne a odvtedy zostala na vysokej úrovni. Podnik nebol schopný tento dlh splatiť, nehovoriac o financovaní potrebných kapitálových investícií. Spoločnosť Cimos okrem toho nahromadila značné obchodné záväzky, keďže financovala operácie prevažne prostredníctvom predĺženia lehôt splatnosti pre dodávateľov. Okrem toho skutočnosť, že sa neplatilo dodávateľom, zhoršovala problémy s likviditou a narušila aj operácie, ktoré sa v automobilovom priemysle spoliehajú na dodávky „just-in-time“ (presne načas).

               (34)

               K hlavným dôvodom klesajúcej prevádzkovej účinnosti spoločnosti patria nízka kvalita, vysoké sadzby šrotovného, horšie služby zákazníkom, nadmerná kapacita vedúca k vysokým režijným nákladom, neschopnosť znížiť náklady vedúca k zhoršeniu rozpätí a nedostatok dodávok spôsobený nerešpektovaním platobných podmienok dodávateľov.

               (35)

               Celosvetovou hospodárskou krízou a úverovou krízou sa znížil dopyt po nových autách a súvisiaci dopyt po automobilových súčiastkach. Tržby spoločnosti Cimos klesli v rokoch 2008 a 2009, nakrátko vzrástli v rokoch 2010 a 2011 a opäť sa znížili v rokoch 2012 a 2013. Keďže spoločnosť nedokázala znížiť náklady, stala sa stratovou a nebola schopná vytvárať dostatočné peňažné toky na splácanie dlhu.

               (36)

               Spoločnosť Cimos s cieľom riešiť príčiny ťažkostí vypracovala plán reštrukturalizácie, v ktorom sa stanovuje vykonávanie ďalej uvedených opatrení na finančnú a prevádzkovú reštrukturalizáciu.

               (37)

               Obdobie reštrukturalizácie nie je v pláne reštrukturalizácie výslovne stanovené. Podľa plánu reštrukturalizácia v skutočnosti začala vo februári 2014 a opatrenia na reštrukturalizáciu sa majú vykonať do roku 2016, pričom celkový prínos sa má dosiahnuť do roku 2018 (podľa prognóz trvá dva až tri roky, kým sa prejaví účinok niektorých z opatrení). Komisia sa v tejto súvislosti vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosť pri všetkých scenároch očakáva návrat k dlhodobej životaschopnosti do roku 2017, domnieva, že obdobie reštrukturalizácie bude trvať od februára 2014 do konca roka 2017.

         3.1.   FINANČNÁ REŠTRUKTURALIZÁCIA

               (38)

               V pôvodne oznámenom pláne reštrukturalizácie sa stanovilo, že štát konvertuje pohľadávku vyplývajúcu zo záruky v rámci pomoci na záchranu vo výške 35 miliónov EUR na vlastné imanie a že dvaja verejní akcionári spoločnosti Cimos, Modra Zavarovalnica, d. d., a D.S.U., d.o.o., upíšu dodatočný akciový kapitál vo výške 6,5 miliónov EUR. Okrem toho sa v pôvodne oznámenom pláne predpokladala konverzia a zmena splátkového kalendára bankového dlhu spoločnosti Cimos na sumu vo výške približne 250 – 270 miliónov EUR.

               (39)

               Reštrukturalizácia pohľadávky štátu a dlhu bánk zostáva podľa aktualizovaného plánu ústredným prvkom finančnej reštrukturalizácie, vykoná sa však za zmenených podmienok dohodnutých v rámci núteného vyrovnania. Ďalšie zainteresované strany vrátane zákazníkov, dodávateľov, prenajímateľa a bánk nezapojených do núteného vyrovnania navyše dobrovoľne prispejú k finančnej reštrukturalizácii znížením svojich pohľadávok alebo poskytnutím financovania. Dvaja verejní akcionári už však nebudú vkladať kapitál do podniku, ako sa predpokladalo v pôvodne oznámenom pláne.

               (40)

               Finančný dlh spoločnosti Cimos pozostáva z pohľadávky štátu voči spoločnosti v súvislosti so zárukou v rámci pomoci na záchranu vo výške 36,2 miliónov EUR (vrátane pripísaných úrokov), pohľadávok štátu voči spoločnosti v celkovej výške 39 miliónov EUR v súvislosti s inými zárukami (18) a rôznych úverov v držbe niekoľkých bánk. Štát a banky zapojené do núteného vyrovnania súhlasili s reštrukturalizáciou tohto dlhu kombináciou konverzie dlhov na vlastné imanie, zrážky a zmeny splátkového kalendára za podmienok opísaných v odôvodneniach 22 – 24. Cieľom je zníženie dlhu spoločnosti na udržateľnú a únosnú úroveň. Zároveň sa uvoľnia peňažné zdroje potrebné na financovanie operácií a zlepší sa úverová bonita spoločnosti Cimos v očiach zákazníkov, dodávateľov a finančných veriteľov.

               (41)

               Spoločnosť Cimos bude potrebovať dodatočné zdroje na financovanie svojho prevádzkového kapitálu a splácanie záväzkov vyplývajúcich z reštrukturalizácie dlhu, čo je nevyhnutným predpokladom návratu k ziskovosti a solventnosti. Spoločnosť Cimos sa na tento účel dohodla so svojimi bankami a hlavnými zákazníkmi, že poskytnú 39,5 miliónov EUR vo forme nového peňažného nástroja za podmienok opísaných v odôvodnení 25.

               (42)

               Spoločnosť takisto uzatvorila dohody so svojimi dodávateľmi o dobrovoľnej reštrukturalizácii bežných prevádzkových pohľadávok na základe dodávateľských zmlúv. V dohode sa stanovuje, že dodávatelia reštrukturalizujú svoje pohľadávky kombináciou jednorazového splatenia časti svojich pohľadávok, zmeny splátkového kalendára a odpísania zvyšnej časti. Finančný vplyv tohto opatrenia vo výške 21,8 miliónov EUR zodpovedá sume odpísaných záväzkov spoločnosti Cimos.

               (43)

               Spoločnosť Cimos uzatvorila dohodu so spoločnosťou Hypo Leasing, d.o.o. (v súčasnosti obchoduje ako Heta Asset Resolution, d.o.o.), prenajímateľom, o dobrovoľnej reštrukturalizácii pohľadávok vyplývajúcich z dohôd o finančnom lízingu. Na základe dohody získa prenajímateľ jednorazovú splátku (vrátane sankčných úrokov) vo výške 2,3 miliónov EUR, odpísanie sumy 6 miliónov EUR, ktorá predstavuje oznámený finančný vplyv tohto opatrenia, a zmenu splátkového kalendára zostávajúceho dlhu tak, aby sa splácal v období 4 rokov s ročným obdobím odkladu.

               (44)

               Spoločnosť Cimos mimo núteného vyrovnania buď uzatvorila, alebo sa nachádza v záverečnej fáze rokovaní s cieľom uzavrieť, bilaterálne dohody o reštrukturalizácii dlhu s bankami spoločnosti sídliacimi mimo Slovinska. Finančný vplyv tohto opatrenia, ktoré tvoria predĺženie splatnosti úverov, zmeny úrokov a moratórium na splatenie istiny, sa odhaduje na 3 milióny EUR.

               (45)

               Kapitálové výdavky boli v posledných rokoch znížené z dôvodu nedostatku dostupnej hotovosti, čo viedlo k nedostatočným investíciám a nedostatočnej údržbe zariadení. Spoločnosť Cimos zamýšľa zvýšiť kapitálové výdavky na úroveň, ktorá je potrebná na vykonanie reštrukturalizácie. Čiastočne ich budú financovať zákazníci, čiastočne spoločnosť Cimos. Zákazníci súhlasili s financovaním osobitných zákazníckych výdavkov na nástroje a stroje vo forme úveru pre spoločnosť Cimos vo výške 9,8 miliónov EUR. Spoločnosť Cimos pokryje zostávajúce požadované kapitálové výdavky z vlastných zdrojov.

               (46)

               V záujme ďalšieho zlepšenia likvidity dosiahla spoločnosť Cimos dohodu so zákazníkmi o skrátení lehoty splatnosti z 30 až 60 dní na týždeň, a to do júna 2015. Očakáva sa, že opatrením sa zlepší likvidita o približne 10 miliónov EUR.

               (47)

               Napokon spoločnosť Cimos plánuje získať pôžičky vo výške 25 miliónov EUR na financovanie operácií za trhových podmienok v rokoch 2018 – 2019 po skončení obdobia reštrukturalizácie.

         3.2.   PREVÁDZKOVÁ REŠTRUKTURALIZÁCIA

               (48)

               Pokiaľ ide o prevádzkovú reštrukturalizáciu, v pôvodne oznámenom pláne reštrukturalizácie sa ustanovuje zavedenie úsporného riadenia, konsolidácia výrobných kapacít, zlepšenie úlohy a povinností obchodných jednotiek, zlepšenie verejného obstarávania, optimalizácia zásob a reštrukturalizácia ľudských zdrojov. Tieto opatrenia sa realizujú, hoci v aktualizovanom pláne sa posilnili a rozšírili tak, aby sa v nich zohľadnili obchodné dôsledky núteného vyrovnania.

               (49)

               Konkrétne budú mať prevádzkové opatrenia na reštrukturalizáciu väčší vplyv na skupinu pracovníkov, náklady na prácu a režijné náklady, než sa pôvodne plánovalo, s cieľom vytvárať čistý zisk a hotovosť čo najskôr. Na dosiahnutie tohto cieľa sa vzhľadom na vyšší ako pôvodne predpokladaný očakávaný pokles predaja a zvýšené náklady na údržbu očakáva, že upravenými opatreniami by sa vytvorili väčšie úspory nákladov, ako sa pôvodne plánovalo.

               (50)

               Zaúčtovaný obchod spoločnosti časom klesne, keďže tri štvrtiny prebiehajúcich projektov sa majú dokončiť do roku 2019. Pokles existujúceho obchodu sa bude musieť vykompenzovať novými projektmi. Spoločnosť na tento účel zavedie opatrenia zamerané na predaj, predovšetkým vrátane udržania dlhodobých zákazníkov prostredníctvom spolupráce s nimi už od fázy vývoja produktu, ako aj prenikania na nové trhy s existujúcimi produktmi a vývoja nových produktov pre existujúce a nové trhy. Podľa predpovedí príjmy z predaja v rokoch 2015 – 2018 klesnú a v roku 2019 začnú rásť. Neočakáva sa, že opatrenia povedú k vytvoreniu dodatočných nákladov.

               (51)

               Spoločnosť Cimos plánuje znížiť počet zamestnancov zo 6 855 zamestnancov v máji 2014 na […] (19) zamestnancov v […], čím podľa očakávaní vzniknú ročné úspory na nákladoch vo výške EUR […]. Súvisiace náklady na odstupné sa odhadujú na […] EUR a vzniknú v […].

               (52)

               Spoločnosť sa rozhodla, že v rokoch 2014 – 2016 zníži počet závodov z 20 na 13 s cieľom konsolidovať výrobnú kapacitu a zamerať sa na základnú činnosť. Očakávajú sa výnosy z odpredaja aktív vo výške 5,1 miliónov EUR, čím sa zlepší likvidita. Spoločnosť Cimos okrem toho v období rokov 2013 – 2014 predala svoje dcérske spoločnosti TPS Labin, TPS Novi Knezevac (divízia poľnohospodárstvo), Litostroj Power (divízia energetika) a Cimos Titan (divízia stroje), čím sa vytvorili celkové výnosy vo výške približne 25 miliónov EUR.

               (53)

               V pláne sa stanovujú opatrenia zamerané na kvalitu s cieľom zlepšiť pracovné procesy, napr. tok materiálov, vnútorné balenie, manipuláciu s rezným nástrojom a riadenie zásob. Okrem toho sa budú realizovať opatrenia na zlepšenie výrobných procesov vrátane transformácie a premiestnenia niektorých výrobných liniek, výmeny alebo ukončenia používania určitých vstupných materiálov a obnovy, opravy a výmeny pracovného vybavenia. Očakáva sa, že ročné prínosy z vykonávania týchto opatrení sa zvýšia z 0,9 miliónov EUR v roku 2015 na 5 miliónov EUR po roku 2017.

