title: Rozhodnutie Stáleho výboru štátov EZVO č. 1/2006/SC z  27. apríla 2006 , v súvislosti s auditom projektov v rámci finančného mechanizmu (2004–2009)

text:
               8.5.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 122/30

      ROZHODNUTIE STÁLEHO VÝBORU ŠTÁTOV EZVO
   č. 1/2006/SC
   z 27. apríla 2006,
   v súvislosti s auditom projektov v rámci finančného mechanizmu (2004–2009)
   STÁLY VÝBOR ŠTÁTOV EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, upravenú Protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, (ďalej len „Dohoda o EHP“),
   so zreteľom na Dohodu o účasti Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky v Európskom hospodárskom priestore, (ďalej len „Dohoda o rozšírení EHP“) (1),
   so zreteľom na protokol 38a o finančnom mechanizme EHP, ktorý bol Dohodou o rozšírení EHP vložený do Dohody o EHP,
   so zreteľom na Dohodu medzi Nórskym kráľovstvom a Európskym spoločenstvom o nórskom finančnom mechanizme na roky 2004–2009) (2),
   so zreteľom na rozhodnutie Stáleho výboru štátov EZVO č. 1/2004/SC zo dňa 5. februára 2004, ktorým sa zriaďuje Úrad pre finančný mechanizmus EHP a nórsky finančný mechanizmus,
   so zreteľom na rozhodnutie Stáleho výboru štátov EZVO č. 4/2004/SC zo dňa 3. júna 2004, ktorým sa zriaďuje Výbor pre finančný mechanizmus,
   so zreteľom na rozhodnutie Výboru dozorného orgánu EZVO a Súdneho dvora EZVO č. 15/2005 zo dňa 22. decembra 2005 v súvislosti s mandátom Rady audítorov EZVO (štáty EZVO, ktoré sú aj členmi Európskeho hospodárskeho priestoru teda Island, Nórsko, Lichtenštajnsko),
   ROZHODOL TAKTO:
   Článok 1
   Rada audítorov bude pôsobiť ako najvyšší orgán pre audit projektov v rámci finančného mechanizmu 2004 – 2009 (ďalej „finančný mechanizmus EHP“). To zahŕňa audit projektov v štátoch prijímajúcich prostriedky, audit riadenia projektov štátmi prijímajúcimi prostriedky a audit uplatňovania finančného mechanizmu EHP. Rada audítorov takisto bude uskutočňovať audit riadenia finančného mechanizmu EHP Úradom pre finančný mechanizmus.
   Článok 2
   Rada audítorov pozostáva zo štátnych príslušníkov štátov EZVO, ktoré sú zmluvnou stranou Dohody o EHP a prednostne z členov najvyšších kontrolných inštitúcií v štátoch EZVO. Ich nezávislosť musí byť nespochybniteľná. Pracovník EZVO nemôže byť vymenovaný za audítora, pokiaľ neuplynie obdobie troch rokov od ukončenia jeho zamestnania v inštitúcii EZVO.
   Článok 3
   Členmi Rady audítorov vykonávajúcimi audit podľa článku 1 sú tie isté osoby, ako osoby vymenované rozhodnutím č. 15/2005 zo dňa 22. decembra 2005 Výboru dozorného orgánu EZVO a Súdneho dvora EZVO, pričom sú vymenovaní na to isté funkčné obdobie ako je stanovené v uvedenom rozhodnutí.
   Článok 4
   Členovia Rady audítorov sú úplne nezávislí vo výkone svojej funkcie.
   Článok 5
   Členovia Rady audítorov budú úzko spolupracovať s osobou alebo osobami, poverenými vykonávaním auditu v rámci nórskeho finančného mechanizmu na obdobie 2004 – 2009 pri auditoch činností, ktoré sa vzťahujú na oba finančné mechanizmy.
   Článok 6
   Náklady vhodných a primeraných auditov budú financované z administratívneho rozpočtu finančného mechanizmu EHP ako je uvedené v článku 1. Na základe príslušného návrhu rozpočtu zo strany Rady audítorov a odporúčania Výboru finančného mechanizmu sa Stály výbor dohodne na sume, ktorá bude pridelená na tento účel.
   Článok 7
   Rada audítorov môže poveriť externých odborníkov, aby jej pomáhali. Externí odborníci musia spĺňať tie isté požiadavky nezávislosti, ako členovia Rady audítorov, a plniť povinnosť spolupráce stanovenú v článku 5.
   Článok 8
   Rada audítorov bude podávať správy Stálemu výboru štátov EZVO o audite uvedenom v článku 1. Môže predložiť návrhy opatrení.
   Článok 9
   Rada audítorov navrhne v súvislosti s auditom uvedeným v článku 1 svoje vlastné referenčné rámce a predloží ich na schválenie Stálemu výboru štátov EZVO.
   Článok 10
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite.
   Článok 11
   Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 27. apríla 2006