               (54)

               V oblasti dodávateľského reťazca chce spoločnosť znížiť počet […], znížiť prémiové prepravné náklady zmenšením oneskorenia výroby pre známych zákazníkov, zjednodušiť materiálové toky medzi závodmi a znížiť […] zadávaním zákaziek prostredníctvom výziev na predkladanie ponúk. Očakávané zníženie nákladov v rámci dodávateľského reťazca nakoniec od roku 2018 dosiahne 5,3 miliónov EUR ročne. Dovtedy sa očakáva, že úspory sa budú postupne zvyšovať zo sumy 1,8 miliónov EUR v roku 2015 na 4,1 miliónov EUR v roku 2017.

               (55)

               Spoločnosť plánuje aj zlepšiť nákupný proces dohodnutím objemových zliav so svojimi existujúcimi dodávateľmi […] s cieľom zabezpečiť výhodnejšie ceny, ako aj centralizáciou funkcie nákupu. Súčasné problémy s likviditou viedli u mnohých dodávateľov k odmietnutiu obchodovania so spoločnosťou Cimos, ktorá zmenou dodávateľov obmedzila svoju schopnosť optimalizovať náklady. Očakáva sa, že sa táto skutočnosť sa po ukončení konania o nútenom vyrovnaní zmení. Očakáva sa, že prínosy z vylepšeného nákupného procesu v rokoch 2015 – 2018 dosiahnu 11,3 miliónov EUR.

               (56)

               Opatrenia na zníženie režijných nákladov sú zamerané najmä na zníženie nákladov na služby (verejné služby, IT, telekomunikácie, upratovanie a bezpečnosť), ostatné prevádzkové náklady (napr. bankové poplatky, náklady na prenájom) a ukončenie propagačných činností, ktoré nesúvisia s obchodnou činnosťou (dary miestnym športovým klubom). Očakáva sa, že opatrenia prinesú úspory vo výške 0,3 miliónov EUR v roku 2015 a potom 0,6 miliónov EUR ročne.

               (57)

               V rámci opatrenia na optimalizáciu inventáru plánuje spoločnosť Cimos lepšie kontrolovať zastarané zásoby, zaviesť inventarizáciu zásielok, zvýšiť frekvenciu dodávok, zmenšiť zásoby surovín a zväčšiť zásoby hotových tovarov s cieľom zabezpečiť lepšie služby zákazníkom.

         3.3.   PREHĽAD NÁKLADOV NA REŠTRUKTURALIZÁCIU A ZDROJOV FINANCOVANIA

               (58)

               Podľa plánu reštrukturalizácie predstavujú celkové náklady na reštrukturalizáciu 350,7 miliónov EUR a ich financovanie sa plánuje z vlastného príspevku vo výške 329 miliónov EUR a zo štátnej pomoci vo výške 21,7 miliónov EUR. Zhrnutie nákladov na reštrukturalizáciu a zdrojov financovania je uvedené v tabuľke 4.

                  Tabuľka 4

                  Náklady na reštrukturalizáciu a zdroje financovania

                           (v miliónoch EUR)

                           Položka nákladov na reštrukturalizáciu

                           Zdroj financovania

                           Splatenie obchodnému veriteľovi

                           113,1

                           Oznámený vlastný príspevok

                           329,0

                           Obchodné straty v minulosti a v roku 2014

                           65,2

                           Kapitálové výdavky

                           18,3

                           Oznámená štátna pomoc (pomoc na záchranu konvertovaná na vlastné imanie)

                           21,7

                           Splatenie kapitálových výdavkov financovaných zákazníkmi

                           9,8

                           Strata z likvidácie spoločnosti Litostroj Power

                           17,5

                           Strata z likvidácie spoločnosti Cimos Titan

                           2,5

                           Splatenie dlhu v súvislosti so spoločnosťou Litostroj Power

                           21,4

                           Odstupné

                           8,4

                           Poplatky poradcom v oblasti reštrukturalizácie

                           3,0

                           Platba sankčných úrokov z prenájmu a dlhovaných súm

                           2,3

                           Obmedzené vlastné imanie a minimálna hotovostná rezerva

                           49,0

                           Úrok z pomoci na záchranu

                           1,2

                           Splátky v rámci nového peňažného nástroja

                           39,0

                           Náklady spolu

                           350,7

                           Celkové zdroje financovania

                           350,7

                              Zdroj: Plán reštrukturalizácie.

               (59)

               Oznámená úroveň vlastného príspevku predstavuje 94 % celkových nákladov na reštrukturalizáciu.

      Náklady na reštrukturalizáciu

               (60)

               Spoločnosť Cimos vzhľadom na obmedzenú likviditu nahromadila značné obchodné záväzky, ktoré sa musia splatiť, aby sa zabezpečili nepretržité dodávky a stabilita prevádzky. Spoločnosť splatila obchodné záväzky vo výške 20,5 miliónov EUR pred začatím núteného vyrovnania a musí splatiť ďalších 92,6 miliónov EUR, ktoré dlhovala na začiatku núteného vyrovnania. Celkovo má splatiť sumu 113,1 miliónov EUR.

               (61)

               Plánované akumulované straty spoločnosti predstavovali od roku 2014 sumu 211,4 miliónov EUR a záporné vlastné imanie – do 155,6 miliónov EUR. Podľa pravidiel núteného vyrovnania na to, aby sa mohla reštrukturalizovaná spoločnosť považovať za životaschopnú po ukončení núteného vyrovnania, vlastné imanie nemôže byť záporné. Akumulované straty sa teda musia pokryť. Uvedená suma musí byť upravená podľa položiek uvedených oddelene v tabuľke 4 (straty z likvidácie, odstupné, poplatky poradcom v oblasti reštrukturalizácie, platba sankčných úrokov z prenájmu a úhradu obchodnému veriteľovi). Bilančná suma dosahuje 65,2 miliónov EUR a predstavuje minulé obchodné straty, ktoré sa majú pokryť počas reštrukturalizácie.

               (62)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 45, kapitálové výdavky boli v posledných rokoch nedostatočné v dôsledku nedostatočnej likvidity. Často to viedlo k omeškaniam vo výrobe a neschopnosti spoločnosti Cimos splniť svoje záväzky voči zákazníkom. Cieľom kapitálových výdavkov predpokladaných v pláne je zaistiť, aby spoločnosť Cimos splnila svoje budúce zmluvné záväzky, a preto sú nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti.

               (63)

               Časť kapitálových výdavkov vo výške 9,8 miliónov EUR budú financovať zákazníci vo forme úveru. Tento úver bude musieť spoločnosť Cimos splatiť, a preto predstavuje náklady na reštrukturalizáciu.

               (64)

               Spoločnosť Cimos pri predaji svojich dcérskych spoločností, Litostroj Power (divízia energetika) a Cimos Titan (divízia stroje) vykázala straty z vyradenia vo výške 20 miliónov EUR, čo zvyšuje akumulované straty uvedené v odôvodnení 61.

               (65)

               Výnosy z predaja spoločnosti Litostroj Power vo výške 21,4 miliónov EUR použila spoločnosť Cimos na splatenie bankových úverov, ako sa požadovalo v dohodách o finančných nástrojoch.

               (66)

               Prepúšťaním plánovaným v rámci prevádzkovej reštrukturalizácie vzniknú náklady na odstupné vo výške 8,4 miliónov EUR.

               (67)

               Spoločnosť si najala konzultantov s cieľom pomáhať správnej rade pri plánovaní a realizácii procesu reštrukturalizácie. Súvisiace náklady na profesionálne služby sa odhadujú na […] EUR.

               (68)

               V rámci dohody uzavretej s prenajímateľom (pozri odôvodnenie 43) musí spoločnosť Cimos časť svojich záväzkov vrátane sankčného úroku zaplatiť vopred.

               (69)

               Aby mohla spoločnosť Cimos samostatne pôsobiť na trhu, nestačí, aby pokryla akumulované straty. V automobilovom priemysle je bežnou praxou, že zákazníci požadujú, aby mal uchádzač dostatočný pomer dlhu k vlastnému imaniu, aby sa mohol zapojiť do verejných obstarávaní. Ak má spoločnosť Cimos predkladať ponuky na objednávky, čo je potrebné na dosiahnutie plánovaných cieľov predaja a v konečnom dôsledku aj na návrat k životaschopnosti, musí mať minimálnu výšku vlastného imania odhadom vo výške 39 miliónov EUR. Okrem toho potrebuje 10 miliónov EUR na zabezpečenie dostatočnej hotovostnej rezervy potrebnej na stabilizáciu likvidity a obnovenie dôvery na trhu po ukončení konkurzného konania.

               (70)

               Úrok zo sumy, ktorú si spoločnosť požičala na trhu vďaka záruke v rámci pomoci na záchranu, ktorý vznikol do 3. júna 2014, konkrétne do začatia núteného vyrovnania, dosahuje výšku 1,2 miliónov EUR a musí byť splatený ako súčasť reštrukturalizácie.

               (71)

               Spoločnosť Cimos bude musieť splatiť aj dlh vyplývajúci nového peňažného nástroja, ako je opísané v odôvodnení 41. Súvisiace náklady na reštrukturalizáciu, ktoré oznámilo Slovinsko, dosahujú 39 miliónov EUR.

      Zdroje financovania

               (72)

               Oznámené zdroje vlastného príspevku zahŕňajú nový peňažný nástroj (pozri odôvodnenie 41), kapitálové výdavky financované spoločnosťou Cimos a zákazníkmi (pozri odôvodnenie 45), výnosy z predaja dcérskej spoločnosti Litostroj Power (pozri odôvodnenie 52), prínosy opatrení na finančnú reštrukturalizáciu opísaných v časti 3.1 a príspevok spoločnosti Cimos k reštrukturalizácii dlhu dodávateľov (pozri odôvodnenie 42). Zdroje vlastného príspevku sa podrobne analyzujú v oddiele 8.8.

               (73)

               Oznámená štátna pomoc pozostáva z konverzie pohľadávky štátu voči spoločnosti Cimos vyplývajúcej zo záruky v rámci pomoci na záchranu na vlastné imanie vo výške 21,7 miliónov EUR.

         3.4.   OBNOVENIE DLHODOBEJ ŽIVOTASCHOPNOSTI

               (74)

               V pláne reštrukturalizácie sa stanovuje obnovenie životaschopnosti v roku 2015 na základe realistického scenára a v roku 2017 na základe pesimistického scenára, a to vďaka vykonaniu opatrení na reštrukturalizáciu v rokoch 2014 – 2016. V tabuľke 5 sú uvedené vybrané predpokladané finančné údaje pri realistickom scenári.

                  Tabuľka 5

                  Vybrané predpokladané finančné údaje pri realistickom scenári

                           (čísla v miliónoch EUR)

                           2014

                           2015

                           2016

                           2017

                           2018

                           2019

                           Čistý predaj

                           370,4

                           358,1

                           327,2

                           321,8

                           316,0

                           345,0

                           Zisk pred úrokmi a zdanením (EBIT)

                           – 7,7

                           10,1

                           10,7

                           11,6

                           12,1

                           18,8

                           Čistý zisk/čistá strata

                           – 77,8

                           2,1

                           2,9

                           4,2

                           5,0

                           11,1

                           Prevádzkový peňažný tok

                           2,9

                           19,0

                           32,1

                           40,5

                           34,1

                           27,6

                           Vlastné imanie

                           – 155,6

                           53,2

                           56,2

                           60,4

                           65,4

                           76,4

                           Návratnosť kapitálu

                           —

                           3,9 %

                           5,2 %

                           7,0 %

                           7,6 %

                           14,5 %

                              Zdroj: Plán reštrukturalizácie.

         3.5.   KOMPENZAČNÉ OPATRENIA

               (75)

               Spoločnosť Cimos navrhuje ako kompenzačné opatrenie odpredaj troch obchodných jednotiek v rámci automobilového segmentu, svojej základnej činnosti, konkrétne závodov v […]. Závody boli ziskové a pred reštrukturalizáciou predstavovali približne 4 % celkových príjmov spoločnosti Cimos.

               (76)

               Spoločnosť navyše odpredala tri vedľajšie podnikateľské jednotky, konkrétne divízie poľnohospodárstva, energetiky a strojov, ktoré v období pred reštrukturalizáciou predstavovali približne 20 % celkových príjmov spoločnosti Cimos a boli ziskové.

                  Tabuľka 6

                  Finančná výkonnosť odpredávaných podnikov pred reštrukturalizáciou

                           2011

                           2012

                           2013

                           Podiel na príjmoch spoločnosti Cimos
                           (%)

                           Hrubý zisk v miliónoch EUR (%)

                           Podiel na príjmoch spoločnosti Cimos
                           (%)

                           Hrubý zisk v miliónoch EUR (%)

                           Podiel na príjmoch spoločnosti Cimos
                           (%)

                           Hrubý zisk v miliónoch EUR (%)

                           […]

                           1,1

                           2,3

                           1,0

                           1,5

                           1,0

                           1,2

                           […]

                           0,9

                           0,9

                           0,8

                           0,8

                           1,0

                           1,0

                           […]

                           1,6

                           1,9

                           1,4

                           1,5

                           2,0

                           2,2

                              Základná činnosť spolu

                              3,6

                              5,1

                              3,2

                              3,8

                              4,0

                              4,4

                           Poľnohospodárstvo

                           0,9

                           1,5

                           1,2

                           2,7

                           0,9

                           1,2

                           Energetika

                           11,4

                           22,6

                           12,2

                           28,1

                           9,7

                           14,4

                           Stroje

                           5,0

                           5,3

                           6,8

                           6,6

                           8,5

                           6,3

                              Vedľajšia činnosť spolu

                              17,3

                              29,4

                              20,2

                              37,4

                              19,1

                              21,9

                              Zdroj: Odpoveď na žiadosť o informácie z 30. januára 2015.

               (77)

               Po uvedených odpredajoch bude jedinou zostávajúcou obchodnou činnosťou spoločnosti Cimos len automobilová divízia, jej hlavná činnosť.

         3.6.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

               (78)

               Komisia 9. apríla 2014 začala formálne vyšetrovacie konanie. Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti v súvislosti s obnovením dlhodobej životaschopnosti, kompenzačnými opatreniami a vlastným príspevkom.

               (79)

               Obnovenie dlhodobej životaschopnosti sa zdalo otázne. Spoločnosť mala podľa finančnej prognózy uvedenej v pôvodne oznámenom pláne reštrukturalizácie vytvárať čisté straty a záporné peňažné toky, a to dokonca aj po reštrukturalizácii. Schopnosť pôvodne oznámeného plánu reštrukturalizácie obnoviť životaschopnosť spoločnosti Cimos sa okrem toho vo veľkej miere opierala o uzavretie dobrovoľnej dohody o reštrukturalizácii dlhu. Keďže do prijatia rozhodnutia o začatí konania sa nedosiahla dohoda, tento predpoklad sa nepovažoval za realistický. Potvrdili to aj následné udalosti. Zmluvné strany nedospeli k dohode o dobrovoľnej reštrukturalizácii dlhu a veritelia začali namiesto toho konanie o nútenom vyrovnaní.

               (80)

               Navrhované kompenzačné opatrenia pozostávajúce z predaja divízií poľnohospodárstva, strojov a energetiky sa zrejme nedotýkali hlavného trhu spoločnosti a neexistoval žiadny dôkaz o tom, že všetky činnosti, ktoré sa majú ukončiť, neboli pred reštrukturalizáciou stratové, ako sa vyžaduje v bode 40 usmernení o pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu (20) (ďalej len „usmernenia“).

               (81)

               Napokon sa zdalo, že rekapitalizácia spoločnosti Cimos dvomi verejnými akcionármi a očakávané peňažné výhody z reštrukturalizácie bankového dlhu z veľkej časti vrátane dlhov v držbe štátnych bánk, ktoré boli pôvodne oznámené ako zdroj vlastného príspevku, zrejme zahŕňali štátnu pomoc. Ak by sa to preukázalo, neboli by v súlade s usmerneniami, v ktorých sa stanovuje, že vlastný príspevok musí byť nezávislý od pomoci. Jediný prijateľný zdroj vlastného príspevku v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania, konkrétne výnosy z predaja divízie poľnohospodárstva, predstavoval iba 0,5 % nákladov na reštrukturalizáciu, čo znamená, že je výrazne pod požadovanou hranicou 50 %.

         4.   PRIPOMIENKY SLOVINSKA

               (82)

               V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Slovinsko informovalo Komisiu, že obsah oznámeného plánu reštrukturalizácie sa bude aktualizovať vzhľadom na výsledok konania o nútenom vyrovnaní začatého 3. júna 2014.

               (83)

               Počas rokovaní o nútenom vyrovnaní Slovinsko neposkytlo údaje o úpravách, ale potvrdilo, že rekapitalizácia spoločnosti Cimos dvoma verejnými akcionármi sa už nezvažovala. Pokiaľ ide o ostatné pôvodne oznámené opatrenia, Slovinsko uviedlo, že sa nemôžu posúdiť, kým nebudú dostatočne dobre vymedzené v rámci núteného vyrovnania. Napriek tomu Slovinsko predložilo pripomienky k niektorým otázkam uvedeným v rozhodnutí o začatí konania.

               (84)

               V súvislosti s pochybnosťami Komisie týkajúcimi sa pripísateľnosti opatrení štátnych bánk štátu, Slovinsko odpovedalo, že všetky z nich pôsobia na trhu v súlade s obchodnými zásadami. Ich rozhodnutia o spoločnosti Cimos sa zakladali výlučne na hospodárskych záujmoch, neboli ovplyvnené vládnymi orgánmi a boli prijaté súčasne s rozhodnutiami súkromných veriteľov, ktorí takisto iniciovali nútené vyrovnanie.

               (85)

               Pokiaľ ide o DUTB, Slovinsko tvrdilo, že jej účasť na reštrukturalizácii spoločnosti Cimos sa nezakladá na politickom vplyve. Štyria zo siedmich členov jej správnej rady nemajú slovinskú štátnu príslušnosť, disponujú rozsiahlymi odbornými znalosťami na svetovej úrovni a sú dôveryhodní. Rozhodnutia týkajúce sa úverov a správy aktív sa prijímajú v štruktúre operačného výboru s jasne vymedzeným mandátom a kompetenciami.

               (86)

               Účasť SID Banka (ďalej len „SID“) na reštrukturalizácii spoločnosti Cimos by bola nezávislá od slovinskej vlády. Transakcie nad určitú hranicu musí schváliť dozorná rada, ktorej členov menuje vláda, ale musia byť nezávislí od vlády. Slovinsko uznalo, že poslanie SID ako rozvojovej banky sa líši od cieľov komerčných bánk (napr. maximalizácia ziskov), ale tvrdilo, že správa a riadenie SID podliehajú rovnakým pravidlám ako v prípade súkromných bánk.

               (87)

               Slovinsko vzalo na vedomie pochybnosti Komisie týkajúce sa obnovenia dlhodobej životaschopnosti a vyhlásilo, že zabezpečí, aby tieto pochybnosti boli predmetom aktualizovaného plánu reštrukturalizácie.

               (88)

               Pokiaľ ide o kompenzačné opatrenia, Slovinsko uviedlo, že pomoc na reštrukturalizáciu pre spoločnosť Cimos sa môže schváliť bez kompenzačných opatrení, keďže trhový podiel spoločnosti Cimos je malý až zanedbateľný a spoločnosť sa nachádza v podporovanej oblasti. Tvrdilo aj, že ani v judikatúre, ani v usmerneniach sa nenaznačuje, že kompenzačné opatrenia sa musia uskutočňovať výlučne na hlavných trhoch spoločnosti po reštrukturalizácii. Napokon Slovinsko uviedlo, že odpredaj divízií poľnohospodárstva, strojov a energetiky by podstatne ovplyvnil konkurenčné postavenie spoločnosti Cimos v automobilovom segmente, a to obmedzením zdrojov, ktoré boli predtým dostupné vďaka ziskom vytvoreným odpredávanými podnikmi.

               (89)

               Pokiaľ ide o vlastný príspevok, Slovinsko uviedlo, že reštrukturalizácia dlhov v rozsahu, v akom nezahŕňa štátnu pomoc, sa kvalifikuje ako vlastný príspevok.

         5.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

               (90)

               Komisia dostala pripomienky od jednej zainteresovanej strany, spoločnosti Cimos. Spoločnosť Cimos úplne schvaľuje pripomienky, ktoré predložilo Slovinsko v odpovedi na rozhodnutie o začatí konania. Zdôraznila aj sociálno-ekonomický význam spoločnosti pre krajinu a región a vyjadrila dôveru v obnovenie životaschopnosti.

         6.   ĎALŠIE PRIPOMIENKY

               (91)

               Komisia prijala v období od septembra 2014 do marca 2015 niekoľko listov od súkromnej občianky, pani Olgy Filakovicovej, ktorá zastupuje kanadskú spoločnosť Hormess International Limited. Vo svojich listoch pani Filakovic tvrdí, že súvahy spoločnosti Cimos boli podvodne navýšené aspoň o 20 miliónov EUR vypraných peňazí, čo (spolu s pripísaným úrokom) predstavuje sumu 35 miliónov EUR poskytnutú Slovinskom ako súčasť pomoci na reštrukturalizáciu; že jej spoločnosť má nárok na zaplatenie škôd a – ako veriteľ – požaduje od spoločnosti Cimos a Slovinska 60 miliónov EUR, čo je pohľadávka údajne zaregistrovaná na krajskom súde v Koperi; a že spoločnosť Cimos falšovala finančnú dokumentáciu s cieľom zatajiť dlhy voči svojim klientom v súvislosti s kancelárskou budovou, ktorú spoločnosť Cimos nevlastnila, ale predala ju za sumu 9,75 miliónov EUR.

               (92)

               Komisia berie na vedomie, že zainteresované tretie strany boli vyzvané na predloženie pripomienok prostredníctvom oznámenia uverejneného spolu s rozhodnutím o začatí konania v Úradnom vestníku EÚ 23. mája 2014 (21). Lehota na podanie pripomienok uplynula 23. júna 2014. Napriek tomu Komisia vzhľadom na žiadosť pani Filakovicovej zohľadnila informácie, ktoré poskytla, v súčasnom prešetrovaní. Tieto tvrdenia sa posudzujú v nižšie uvedenom odôvodnení 160.

         7.   PRIPOMIENKY SLOVINSKA K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN A ĎALŠIE PRIPOMIENKY

               (93)

               Slovinsko neodpovedalo na pripomienky spoločnosti Cimos.

               (94)

               Pokiaľ ide o pripomienky pani Filakovicovej, v reakcii na žiadosť Komisie o informácie z 18. decembra 2014, Slovinsko odmietlo všetky tvrdenia a vyhlásilo ich za úplne nesprávne, nepochopiteľné a nepodložené žiadnymi dôkazmi. Konkrétne Slovinsko vysvetlilo, že finančné výkazy spoločnosti Cimos skontroloval nezávislý audítor na základe povinných požiadaviek v rámci konania o nútenom vyrovnaní, ktorý vydal audítorské stanovisko bez výhrad. Čo sa týka údajných škôd vo výške 60 miliónov EUR, Slovinsko uistilo, že spoločnosť Cimos nemá voči spoločnosti Hormess International žiadne záväzky. Spoločnosť Homess International a slovinská spoločnosť SOF ING, d. d., prihlásili v decembri 2014 na súde v konaní vo veci núteného vyrovnania spoločnosti Cimos pohľadávku vo výške približne 61 miliónov EUR, táto pohľadávka však nebola zahrnutá do preskúmania pohľadávok vykonaného správcom núteného vyrovnania, a preto nie je zaregistrovaná na krajskom súde v Koperi ako súčasť konania vo veci núteného vyrovnania. Nakoniec, pokiaľ ide o predaj kancelárskej budovy, Slovinsko potvrdilo, že spoločnosť Cimos je majiteľom budovy, ktorá bola v roku 2001 predaná spoločnosti Berny Commerce, d.o.o., ktorá sa sama riadne zapísala do katastra nehnuteľností ako vlastník v roku 2002, a že voči spoločnosti Cimos neexistuje žiadna súvisiaca pohľadávka.

         8.   POSÚDENIE POMOCI

   8.1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

               (95)

               V článku 107 ods. 1 zmluvy sa stanovuje, že akákoľvek pomoc poskytnutá členským štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov v akejkoľvek forme, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

               (96)

               Z toho vyplýva, že na to, aby sa opatrenie mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, musia byť splnené tieto kumulatívne kritériá: použitie štátnych zdrojov pripísateľných štátu, selektívna výhoda pre príjemcu a skresľujúce účinky (alebo ich hrozba) na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

      Opatrenie 1

               (97)

               Opatrenie má poskytnúť ministerstvo financií, preto jasne zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľné štátu.