            Za Stály výbor

            predseda

         Stefán Haukur JÓHANNESSON

            generálny tajomník

         William ROSSIER

      (1)  Ú. v. EÚ L 130, 29.4.2004, s. 11 a dodatok EHS č. 23, 29.4.2004, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 130, 29.4.2004, s. 81 a dodatok EHS č. 23, 29.4.2004, s. 58.


title: 2014/557/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  3. apríla 2014 o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2012, oddiel VIII – Európsky ombudsman

text:
               5.9.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 266/139

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 3. apríla 2014
   o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2012, oddiel VIII – Európsky ombudsman
   (2014/557/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2012 (1),

               —

               so zreteľom na konsolidovanú ročnú účtovnú závierku Európskej únie za rozpočtový rok 2012 (COM(2013) 570 – C7-0280/2013) (2),

               —

               so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2012 spolu s odpoveďami inštitúcií (3),

               —

               so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti vedenia účtov (4) a zákonnosti a správnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov za rozpočtový rok 2012 v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na článok 314 ods. 10 a články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a najmä na jeho články 50, 86, 145, 146 a 147,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (6), a najmä na jeho články 164, 165 a 166,

               —

               so zreteľom na článok 77 a prílohu VI k rokovaciemu poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0225/2014),

               1.

               udeľuje európskemu ombudsmanovi absolutórium za plnenie rozpočtu európskeho ombudsmana za rozpočtový rok 2012;

               2.

               uvádza svoje pripomienky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie, Dvoru audítorov, európskemu ombudsmanovi a európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Martin SCHULZ

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ L 56, 29.2.2012.

      (2)  Ú. v. EÚ C 334, 15.11.2013, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 331, 14.11.2013, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 334, 15.11.2013, s. 122.

      (5)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu (EÚ) 2017/1668 z 27. apríla 2017 o účtovnej závierke Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva za rozpočtový rok 2015

text:
               29.9.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 252/224

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU (EÚ) 2017/1668
   z 27. apríla 2017
   o účtovnej závierke Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva za rozpočtový rok 2015
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva za rozpočtový rok 2015,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďami agentúry (1),

               —

               so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti (2) vedenia účtov a zákonnosti a riadnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov za rozpočtový rok 2015 v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 21. februára 2017 o udelení absolutória agentúre za plnenie rozpočtu za rozpočtový rok 2015 (05873/2017 – C8-0067/2017),

               —

               so zreteľom na článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a najmä na jeho článok 208,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 768/2005 z 26. apríla 2005, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre kontrolu rybárstva a mení nariadenie (EHS) č. 2847/93, ktorým sa zriaďuje kontrolný systém spoločnej politiky rybolovu (4), a najmä na jeho článok 36,

               —

               so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1271/2013 z 30. septembra 2013 o rámcovom nariadení o rozpočtových pravidlách pre subjekty uvedené v článku 208 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5), a najmä na jeho článok 108,

               —

               so zreteľom na článok 94 rokovacieho poriadku a prílohu IV k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre rybárstvo (A8-0100/2017),

               1.

               schvaľuje účtovnú závierku Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva za rozpočtový rok 2015;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Antonio TAJANI

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 449, 1.12.2016, s. 93.

      (2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 128, 21.5.2005, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 193/14/COL z  8. mája 2014 týkajúce sa niektorých zmien zákona č. 50/1988 o dani z pridanej hodnoty, ktorá sa uplatňuje na zákazníkov islandských dátových centier (Island) [2015/305]

text:
               26.2.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 55/9

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 193/14/COL
   z 8. mája 2014
   týkajúce sa niektorých zmien zákona č. 50/1988 o dani z pridanej hodnoty, ktorá sa uplatňuje na zákazníkov islandských dátových centier (Island) [2015/305]
   Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),
   SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 61 ods. 1 a na jej protokol 26,
   SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,
   SO ZRETEĽOM na protokol 3 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), a najmä na jeho časť I článok 1 ods. 2 a časť II články 13 a 14 a článok 7 ods. 5,
   PO VYZVANÍ zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,
   keďže:
   I.   SKUTOČNOSTI

   1.   POSTUP

               (1)

               Islandské orgány 2. septembra 2011 (dokument č. 607650) notifikovali dozornému úradu z dôvodov právnej istoty zmeny zákona č. 50/1988 o dani z pridanej hodnoty (ďalej len „zákon o DPH“), ktoré ovplyvňujú odvetvie dátových centier na Islande. V čase notifikácie týchto zmien dozornému úradu už predmetné zmeny nadobudli účinnosť.