               (98)

               Opatrenie sa má poskytnúť len jednému konkrétnemu podniku, t. j. spoločnosti Cimos. Opatrenie pozostáva z konverzie dlhov na vlastné imanie vo výške 21,7 miliónov EUR a zmeny splátkového kalendára v súvislosti s pohľadávkou štátu voči spoločnosti Cimos na sumu 14,5 miliónov EUR, ktorá vyplýva zo záruky v rámci pomoci na záchranu (22). Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k záveru, že konverzia dlhu na vlastné imanie v prípade pohľadávky štátu predstavuje štátnu pomoc. Tento záver stále platí a nespochybňuje ho ani Slovinsko.

               (99)

               Slovinsko tvrdí, že zmena splátkového kalendára dlhu voči štátu nepredstavuje pomoc, pretože sa má vykonať v súlade s dlhom spoločnosti Cimos voči ostatným veriteľom zapojeným do núteného vyrovnania. Komisia sa domnieva, že záruka v rámci pomoci na záchranu a zmena splátkového kalendára dlhu voči štátu, ktorý z nej vyplýva, tvoria súčasť jednej operácie, aj keď zahŕňajú rozdielne finančné nástroje. V tomto zmysle sa zmenou splátkového kalendára len predlžuje výhoda pre spoločnosť Cimos prostredníctvom pomoci na záchranu. Potvrdzuje to aj skutočnosť, že keď Slovinsko 3. novembra 2013 oznámilo konverziu svojej celkovej pohľadávky vyplývajúcej z pomoci na záchranu na vlastné imanie, ostatní bežní veritelia zapojení do núteného vyrovnania nesúhlasili s reštrukturalizáciou dlhu spoločnosti Cimos. Komisia sa vzhľadom na to domnieva, že zmena splátkového kalendára dlhu voči štátu poskytuje spoločnosti Cimos selektívnu výhodu.

               (100)

               Komisia navyše bez toho, aby bol dotknutý záver uvedený v predchádzajúcom odôvodnení, poznamenáva, že ani konverzia, ani zmena splátkového kalendára dlhu voči štátu by neboli v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ako je vysvetlené v odôvodneniach 104 – 107 ďalej.

               (101)

               Napokon, cieľom navrhovaného opatrenia je zlepšiť konkurenčné postavenie spoločnosti Cimos na automobilovom trhu, ktorý je otvorený hospodárskej súťaži zo strany ostatných členských štátov. Preto narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

               (102)

               Komisia sa vzhľadom na posúdenie v odôvodneniach 97 – 101 domnieva, že opatrenie 1 predstavuje štátnu pomoc.

      Opatrenie 2

               (103)

               Opatrenie poskytne Slovinská republika, teda jasne zahŕňa štátne zdroje a je pripísateľné štátu.

               (104)

               Podľa judikatúry hospodárske transakcie, ktoré vykonáva verejný subjekt alebo verejný podnik, neposkytujú výhodu druhej strane, a teda nepredstavujú pomoc, ak sa vykonávajú v súlade s bežnými trhovými podmienkami (23) (zásada súkromného subjektu v trhovom hospodárstve). Táto zásada sa zaviedla s ohľadom na rôzne hospodárske transakcie. Konkrétne na účely zistenia prítomnosti štátnej pomoci v prípadoch transakcií súvisiacich s pohľadávkami je potrebné porovnať správanie verejných veriteľov so správaním hypotetických súkromných veriteľov v podobnej situácii („test zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve“).

               (105)

               Každý obozretný veriteľ v trhovom hospodárstve by spravidla uskutočnil vlastnú ex ante analýzu finančných výsledkov reštrukturalizácie dlhu, napríklad porovnaním očakávanej vrátenej sumy v prípade scenára reštrukturalizácie dlhu s očakávanou vrátenou sumou v prípade alternatívneho scenára, čo je v tomto prípade konkurz spoločnosti Cimos.

               (106)

               Ak teda členský štát tvrdí, že hospodárska transakcia je v súlade s testom zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, musí poskytnúť dôkaz, ktorým sa preukáže, že rozhodnutie uskutočniť transakciu sa prijalo na základe posúdenia, ktoré by rozumný súkromný veriteľ uskutočnil s cieľom určiť ziskovosť transakcie.

               (107)

               V tomto prípade Slovinsko neposkytlo dôkazy, že prijatím podmienok reštrukturalizácie dlhu štát konal ako racionálny veriteľ na trhu. Slovinsko sa odvoláva na správu vypracovanú nezávislým odhadcom pre PFR, ktorý zistil, že všetci veritelia súhrnne získajú viac z núteného vyrovnania ako z konkurzu spoločnosti Cimos (24). V správe sa však neuvádza, koľko by sa vrátilo samotnému štátu, ak by si vybral tento alternatívny scenár. Nemožno vylúčiť, že hoci pre veriteľov celkovo môže byť výhodnejšie, ak prijmú nútené vyrovnanie, štát by mohol vymôcť viac zo svojich jednotlivých pohľadávok, ak by si vybral alternatívny scenár. Analýza na úrovni všetkých veriteľov by v každom prípade nepostačovala na to, aby jednotlivý súkromný veriteľ mohol rozhodnúť o ďalšom postupe, keďže by mohli existovať rozdiely vo vzťahu k držanému kolaterálu, poradiu pohľadávok atď. Komisia preto zastáva názor, že predmetným opatrením sa spoločnosti Cimos poskytuje selektívna hospodárska výhoda.

               (108)

               Posúdenie vplyvu opatrenia 1 na hospodársku súťaž a obchod, ktoré sa opisuje v odôvodnení 101, platí aj pre opatrenie 2.

               (109)

               Komisia sa vzhľadom na posúdenie v odôvodneniach 103 – 108 domnieva, že opatrenie 2 predstavuje štátnu pomoc.

      Opatrenie 3

               (110)

               Komisia poznamenáva, že Gorenjska Banka je súkromný subjekt, pričom IFC patrí do skupiny Svetovej banky, teda opatrenia týchto dvoch subjektov nie sú pripísateľné štátu.

               (111)

               Ostatné banky, ktoré sa zúčastňujú na opatrení č. 3, NLB, Abanka, Banka Celje a NKBM, sú vo väčšinovom vlastníctve štátu, ktorý vlastní väčšinu hlasov v riadiacich a dozorných orgánoch. Ide o náznak pripísateľnosti. Komisia však neodhalila žiadne dôkazy v rámci stanov, riadiacej štruktúry alebo z akéhokoľvek iného zdroja, ktoré by naznačovali, že štát ovplyvnil rozhodnutia príslušných bánk o prijatí príslušného opatrenia v zmysle judikatúry vo veci Stardust-Marine (25). Naopak, Slovinsko predložilo interné dokumenty, ktoré dokazujú, že každá z bánk posudzovala navrhované podmienky reštrukturalizácie na základe hospodárskeho rozmeru a v súlade so svojimi štandardnými vnútornými rozhodovacími procesmi. Navyše konverzia dlhu na vlastné imanie zo strany spoločnosti NLB nebola ani vo veci Adria Airways považovaná za pripísateľnú štátu (26). Komisia sa z týchto dôvodov domnieva, že rozhodnutia NLB, Abanka, Banka Celje a NKBM zúčastniť sa na opatrení 3 nie sú pripísateľné štátu.

               (112)

               DUTB je štátna spoločnosť zriadená v roku 2013 s cieľom uľahčiť reštrukturalizáciu bánk, ktoré čelia vážnym problémom s likviditou a solventnosťou. Opäť platí, že štátne vlastníctvo je náznakom pripísateľnosti, samo o sebe však nie je dostatočné na to, aby sa opatrenie považovalo za pripísateľné štátu. Komisia našla dôkazy naznačujúce, že spoločnosť DUTB bola pri rozhodovaní o spoločnosti Cimos nezávislá. Po prvé podľa zakladajúceho právneho aktu spoločnosti DUTB sa pri rozhodnutiach, ako je rozhodnutie o spoločnosti Cimos, nevyžaduje povolenie vlády. Po druhé riadiaca štruktúra spoločnosti DUTB napodobňuje prevádzkovú organizáciu banky v tom, že rozhodnutia prijíma úverový výbor. Osobitné rozhodnutie o spoločnosti Cimos prijal výbor pre úvery s najvyšším hodnotením v rámci predstavenstva. Traja zo siedmich členov predstavenstva nie sú zo Slovinska a všetci okrem jedného pochádzajú z finančného sektora. Jediný člen predstavenstva zastupujúci verejnú správu (bývalý štátny tajomník na ministerstve financií) hlasoval proti reštrukturalizácii spoločnosti Cimos, prehlasovali ho však ostatní členovia predstavenstva. Napokon Slovinsko predložilo interné dokumenty, ktoré dokazujú, že aj spoločnosť DUTB posudzovala navrhované podmienky reštrukturalizácie na základe hospodárskeho rozmeru. Komisia sa preto domnieva, že rozhodnutie spoločnosti DUTB zúčastniť sa na opatrení č. 3 nie je pripísateľné štátu.

               (113)

               V tejto súvislosti treba poznamenať aj, že bez toho, aby boli dotknuté závery uvedené v odôvodneniach 110 a 112 vyššie, vykonali všetci veritelia uvedení v odôvodnení 111, ako aj spoločnosť DUTB ex ante analýzu, v ktorej porovnávali rôzne možné opatrenia a zistili, že reštrukturalizáciou spoločnosti Cimos by získali viac než jej likvidáciou. Preto dohodu týchto veriteľov o konverzii dlhu na vlastné imanie možno považovať za zodpovedajúcu zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, a teda nezahŕňa hospodársku výhodu pre spoločnosť Cimos.

               (114)

               SID Banka je v 100 % vlastníctve štátnej Slovinskej exportnej a rozvojovej banky. Všetci členovia dozornej rady SID, ktorí schválili rozhodnutie o spoločnosti Cimos, boli menovaní vládou a okrem toho troch zo siedmich z nich zamestnáva štát. Podľa článku 8 zákona o Slovinskej exportnej a rozvojovej banke musia byť všetky rozhodnutia zo strany SID prijaté so zreteľom na víziu rozvoja Slovinska. Samotné Slovinsko uznáva, že poslanie SID ako rozvojovej banky sa líši od cieľov komerčných bánk (napr. maximalizácia zisku). Spomedzi všetkých veriteľov zapojených do núteného vyrovnania súhlasila SID s najnepriaznivejšími podmienkami reštrukturalizácie dlhov tým, že schválila 58 % zrážku dlhu, pričom žiaden zo zostávajúcich veriteľov v rámci núteného vyrovnania neschválil žiadnu zrážku, ale namiesto toho si vybrali možnosť konverzie dlhu na vlastné imanie s možnosťou budúcich kapitálových ziskov z nadobudnutého podielu v spoločnosti Cimos. Slovinsko nezdôvodnilo, prečo SID prijala nepriaznivejšie podmienky ako ostatní veritelia v rámci núteného vyrovnania. Komisia už v predchádzajúcich rozhodnutiach uviedla, že záruku poskytnutú zo strany SID možno pokladať za štátne zdroje a predstavuje pomoc (27). Vzhľadom na to sa Komisia domnieva, že rozhodnutie SID zúčastniť sa na opatrení 3 je pripísateľné štátu.

               (115)

               Slovinsko neposkytlo žiadne spoľahlivé dôkazy, ktorými by sa preukázalo, že rozhodnutie SID zúčastniť sa na opatrení 3 bolo prijaté na základe trhového rozmeru. Slovinsko tvrdí, že SID získa z núteného vyrovnania 9,9 miliónov EUR a musí zaplatiť dodatočnú sumu 6,7 miliónov EUR v prípade likvidácie spoločnosti Cimos, to znamená, že rozdiel medzi dvoma scenármi je 16,6 miliónov EUR. Toto tvrdenie však nie je podložené žiadnou analýzou, ktorá by svedčila o tom, ako boli tieto sumy stanovené. Slovinsko predložilo takéto analýzy uskutočnené inými veriteľmi v rámci núteného vyrovnania. Vymáhanie súm navyše vyvoláva pochybnosti. Nie je jasné, prečo by SID vznikli dodatočné straty v prípade likvidácie, vzhľadom na to, že trhová hodnota kolaterálu SID dosahuje 4,5 miliónov EUR. V získanej sume v prípade reštrukturalizácie sa na druhej strane zrejme neberie do úvahy strata vo výške 27,5 miliónov EUR v dôsledku zrážky. Každý racionálny veriteľ na trhu by pred rozhodnutím o postupe vykonal finančnú analýzu. Na základe dostupných dôkazov sa Komisia domnieva, že SID nevykonala pred odsúhlasením zrážky takúto analýzu, teda sa nesprávala ako racionálny veriteľ na trhu. Z toho vyplýva, že opatrenie poskytnuté zo strany SID predstavuje selektívnu hospodársku výhodu pre spoločnosť Cimos.

               (116)

               Posúdenie vplyvu opatrenia 1 na hospodársku súťaž a obchod, ktoré sa opisuje v odôvodnení 101, platí aj pre opatrenie poskytnuté zo strany SID.

               (117)

               Komisia sa vzhľadom na posúdenie v odôvodneniach 110 – 116 na jednej strane domnieva, že opatrenie 3 predstavuje štátnu pomoc, keďže ho poskytla SID. Na druhej strane reštrukturalizácia dlhu v rámci opatrenia 3 zo strany bánk Gorenjska Banka, IFC, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM a DUTB nezahŕňa štátnu pomoc.

      Opatrenie 4

               (118)

               Žiaden zo zákazníkov prispievajúcich k novému peňažnému nástroju nie je kontrolovaný štátom, preto ich rozhodnutia nie sú pripísateľné štátu. Pokiaľ ide o príspevok bánk zapojených do nového nástroja, ich rozhodnutia týkajúce sa spoločnosti Cimos neboli posúdené ako pripísateľné štátu v odôvodneniach 110 a 112 vyššie, a to s výnimkou SID. Banky vo verejnom vlastníctve sa okrem toho zúčastnili na novom peňažnom nástroji za rovnakých podmienok ako súkromná banka Gorenjska Banka a IFC.

               (119)

               Účasť bánk je navyše v súlade s účasťou súkromných zákazníkov, ktorí súhlasili, že poskytnú spoločnosti Cimos prostriedky v rovnakej sume, ale za výrazne menej priaznivých podmienok. Príspevok zákazníkov je nezabezpečený a bez úroku. Príspevok bánk zapojených do nového nástroja je na druhej strane zabezpečený kolaterálom s najvyššou prioritou a so 6-mesačným úrokom EURIBOR + 5 % p. a., teda vyšším ako je sadzba stanovená pre spoločnosti vo finančných ťažkostiach s vysokým kolaterálom v oznámení Komisie o referenčných sadzbách (28), ktorého cieľom je aproximácia trhovej sadzby.

               (120)

               Poskytnutie nového peňažného nástroja má zásadný význam pre návrat spoločnosti k životaschopnosti. Bez neho by spoločnosť Cimos nebola schopná platiť svojim dodávateľom v krátkodobom horizonte, a tým pokračovať v činnosti. V tomto zmysle je z ekonomického hľadiska takisto rozumné, aby veritelia, ktorí prijali reštrukturalizáciu dlhov, mierne zvýšili svoje vystavenie s cieľom zvýšiť pravdepodobnosť návratu spoločnosti k životaschopnosti a nakoniec vyrovnania jej zostávajúcich pohľadávok.

               (121)

               Pokiaľ však ide o SID, Komisia poznamenáva, že okrem príspevku k novému peňažnému nástroju za rovnakých podmienok ako ostatné banky takisto poskytuje štátnu pomoc (pozri opatrenie 3). Navyše, vzhľadom na svoje právne postavenie verejnej rozvojovej banky sú všetky jej činnosti pripísateľné štátu. Opatrenia 3 a 4 boli poskytnuté v rovnakom čase a s rovnakých cieľom, t. j. reštrukturalizácia spoločnosti Cimos. Podľa judikatúry sa preto musí ich súlad s testom zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve posudzovať spoločne (29). Bez toho, aby bolo potrebné vykonať podrobný výpočet, je jasné, že celkové podmienky pre SID nie sú rovnocenné. Preto sa príspevok SID k novému peňažnému nástroju musí považovať za štátnu pomoc.

               (122)

               Komisia sa vzhľadom na posúdenie v odôvodneniach 118 – 120 domnieva, že opatrenie 4, s výnimkou príspevku SID, nepredstavuje štátnu pomoc.

      Opatrenie 5

               (123)

               Žiadny z dodávateľov, ktorí sa zúčastňujú na dobrovoľnej reštrukturalizácii dlhu spoločnosti Cimos, nie je vo vlastníctve ani pod kontrolou štátu, a tak ich rozhodnutia o účasti na opatrení 5 nie sú pripísateľné štátu, a preto opatrenie 5 nepredstavuje štátnu pomoc.

      Opatrenie 6

               (124)

               Prenajímateľ, Hypo Leasing, d.o.o., patrí do skupiny Hypo Group Alpe Adria (ďalej len „skupina HGAA“), ktorú vlastní Rakúsko. Komisia nenašla žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že prenajímateľ sleduje iné ako obchodné záujmy, alebo že Rakúsko ovplyvnilo jeho rozhodnutie o reštrukturalizácii lízingových záväzkov spoločnosti Cimos. Zdá sa nepravdepodobné, že by Rakúsko vyvíjalo tlak na skupinu HGAA, aby poskytla štátnu pomoc spoločnosti v ťažkostiach, ktorá sa nachádza v inom členskom štáte. Komisia takisto poznamenáva, že na skupinu HGAA sa vzťahujú obmedzenia, pokiaľ ide o podmienky, za ktorých môže vykonávať obchodnú činnosť na základe záväzkov obsiahnutých v rozhodnutí Komisie o štátnej pomoci (30). Rakúsko sa okrem toho v rozhodnutí zaviazalo, že neposkytne žiadnu ďalšiu pomoc spoločnostiam v rámci skupiny HGAA.

               (125)

               Komisia sa preto domnieva, že rozhodnutie prenajímateľa reštrukturalizovať svoje vystavenie voči spoločnosti Cimos nie je pripísateľné štátu, a teda opatrenie 6 nepredstavuje štátnu pomoc.

      Opatrenie 7

               (126)

               Banky, ktoré sa zúčastňujú na dobrovoľnej reštrukturalizácii dlhu, nie sú kontrolované štátom, a preto ich rozhodnutia zúčastniť sa na reštrukturalizácii spoločnosti Cimos nie sú pripísateľné štátu. Preto opatrenie 7 nezahŕňa štátnu pomoc.

      Opatrenie 8

               (127)

               Žiadny zo zákazníkov, ktorí sa zaviazali, že poskytnú financovanie kapitálových výdavkov, nie je kontrolovaný štátom, preto ich konanie nie je pripísateľné štátu. Opatrenie 8 teda nepredstavuje štátnu pomoc.

      Záver o existencii štátnej pomoci

               (128)

               Komisia dospela k záveru, že opatrenia 1, 2 a časť opatrení 3 a 4 (v rozsahu, v akom boli poskytnuté spoločnosťou SID) predstavujú štátnu pomoc.

               (129)

               Štátna pomoc dosahuje výšku 80,3 milióna EUR, čo zodpovedá konverzii dlhu na vlastné imanie štátom a konverzii dlhu na vlastné imanie, zrážke a príspevku k novému peňažnému nástroju zo strany SID (31). Okrem toho štátna pomoc zahŕňa až 16,6 miliónov EUR súvisiacich so zmenou splátkového kalendára dlhu. Prvok pomoci, ktorý je súčasťou zmeny splátkového kalendára dlhu, sa určil ako rozdiel medzi nominálnou hodnotou pohľadávok štátu a úverov banky SID k dátumu núteného vyrovnania a čistou súčasnou hodnotou týchto pohľadávok a úverov vypočítanou v súlade so splátkovým kalendárom, ktorý prijali veritelia v rámci núteného vyrovnania, t. j. vychádzajúc z desaťročného obdobia splácania a dvojročného obdobia odkladu, úrokovej sadzby EURIBOR + 2,5 %. diskontovanej použitím príslušnej diskontnej sadzby (32). Presnú výšku pomoci súvisiacej so zmenou splátkového kalendára dlhu nemožno stanoviť, keďže napríklad budúca sadzba EURIBOR nie je známa.

         8.2.   ZÁKONNOSŤ ŠTÁTNEJ POMOCI

               (130)

               V súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (33) pomoc nenadobudne účinnosť skôr, ako Komisia prijme alebo sa má za to, že prijala rozhodnutie, ktoré túto pomoc schvaľuje („povinnosť zdržať sa konania“).

               (131)

               Podľa odpovede Slovinska z 30. januára 2015 na žiadosť Komisie o informácie sa malo konanie o nútenom vyrovnaní uzavrieť do apríla 2015. Podľa informácií Komisie však do dnešného dňa nebola spoločnosti Cimos poskytnutá žiadna pomoc na reštrukturalizáciu. Preto sa zdá, že Slovinsko zatiaľ plní povinnosť zdržať sa konania.

         8.3.   ZLUČITEĽNOSŤ ŠTÁTNEJ POMOCI

               (132)

               V článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy sa stanovuje, že štátnu pomoc možno schváliť, ak sa prideľuje na podporu rozvoja určitých odvetví hospodárstva a ak táto pomoc nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

               (133)

               Slovinsko oznámilo opatrenia ako pomoc na reštrukturalizáciu v zmysle usmernení. Vzhľadom na predchádzajúce rozhodnutia Komisie o pomoci na záchranu pre spoločnosť Cimos a ďalej opísané finančné ťažkosti spoločnosti Cimos Komisia súhlasí, že táto vec zahŕňa pomoc na reštrukturalizáciu, ktorá musí byť posúdená z hľadiska kritérií podľa usmernení s cieľom stanoviť, či môže byť zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

         8.4.   FIRMA V ŤAŽKOSTIACH

               (134)

               Podľa odseku 12 písm. a) a odseku 14 usmernení (34) sú oprávnené získať pomoc na reštrukturalizáciu len firmy v ťažkostiach. Aby sa firma považovala za firmu v ťažkostiach, musí spoločnosť spĺňať kritériá uvedené v ods. 10 alebo v ods. 11 usmernení.

               (135)

               Podľa ods. 10 sa firma považuje za firmu v ťažkostiach v týchto prípadoch:

                           a)

                           v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným, kde sa viac ako polovica jej schváleného základného imania prekryla stratou a viac ako štvrtina tohto kapitálu sa prekryla stratou v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov;

                           b)

                           v prípade spoločnosti, kde aspoň určitý počet členov neobmedzene ručí za dlhy firmy, ak sa prekryla stratou viac ako polovica kapitálu vykazovaného v účtoch firmy a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá stratou v priebehu predchádzajúcich 12 mesiacov;

                           c)

                           bez ohľadu na typ dotknutej spoločnosti, keď spĺňa kritériá v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi na to, aby sa stala predmetom kolektívneho konkurzného konania.

               (136)

               Komisia v rozhodnutí o začatí konania konštatovala, že spoločnosť Cimos, keďže je spoločnosťou s ručením obmedzeným, spĺňa kritériá stanovené v bode 10 písm. a) usmernení. Podľa konsolidovanej účtovnej závierky k 31. decembru 2012 stratila viac ako polovicu svojho schváleného základného imania (108 %) a viac ako štvrtinu z neho počas predchádzajúcich 12 mesiacov (137 %) (35). Komisia preto konštatovala, že spoločnosť Cimos sa môže považovať za firmu v ťažkostiach na základe bodu 10 písm. a) usmernení.

               (137)

               Odvtedy sa finančná situácia spoločnosti Cimos ešte viac zhoršovala. Spoločnosť k 31. decembru 2013 vykázala záporné vlastné imanie vo výške 103,3 miliónov EUR. Podľa predbežných (neauditovaných) výsledkov za prvých 10 mesiacov roku 2014 spoločnosť Cimos zaznamenala čistú stratu vo výške 74,3 miliónov EUR, čo znamená, že jej záporné vlastné imanie sa ešte viac zvýšilo. Komisia v predchádzajúcich prípadoch (36) dospela k záveru, že ak má nejaká spoločnosť záporné vlastné imanie, vopred sa predpokladá, že kritériá v bode 10 písm. a) usmernení sú splnené, a to je prípad spoločnosti Cimos. Všeobecný súd takisto dospel k záveru (37), že spoločnosť so záporným vlastným imaním je firma v ťažkostiach.

               (138)

               Súd okrem toho od 3. júna 2014 na základe slovinského zákona o konkurze na žiadosť veriteľov uložil spoločnosti Cimos povinné konanie o nútenom vyrovnaní. Preto spĺňa aj podmienky bodu 10 písm. c) usmernení.

               (139)

               Novovytvorené firmy nie sú podľa bodu 12 usmernení oprávnené na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu. Vo všeobecnosti sa bude firma považovať za novovytvorenú do troch rokov od začiatku jej operácií v príslušnej oblasti aktivít. Spoločnosť Cimos začala svoju činnosť v roku 1972, vo svojej súčasnej podobe bola zaregistrovaná v roku 1975 a odvtedy funguje v súčasnej oblasti činnosti. Preto ju nemožno považovať za novovytvorenú firmu.

               (140)

               V bode 13 usmernení sa uvádza, že firma, ktorá patrí väčšej obchodnej skupine alebo ktorú takáto skupina preberá, nie je za bežných okolností oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu s výnimkou prípadov, keď sa dá preukázať, že ťažkosti firmy sú vnútorné a nie sú výsledkom svojvoľného prideľovania nákladov v rámci skupiny, a že tieto ťažkosti sú príliš závažné na to, aby ich mohla riešiť skupina sama.

               (141)

               Spoločnosť Cimos nepatrí do väčšej obchodnej skupiny, ani ju takáto skupina nepreberá. Z tohto dôvodu kritériá stanovené v bode 13 usmernení nebránia tomu, aby bola oprávnená na pomoc na reštrukturalizáciu.

               (142)

               Komisia dospela k záveru, že spoločnosť Cimos bola v roku 2012 firmou v ťažkostiach a je oprávnená na pomoc na reštrukturalizáciu.

         8.5.   ZÁSADA „JEDENKRÁT A NAPOSLEDY“

               (143)

               Ak podľa bodu 73 usmernení už dotknutá firma v minulosti získala pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu vrátane akejkoľvek neoznámenej pomoci a ak uplynulo menej ako 10 rokov odvtedy, čo sa poskytla pomoc na záchranu, alebo sa skončilo obdobie reštrukturalizácie, alebo sa realizácia plánu reštrukturalizácie zastavila (podľa toho, čo sa stane ako posledné), Komisia neumožní ďalšiu pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu.

               (144)

               Slovinsko informovalo Komisiu, že spoločnosť za posledných desať rokov nedostala žiadnu pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu okrem oznámenej pomoci na záchranu schválenej Komisiou, ako sa uvádza v odôvodnení 1 (38).

         8.6.   OBNOVENIE DLHODOBEJ ŽIVOTASCHOPNOSTI

               (145)

               Na to, aby sa opatrenie považovalo za zlučiteľné podľa ods. 37 až 34 usmernení, sa plánom reštrukturalizácie musí obnoviť dlhodobá životaschopnosť firmy v rámci prijateľnej časovej lehoty a na základe realistických predpokladov v súvislosti s budúcimi prevádzkovými podmienkami. Plán by sa mal firme po ukončení reštrukturalizácie umožniť uhradiť všetky náklady a očakávaná návratnosť kapitálu musí byť dostačujúca na to, aby umožnila reštrukturalizovanej firme samostatne súťažiť na trhu. V pláne reštrukturalizácie sa musia opísať okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam, čím sa vytvorí základ na posúdenie vhodnosti navrhovaných opatrení na reštrukturalizáciu.

               (146)

               Podľa plánu reštrukturalizácie sa spoločnosť Cimos vráti k dlhodobej životaschopnosti v roku 2015 na základe realistického scenára finančných prognóz a na základe pesimistického scenára v roku 2017 (pozri tabuľku 5). Predpokladá sa, že spoločnosť vytvorí čistý zisk a kladné peňažné toky z prevádzkových činností, čo znamená, že by po ukončení reštrukturalizácie bola schopná pokryť všetky svoje náklady vrátane odpisovania a finančných poplatkov. Očakávaná návratnosť kapitálu by sa mala pohybovať od 7,6 % v roku 2018 až po 14,5 % v roku 2019, t. j. v období po ukončení reštrukturalizácie. Vzhľadom na to, že výnos z desaťročných slovinských štátnych dlhopisov, ktorý sa bežne používa na stanovenie približnej hodnoty návratnosti bezrizikovej investície, je približne 1 %, očakávaná návratnosť kapitálu poskytuje investorom primeranú rizikovú prirážku a možno ju považovať za postačujúcu na to, aby spoločnosť Cimos mohla samostatne súťažiť na trhu.

               (147)

               Finančné prognózy sú založené na opatrných predpokladoch. V prípade predaja sa pôvodne očakávalo zníženie z dôvodu očakávanej straty zákazníkov v dôsledku finančných ťažkostí spojených s procesom núteného vyrovnania. Príjmy sa podľa prognóz znížia z 358,1 miliónov EUR v roku 2015 na 316 miliónov EUR v roku 2018 a rásť začnú v roku 2019. Táto hodnota je výrazne nižšia ako v období pred reštrukturalizáciou, keď príjmy prekračovali 400 miliónov EUR. Súčasný odhad je takisto oveľa nižší než odhad uvedený v pôvodne oznámenom pláne, podľa ktorého mal predaj v období rokov 2015 – 2017 pravdepodobne zostať stabilný na úrovni 400 miliónov EUR. Vzhľadom na to a na skutočnosť, že podnik už zaúčtoval viac ako 95 % plánovaného predaja v rokoch 2015 a 2016 a viac ako 80 % plánovaného predaja v roku 2017, ako aj vzhľadom na očakávané prínosy realizácie opatrení na reštrukturalizáciu v oblasti predaja sa možno odôvodnene domnievať, že prognózu predaja zahrnutú v aktualizovanom pláne reštrukturalizácie možno dosiahnuť.

               (148)

               Prognózy nákladov sa vytvorili na základe výsledkov v minulosti, pričom sa zohľadnili očakávané prínosy realizácie opatrení na reštrukturalizáciu. Komisia poznamenáva, že významné úspory nákladov súvisia s opatreniami, na ktoré má spoločnosť Cimos relatívne veľký vplyv, ako je zníženie počtu zamestnancov alebo konsolidácia výrobných zariadení, čím sa zvyšuje pravdepodobnosť, že sa budú vykonávať podľa plánu. Zníženie počtu zamestnancov by malo viesť k zníženiu variabilných nákladov, pričom likvidáciou závodov vytvárajúcich stratu by sa malo znížiť odpisovanie a zlepšiť ziskovosť. Veritelia zapojení do núteného vyrovnania a ostatné zainteresované strany (spotrebitelia, dodávatelia, prenajímateľ) sa dohodli na reštrukturalizácii dlhu, čím sa zabezpečí, že opatrenia na finančnú reštrukturalizáciu sa budú realizovať podľa plánu. To okrem iných výhod výrazne zníži náklady na financovanie spoločnosti. Preto sa takisto zdá, že plánované úspory nákladov sú dosiahnuteľné.

               (149)

               Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o obnovení životaschopnosti na základe toho, že v tom čase sa banky ešte nedospeli k dohode na reštrukturalizácii dlhu spoločnosti Cimos. Tieto pochybnosti sa rozptýlili, keďže banky súhlasili s reštrukturalizáciou dlhu spoločnosti Cimos na základe procesu núteného vyrovnania.

               (150)

               Podľa plánu reštrukturalizácie bude spoločnosť Cimos v rokoch 2018 a 2019 potrebovať na financovanie operácií dodatočné finančné prostriedky v celkovej výške 25 miliónov EUR. Komisia poznamenáva, že na základe plánu reštrukturalizácie spoločnosť dovtedy zavedie kľúčové opatrenia na reštrukturalizáciu a vráti sa k ziskovosti. Počiatočným znižovaním pákového efektu (prostredníctvom konverzie dlhu na vlastné imanie, odpisovania a čiastočného splatenia) sa zlepší úverový rating spoločnosti Cimos a uvoľní sa časť prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti založené u veriteľov, ktoré sa majú použiť ako kolaterál v budúcnosti. To by malo umožniť spoločnosti Cimos získať potrebné financovanie na trhu podľa plánu.

               (151)

               V pláne reštrukturalizácie sa uvádzajú okolnosti, ktoré viedli k ťažkostiam spoločnosti Cimos: konkrétne zadlženosť a prevádzková neefektívnosť. Komisia poznamenáva, že v pláne sa predpokladajú opatrenia zamerané špecificky na riešenie týchto ťažkostí.

               (152)

               Výsledkom konverzie dlhu na vlastné imanie hlavnými veriteľmi bude zníženie ich pohľadávok o 60 %. V dôsledku toho sa celkové finančné záväzky spoločnosti Cimos znížia z 422 miliónov EUR v roku 2013 na 184 miliónov EUR v roku 2017. Pomer dlhu a vlastného imania sa zníži z hodnoty 17,7 v roku 2012 (posledný rok, keď vlastné imanie bolo kladné) na hodnotu 3 v roku 2017, čo je oveľa udržateľnejšia úroveň. Zostávajúcich 40 % dlhu u veriteľov zapojených do núteného vyrovnania, sa splatí za výhodnejších podmienok vrátane predĺženého obdobia splácania a dvojročných splátkových prázdnin. Týmto sa ešte viac zníži súčasné a budúce bremeno splácania. Pomer EBITDA k úroku, ktorým sa meria schopnosť spoločnosti splácať dlh, sa podľa prognóz zvýši z hodnoty 1 v roku 2013 na hodnotu 5,4 v roku 2017.

               (153)

               Dodávatelia sa okrem toho dohodli, že svoje pohľadávky znížia, čím sa bude ďalej znižovať celkový dlh a zabezpečí sa kontinuita operácií. Všetky opatrenia na finančnú reštrukturalizáciu, najmä vrátane súhlasu zákazníkov so skrátením lehôt splatnosti prinesú ďalšie zlepšenie likvidity. Peňažné toky uľahčené tým, že sa nebude musieť platiť reštrukturalizovaný dlh alebo tým, že platby sa budú od zákazníkov získavať skôr, budú takisto dostupné na financovanie vykonávania opatrení na prevádzkovú reštrukturalizáciu zameraných na riešenie druhej príčiny ťažkostí, konkrétne prevádzkovej neefektívnosti.

               (154)

               Spoločnosť Cimos spustila v rámci prevádzkovej reštrukturalizácie niekoľko opatrení na úsporu nákladov, predovšetkým vrátane zníženia počtu zamestnancov, konsolidácie činnosti znížením počtu závodov, zníženia režijných nákladov a zlepšenia riadenia procesov. Spoločnosť chce zamerať svoju činnosť na základný automobilový segment. Opatreniami na prevádzkovú reštrukturalizáciu sa plánuje vytvorenie celkových ročných úspor nákladov vo výške 27 miliónov EUR, čo je oveľa vyššia hodnota ako v pôvodne oznámenom pláne reštrukturalizácie. Znížením nákladov sa zlepší ziskovosť, ktorá pri zníženej úrovni zamestnanosti a kapitálu vyústi do zvýšenej prevádzkovej efektívnosti.

               (155)

               Komisia sa vzhľadom na zistenia v odôvodneniach 152 –154 domnieva, že navrhované opatrenia na reštrukturalizáciu sú vhodné na riešenie príčin problému identifikovaného v pláne reštrukturalizácie.

               (156)

               Príspevok súkromných bánk, zákazníkov a dodávateľov na finančnú reštrukturalizáciu je znakom ich dôvery v spoločnosť Cimos a poskytuje dodatočný dôvod domnievať sa, že prostredníctvom plánu reštrukturalizácie je možné obnoviť dlhodobú životaschopnosť.

               (157)

               Nezávislý certifikovaný odhadca pre PFR takisto dospel k záveru, že plánom reštrukturalizácie sa pravdepodobne dosiahne likvidita a solventnosť spoločnosti Cimos v krátkodobom a dlhodobom horizonte.

               (158)

               Komisia ďalej poznamenáva, že trvanie plánu reštrukturalizácie je obmedzené na menej než štyri roky, a to od februára 2014 do roku 2017. Takéto obdobie reštrukturalizácie sa vzhľadom na rozsah plánovaných opatrení na reštrukturalizáciu, časový harmonogram ich realizácie a očakávaný dátum obnovenia životaschopnosti zdá vhodné.

               (159)

               Komisia poznamenáva, že aktualizovaný plán reštrukturalizácie nie je nový plán, ale len rozvinutie pôvodne oznámeného plánu na základe výsledku núteného vyrovnania. Má rovnaký cieľ ako pôvodne oznámený plán reštrukturalizácie, konkrétne zníženie zadlženia, obnova likvidity, zlepšovanie prevádzkovej efektivity a opätovné zameranie operácií na základný automobilový segment. Najdôležitejšie opatrenie na reštrukturalizáciu z hľadiska finančného vplyvu, konverzia a zmena splátkového kalendára finančného dlhu, zostáva rovnaké, aj keď za mierne upravených podmienok a prostredníctvom skôr povinného ako dobrovoľného postupu. Ostatné opatrenia na reštrukturalizáciu sa výrazne neodlišujú od pôvodne oznámeného plánu, boli však posilnené s cieľom dosiahnuť väčšie úspory nákladov. Pôvodne oznámené, ako aj aktualizované plány vychádzajú z rovnakého podnikateľského modelu a stratégie. Komisia už schválila podobné aktualizácie oznámených plánov reštrukturalizácie v predchádzajúcich rozhodnutiach (39).

               (160)

               Pokiaľ ide o tvrdenia pani Filakovicovej opísané v odôvodnení 91, Komisia konštatuje, že finančné výkazy spoločnosti Cimos preskúmal nezávislý audítor, ktorý v súvislosti s nimi vydal audítorské stanovisko bez výhrad a neuviedol nič o údajnom podvode a praní špinavých peňazí. Čo sa týka poskytnutia sumy 35 miliónov EUR zo strany Slovinska spoločnosti Cimos v rámci pomoci na reštrukturalizáciu, Komisia konštatuje, že v júli 2013 schválila pre spoločnosť Cimos záruku v rámci pomoci na záchranu vo výške 35 miliónov EUR (40). So zárukou, ktorá sa má konvertovať na vlastné imanie ako súčasť pomoci na reštrukturalizáciu, nebude spojený prevod finančných prostriedkov do spoločnosti Cimos, preto nemôže byť financovaná z prania špinavých peňazí. Napokon, pokiaľ ide o údajné pohľadávky spoločnosti pani Filakovicovej a jej klientov voči spoločnosti Cimos, Komisia na základe dostupných informácií nezistila žiadne takéto pohľadávky. Komisia sa vzhľadom na to domnieva, že obvinenia sú neopodstatnené a nemajú vplyv na posudzovanie pomoci na reštrukturalizáciu.

               (161)

               Komisia vzhľadom na uvedené dospela k záveru, že navrhovanými opatreniami na reštrukturalizáciu bude možné obnoviť dlhodobú životaschopnosť spoločnosti v rámci primeraného časového harmonogramu a na základe realistických predpokladov.

         8.7.   ZABRÁNENIE NENÁLEŽITÉMU NARUŠENIU HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE (KOMPENZAČNÉ OPATRENIA)

               (162)

               Podľa bodov 38 – 42 usmernení sa musia prijať kompenzačné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa čo najviac zmiernili negatívne účinky na obchodné podmienky. Pomoc nesmie nenáležite narúšať hospodársku súťaž. Väčšinou to znamená obmedzenie prítomnosti danej spoločnosti na príslušných trhoch na konci obdobia reštrukturalizácie. Kompenzačné opatrenia by mali proporcionálne zodpovedať rušivým vplyvom pomoci a najmä veľkosti a relatívnemu významu firmy na jej trhu alebo trhoch. Ukončenie stratových činností nemožno považovať za opodstatnené kompenzačné opatrenie. Rozsah kompenzačných opatrení sa musí stanoviť podľa konkrétnych prípadov a s ohľadom na cieľ obnovenia dlhodobej životaschopnosti podniku. Komisia bude navyše podľa bodu 7 usmernení požadovať kompenzačné opatrenia na zníženie vplyvu na konkurentov.

               (163)

               Kompenzačné opatrenia by nemali ohroziť schopnosť podniku vrátiť sa k dlhodobej životaschopnosti po vykonaní plánu reštrukturalizácie, ako sa uvádza v bode 38 usmernení.

               (164)

               Spoločnosť Cimos navrhla dve kompenzačné opatrenia:

                           —

                           odpredaj jej divízií poľnohospodárstva, strojov a energetiky,

                           —

                           odpredaj troch závodov v automobilovom segmente v […].

               (165)

               Pokiaľ ide o prvé kompenzačné opatrenie, spoločnosť Cimos už tri predmetné divízie predala. Celkovo predstavovali približne 20 % príjmov spoločnosti a pred reštrukturalizáciou boli ziskové.

               (166)

               Komisia poznamenáva, že len kompenzačné opatrenia, ktoré majú vplyv na prítomnosť príjemcu na jeho hlavnom trhu, možno považovať za dostatočné (41). Predaj týchto divízií preto v zásade nemožno prijať ako kompenzačné opatrenie ako také. Spoločnosť Cimos napriek tomu na základe odpredaja vedľajších divízií nestratila len svoj trhový podiel v sekundárnych segmentoch, ale výrazne sa oslabila aj jej konkurencieschopnosť a v konečnom dôsledku aj jej prítomnosť na hlavnom automobilovom trhu. Dôvodom je skutočnosť, že zisk, ktorý by spoločnosť Cimos dosiahla odpredajom divízií (približne 90 miliónov EUR v období 2011 – 2013), ktoré boli pred reštrukturalizáciou ziskové, by v inom prípade bolo možné použiť na financovanie expanzie na hlavnom trhu.

               (167)

               Pokiaľ ide o druhé kompenzačné opatrenie, všetky závody pôsobia na hlavnom trhu spoločnosti Cimos a pred reštrukturalizáciou boli ziskové, ako sa uvádza v tabuľke 6. Predstavujú zníženie kapacity o 15 %, pokiaľ ide o počet závodov, a predstavujú približne 4 % celkových príjmov a 4,5 % príjmov z automobilového segmentu. Spoločnosť Cimos sa odpredajom týchto závodov vzdá svojho trhového podielu v prospech svojich konkurentov, stratí zákazníkov a zmenší svoj sortiment výrobkov.

               (168)

               Po vykonaní odpredajov uvedených v odôvodnení 164 bude jediným zostávajúcim podnikom spoločnosti Cimos automobilová divízia predstavujúca hlavnú a jedinú činnosť, ktorá spoločnosti zostala, a preto je nevyhnutná na obnovenie životaschopnosti. Automobilová divízia sa už zmenšila prostredníctvom odpredaja závodov v rámci kompenzačných a reštrukturalizačných opatrení. Vzhľadom na to by ďalšie odpredaje mohli v skutočnosti ohroziť cieľ obnovy dlhodobej životaschopnosti.

               (169)

               Vykonávaním kompenzačných opatrení spolu s odpredajom aktív plánovaných v rámci plánu reštrukturalizácie sa výrazne zníži kapacita spoločnosti Cimos a zabráni sa tomu, aby získala neprimeranú konkurenčnú výhodu vďaka pomoci na reštrukturalizáciu.

               (170)

               Podľa bodu 56 usmernení sú navyše podmienky na schválenie pomoci menej prísne, pokiaľ ide o vykonanie kompenzačných opatrení v podporovaných oblastiach. Komisia poznamenáva, že spoločnosť Cimos sa nachádza v podporovanej oblasti podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

               (171)

               Navrhované opatrenia preto predstavujú skutočnú kompenzáciu narušenia hospodárskej súťaže spôsobeného poskytnutím pomoci a sú primerané na zabezpečenie toho, aby sa minimalizovali negatívne účinky na obchodné podmienky vyplývajúce z pomoci.

               (172)

               Preto možno usúdiť, že vyššie uvedené kompenzačné opatrenia sú v súlade s bodmi 38 – 42 usmernení.

         8.8.   OBMEDZENIE POMOCI NA MINIMUM, VLASTNÝ PRÍSPEVOK

               (173)

               Podľa bodov 43 – 45 usmernení sa pomoc musí obmedziť na striktné minimum nevyhnutné na to, aby sa mohla uskutočniť reštrukturalizácia. Od príjemcu pomoci sa očakáva, že na plán reštrukturalizácie prispeje značnou sumou z vlastných finančných zdrojov vrátane predaja aktív, ktoré nie sú kľúčové na prežitie spoločnosti, alebo z externého financovania za trhových podmienok. Takýto príspevok musí byť reálny, t. j. skutočný, vylučujúci všetky budúce zisky (napr. peňažný tok) a je znakom toho, že trhy veria v uskutočniteľnosť návratu životaschopnosti spoločnosti. Nesmie zahŕňať žiadnu ďalšiu štátnu pomoc. V prípade veľkých podnikov, akým je spoločnosť Cimos, musí podiel vlastného príspevku predstavovať najmenej 50 % nákladov na reštrukturalizáciu.

               (174)

               Vlastný príspevok navrhnutý spoločnosťou Cimos predstavuje podľa Slovinska 94 % celkových nákladov na reštrukturalizáciu a pozostáva zo zdrojov uvedených v tabuľke 7.

                  Tabuľka 7

                  Zdroje vlastného príspevku

                           Zdroj

                           v miliónoch EUR

                           Nový peňažný nástroj

                           39

                           Kapitálové výdavky financované spoločnosťou Cimos

                           8,5

                           Kapitálové výdavky financované zákazníkmi

                           9,8

                           Protihodnota za predaj divízie energetiky (Litostroj Power)

                           18,0

                           Konverzia dlhu na vlastné imanie a neúročenie bankového dlhu (bez SID)

                           120,2

                           Neúročenie úverov

                           5,3

                           Zrážka dodávateľov

                           21,8

                           Zrážka prenajímateľa

                           6

                           Zrážka bankového dlhu

                           8,3

                           Konverzia dlhu na vlastné imanie a zrážka dlhu SID

                           28,5

                           Konverzia dlhu na vlastné imanie týkajúca sa štátnych záruk

                           23,4

                           Neúročenie pomoci na záchranu

                           1,2

                           Príspevok spoločnosti Cimos k financovaniu kompromisu s dodávateľmi

                           39,0

                           Celkový oznámený vlastný príspevok

                           329,0

                              Zdroj: Plán reštrukturalizácie.

               (175)

               Nový peňažný nástroj je potvrdený dohodou o financovaní, na základe ktorej banky a zákazníci zapojení do nového nástroja súhlasili s poskytnutím spoločnosti Cimos celkovo 38,4 miliónov EUR (z oboch zdrojov po 19,2 miliónov) za podmienok opísaných v odôvodnení 25. Slovinsko informovalo Komisiu, že rozdiel v porovnaní s oznámenou hodnotou vlastného príspevku z tohto zdroja v sume 39 miliónov EUR sa týka zákazníka Eaton, ktorý uhradil finančné prostriedky začiatkom januára 2015 a obráti sa na banky, aby poskytli dodatočné financovanie (v dohode sa ustanovuje rovnaké financovanie zo strany zákazníkov a bánk). Komisia nemá dôkaz o tom, že Eaton skutočne uhradil finančné prostriedky a že banky poskytli rovnocenné financovanie. Okrem toho, ako sa uvádza v oddiele 8.1, účasť SID v novom peňažnom nástroji vo výške 6,7 miliónov EUR predstavuje štátnu pomoc, a preto sa nemôže považovať za zdroj vlastného príspevku. Komisia dospela k záveru, že nový peňažný nástroj v sume 31,7 miliónov EUR predstavuje platný zdroj vlastného príspevku.

               (176)

               V období od januára do septembra 2014 spoločnosť Cimos minula na kapitálové výdavky z vlastných zdrojov sumu 17,6 miliónov EUR. Celkovú sumu vo výške 8,5 miliónov EUR navrhnutú spoločnosťou Cimos možno prijať ako vlastný príspevok.

               (177)

               Spoločnosť Cimos podpísala so svojimi zákazníkmi bilaterálne dohody, na základe ktorých poskytnú spoločností Cimos úver určený na financovanie kapitálových výdavkov. Keďže žiadny z dotknutých zákazníkov nie je vo vlastníctve štátu, tento príspevok je reálny a bez štátnej pomoci a možno ho akceptovať.

               (178)

               Spoločnosť Cimos predala 12. mája 2014 svoju dcérsku spoločnosť Litostroj Power súkromnej spoločnosti z Českej republiky za 21,4 miliónov EUR. Spoločnosť Cimos navrhla sumu 18 miliónov EUR ako vlastný príspevok z tohto zdroja. Príspevok je reálny a bez štátnej pomoci, preto ho možno akceptovať.

               (179)

               Vlastný príspevok v podobe konverzie dlhu na vlastné imanie bankami, keďže bol posúdený za taký, ktorý nezahŕňa štátnu pomoc, bol vyhodnotený ako finančná výhoda pre spoločnosť Cimos na základe toho, že nemusí splatiť úvery, ktorých súčasná hodnota predstavuje 121 miliónov EUR (42). Namiesto splatenia týchto úverov ich spoločnosť Cimos konvertuje na vlastné imanie, čo s ohľadom na tieto úvery nemá za následok úbytok hotovosti. Likvidita uvoľnená prostredníctvom konverzie je k dispozícii spoločnosti Cimos na financovanie nákladov na reštrukturalizáciu. Veritelia zapojení do núteného vyrovnania prijatím konverzie prevzali riziko straty kapitálu, ak vlastné imanie spoločnosti Cimos stratí po konverzii hodnotu, čo je znakom dôvery v obnovenie ziskovosti.

               (180)

               Podľa podmienok núteného vyrovnania nebudú úroky z bankových úverov uvedených v predchádzajúcom odôvodnení narastať, a to od 3. júna 2014 (dátum začatia núteného vyrovnania) až do rozhodnutia súdu potvrdzujúceho nútené vyrovnanie, čo predstavuje dodatočnú výhodu pre spoločnosť Cimos vo výške 5,3 miliónov EUR.

               (181)

               Zrážka poskytnutá dodávateľmi a prenajímateľom je potvrdená v dohodách, ako sa uvádza v odôvodneniach 42 a 43, preto je reálna. Zrážkou sa uvoľní likvidita, ktorá je k dispozícii na financovanie nákladov na reštrukturalizáciu, ktoré by sa inak museli vynaložiť na splácanie súvisiacich záväzkov.

               (182)

               Zrážka bankového dlhu vo výške 8,3 miliónov EUR zodpovedá očakávanému príspevku od „nepodporujúcich“ veriteľov, ktorí nesúhlasili s podmienkami núteného vyrovnania, ale prehlasuje ich väčšina podporujúcich veriteľov. Komisia v prípade neexistencie dohody zo strany dotknutých bánk nepovažuje tento príspevok za reálny ani za znak obnovenia ich dôvery v životaschopnosť spoločnosti Cimos.

               (183)

               Ako sa konštatuje v časti 8.1, konverzia a zrážka dlhu SID predstavuje štátnu pomoc. Z tohto dôvodu ju nemožno považovať za zdroj vlastného príspevku.

               (184)

               Podobne konverzia dlhu na vlastné imanie týkajúca sa štátnych pohľadávok vyplývajúca zo schémy záruk a neúročenie pohľadávky štátu vyplývajúce zo záruky v rámci pomoci na záchranu (po 3. júni 2014) boli posúdené ako štátna pomoc, ako také sa teda nemôžu považovať za vlastný príspevok.

               (185)

               Napokon sa v pláne reštrukturalizácie uvádza, že príspevok spoločnosti Cimos k financovaniu kompromisu s dodávateľmi (splatenie reštrukturalizovaných dlhov) bude financovaný z „budúcich ziskov“. Slovinsko informovalo Komisiu, že tento dlh predstavuje sumu 34,2 miliónov EUR, keďže zvyšná suma vo výške 4,8 miliónov EUR už bola dodávateľom splatená. Podľa bodu 43 usmernení nesmie vlastný príspevok zahŕňať budúce zisky. Komisia preto považuje za legitímny vlastný príspevok z tohto zdroja iba sumu 4,8 miliónov EUR.

               (186)

               Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že vlastný príspevok vo výške 226,1 miliónov EUR spĺňa kritériá usmernení. Táto suma predstavuje 64,5 % celkových nákladov na reštrukturalizáciu, čo je nad prahovou hodnotou 50 % stanovenou pre veľké podniky.

      Záver o zlučiteľnosti pomoci na reštrukturalizáciu

               (187)

               Komisia dospela k záveru, že pomoc na reštrukturalizáciu spĺňa podmienky zlučiteľnosti vyplývajúce z usmernení.

         9.   ZÁVER

               (188)

               Komisia dospela k záveru, že opatrenia 1, 2 a časť opatrení 3 a 4 (v rozsahu, v akom ich poskytla SID) predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá je zlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ v spojení s usmerneniami,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Štátna pomoc, ktorú Slovinsko plánuje poskytnúť spoločnosti Cimos Group, vo výške 96,9 milióna EUR je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.
   Poskytnutie pomoci vo výške 96,9 milióna EUR sa preto schvaľuje pod podmienkou stanovenou v článku 2.
   Článok 2
   Slovinsko predloží pravidelné správy o vykonávaní plánu reštrukturalizácie predloženého 3. októbra 2014. Prvá správa sa predloží Komisii najneskôr do šiestich mesiacov od dátumu tohto rozhodnutia. Ďalšie správy sa budú zasielať Komisii aspoň raz ročne do konca roku 2017.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie je určené Slovinskej republike.

      V Bruseli 8. júna 2015

            Za Komisiu

         Margrethe VESTAGER

            členka Komisie

      (1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“). Obe skupiny článkov sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa prípadnými odkazmi na články 107 a 108 ZFEÚ rozumejú odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. V ZFEÚ sa zaviedli aj určité zmeny terminológie, napríklad pojem „Spoločenstvo“ bol nahradený pojmom „Únia“ a pojem „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa používa terminológia ZFEÚ.

      (2)  Ú. v. EÚ C 156, 23.5.2014, s. 63.

      (3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

      (4)  Keďže príjemcom pomoci na záchranu bola spoločnosť Cimos Group a pomoc na reštrukturalizáciu sa musí posudzovať na rovnakej úrovni, Slovinsko vysvetlilo, že považuje spoločnosť Cimos Group za príjemcu pomoci na reštrukturalizáciu. Odteraz by sa všetky odkazy na spoločnosť Cimos alebo na „spoločnosť“ mali chápať ako odkazy na spoločnosť Cimos Group.

      (5)  Rozhodnutie Komisie z 2. júla 2013 vo veci SA. 36548 (2013/N) – Pomoc na záchranu pre spoločnosť Cimos (Ú. v. EÚ C 287, 3.10.2013, s. 1) (ďalej len „rozhodnutie o poskytnutí pomoci na záchranu“).

      (6)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

      (7)  Nariadenie č. 1 o používaní jazykov v Európskom hospodárskom spoločenstve (Ú. v. ES 17, 6.10.1958, s. 385/58).

      (8)  Údaj z 31. mája 2014 vrátane dočasných zamestnancov.

      (9)  Veritelia zapojení do núteného vyrovnania: Abanka Vipa, d. d., Banka Celje, d. d., Družba za upravljanje terjatev bank, d. d. („DUTB“), Gorenjska banka, d. d., Nova Ljubljanska banka, d. d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka, d. d.

      (10)  Všetky odkazy na plán reštrukturalizácie vo zvyšnej časti tohto rozhodnutia sa vzťahujú na aktualizovaný plán reštrukturalizácie, pokiaľ nie je uvedené inak.

      (11)  Tieto záruky poskytol štát v rámci režimov „Jamstvena shema“ a „Nedelničarska posojila“. Režim „Jamstvena shema“ bol schválený rozhodnutím Komisie z 12. júna 2009 vo veci štátnej pomoci NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovinsko „Dočasný rámcový režim – záruky“ a rozhodnutím Komisie zo 16. apríla 2010 vo veci štátnej pomoci N 105/2010 – pozmeňujúci návrh Slovinska k „Dočasnému rámcovému režimu“ – záruky (NN 34/2009). Režim „Nedelničarska Posojila“ bol zavedený pred pristúpením Slovinska k EÚ.

      (12)  Zahŕňa dlh, ktorý odpíšu veritelia, ktorí nepodporili nútené vyrovnanie.

      (13)  K bankám zapojeným do nového nástroja patria: Abanka Vipa, d. d., Banka Celje, d.d., Družba za upravljanje terjatev bank, d.d., Gorenjska banka, d. d., Nova Ljubljanska banka, d. d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka, d.d., Nova kreditna banka Maribor, d.d.

      (14)  K zákazníkom zapojeným do nového nástroja patria: Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr a PSA.

      (15)  Opatrenie zahŕňa viac ako 1 000 jednotlivých zmlúv s rôznymi dodávateľmi a zahŕňa zrážky, paušálne sumy, odložené splácanie a zmenu splátkového kalendára obchodných záväzkov.

      (16)  Hypo Leasing, d.o.o. (teraz pod obchodným menom Heta Asset Resolution, d.o.o.).

      (17)  Banky mimo Slovinska, konkrétne Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS a Nova banka.

      (18)  Pozri poznámku pod čiarou 11.

      (19)  Obchodné tajomstvo.

      (20)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2).

      (21)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

      (22)  O túto záruku požiadali príslušné banky, výsledkom čoho je pohľadávka štátu voči spoločnosti.

      (23)  Vec C-39/94 SFEI a iní, Zb. 1996, s. I-3547, body 60 – 61.

      (24)  Podľa správy by sa vymohli bežné finančné pohľadávky vo výške 3,88 % pri scenári bankrotu a 23,94 % pri scenári núteného vyrovnania.

      (25)  Vec C-482/99 Francúzska republika v. Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397.

      (26)  Pozri rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/494 z 9. júla 2014 o opatreniach SA. 32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ktoré poskytlo Slovinsko pre spoločnosť Adria Airways, d.d (Ú. v. EÚ L 78, 24.3.2015, s. 18).

      (27)  Pozri rozhodnutie Komisie z 12. júna 2009 Štátna pomoc NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovinsko „Dočasný rámcový režim – záruky“.

      (28)  Oznámenie Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6).

      (29)  Vec T-1/12 Francúzsko v. Komisia („Sea France“), Zb. 2015, s II-0000, bod 34 s ďalšími odkazmi.

      (30)  Rozhodnutie Komisie 2014/341/EÚ z 3. septembra 2013 – Štátna pomoc SA.32554 (09/C) – Pomoc Rakúska na reštrukturalizáciu v prospech Hypo Group Alpe Adria (Ú. v. EÚ L 176, 14.6.2014, s. 1).

      (31)  6,7 miliónov EUR.

      (32)  Diskontná sadzba bola stanovená na základe referenčnej sadzby pre Slovinsko platnej pre podnik v ťažkostiach. Podľa oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6) sa má referenčná sadzba používať aj ako diskontná sadzba na výpočet súčasných hodnôt.

      (33)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

      (34)  Keďže pomoc na reštrukturalizáciu bola oznámená 21. novembra 2013, treba ju posudzovať podľa usmernení z roku 2004 (pozri poznámku pod čiarou 19). Podľa bodu 136 usmernení z roku 2014 (usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 249, 31.7.2014, s. 1) „notifikácie, ktoré Komisia zaregistrovala pred 1. augustom 2014, sa budú skúmať z hľadiska kritérií platných v čase notifikácie“.

      (35)  Strata kapitálu počas predchádzajúcich 12 mesiacov je väčšia než celková strata kapitálu, pretože spoločnosť Cimos v minulosti vykázala kumulované zisky.

      (36)  Rozhodnutie Komisie vo veci C 38/2007 Arbel Fauvet Rail (Ú. v. EÚ L 238, 5.9.2008, s. 27).

      (37)  Spojené veci T-102/07 Freistaat Sachsen v. Komisia a T-120/07 MB Immobilien a MB System v. Komisia, Zb. 2010, s. II-585, body 95 až 106.

      (38)  V rokoch 2009 – 2010 boli spoločnosti Cimos poskytnuté štátne záruky v rámci schém opísaných v poznámke pod čiarou č. 11. V tom čase spoločnosť nebola podnikom v ťažkostiach, preto záruky nepredstavovali pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, a teda neporušila sa nimi zásada „jedenkrát a naposledy“.

      (39)  Pozri napr. rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/494 z 9. júla 2014 o opatreniach SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP), ktoré poskytlo Slovinsko spoločnosti Adria Airways d.d. (Ú. v. EÚ L 78, 24.3.2015, s. 18); rozhodnutie Komisie 2013/151/EÚ z 19. septembra 2012 o štátnej pomoci č. SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), ktorú Česká republika poskytla podniku České aerolinie, a.s. (ČSA – České aerolinie – plán reštrukturalizácie) (Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2013, s. 16).

      (40)  Pozri poznámku pod čiarou č. 5.

      (41)  Spojené veci T-115/09 a T-116/09, Electrolux AB a Whirlpool Europe BV/Komisia (FagorBrandt), Zb.2012, s II-000.

      (42)  Z tejto sumy spoločnosť Cimos oznámila 120,2 miliónov EUR ako vlastný príspevok.