               (2)

               Dozorný úrad listom z 21. decembra 2011 (dokument č. 610293) informoval Island, že v súvislosti s notifikovanými zmenami zákona o DPH zvažuje vydanie príkazu na pozastavenie pomoci podľa časti II článku 11 protokolu 3, a vyzval islandské orgány, aby predložili svoje pripomienky. Islandské orgány následne predložili svoje pripomienky (dokumenty č. 622893, 632551 a 638241).

               (3)

               Dozorný úrad listom zo 16. júla 2012 (dokument č. 640476) požiadal o doplňujúce informácie týkajúce sa zmien zákona o DPH a ich vykonávaní. Islandské orgány odpovedali na žiadosť dozorného úradu listom z 11. septembra 2012 (dokument č. 646375). Islandské orgány 5. decembra 2012 odoslali list, v ktorom zhrnuli svoje stanovisko k predpisom o DPH týkajúcim sa služieb dátových centier a dovozu serverov (dokument č. 655502) (2).

               (4)

               Rozhodnutím č. 3/13/COL zo 16. januára 2013 dozorný úrad rozhodol o začatí formálneho vyšetrovacieho konania vo veci niektorých zmien zákona č. 50/1988 o dani z pridanej hodnoty, ktorá sa uplatňuje na zákazníkov islandských dátových centier (ďalej len „rozhodnutie č. 3/13/COL“ alebo „rozhodnutie o začatí konania“).

               (5)

               Islandské orgány listom z 24. januára 2013 (dokument č. 660815) predbežne notifikovali dozornému úradu navrhované zmeny islandského zákona o DPH. Cieľom týchto zmien bolo zrušiť ustanovenia, v súvislosti s ktorými dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania dospel k predbežnému záveru, že predstavujú nezlučiteľnú pomoc. Dozorný úrad listom zo 7. februára 2013 (dokument č. 661383) informoval islandské orgány o svojom predbežnom posúdení, že predbežne notifikované opatrenia nepredstavovali štátnu pomoc podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

               (6)

               Rozhodnutie č. 3/13/COL bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EHP 18. apríla 2013. Zainteresované strany dostali príležitosť predložiť svoje pripomienky k rozhodnutiu dozorného úradu o začatí konania v lehote jedného mesiaca. Dozornému úradu boli doručené pripomienky od jednej zainteresovanej strany, a to záujmového združenia nórskeho sektora IKT (IKT Norge AS) e-mailom z 27. mája 2013 (dokument č. 678429) a listom z 15. augusta 2013 (dokument č. 680377).

               (7)

               Islandské orgány v liste z 15. augusta 2013 (dokument č. 680433) napokon zaslali informácie a vysvetlenia požadované v rozhodnutí č. 3/13/COL a formálne informovali dozorný úrad o opatreniach prijatých na zrušenie ustanovení zákona o DPH, v súvislosti s ktorými dospel dozorný úrad k predbežnému záveru, že predstavujú nezlučiteľnú štátnu pomoc.

         2.   OPIS OPATRENÍ
   2.1.   Všeobecné súvislosti

               (8)

               Dozorný úrad v rozhodnutí č. 3/13/COL posudzoval niektoré zmeny islandského zákona o DPH ovplyvňujúce odvetvie dátových centier na Islande. Islandský parlament prijal tieto zmeny 18. decembra 2010 vo forme zákona č. 163/2010 (ďalej len „zákon č. 163/2010“), ktorý nadobudol účinnosť 1. mája 2011. Nadobudnutím účinnosti zákona č. 163/2010 sa uskutočnili tieto zmeny zákona o DPH:

                           i)

                           neuloženie DPH na elektronicky poskytované služby;

                           ii)

                           neuloženie DPH na poskytovanie zmiešaných služieb zákazníkom dátových centier;

                           iii)

                           oslobodenie od DPH pri dovoze serverov.

               (9)

               Rozhodnutie o začatí formálneho vyšetrovania sa netýkalo prvého opatrenia a ani druhého opatrenia, pokiaľ sa toto opatrenie vzťahovalo na zmiešané služby, ktoré sú doplnkové k elektronicky poskytovaným službám. Pojem „doplnkové“ sa v tejto súvislosti vzťahuje na služby, ktoré sú neoddeliteľné od elektronicky poskytovaných služieb a sú s nimi úzko prepojené, t. j. nemožno ich fakturovať samostatne a sú nevyhnutné z hľadiska poskytovania a dodávania elektronicky poskytovaných služieb. To znamená, že služby, ktoré sa fakturujú samostatne a ktoré je možné poskytovať samostatne, napríklad opravy, skladovanie, údržba alebo poradenské služby, nemožno pokladať za doplnkové služby. Opatrenia, na ktoré sa nevzťahuje rozhodnutie o začatí formálneho vyšetrovania, sa v tejto súvislosti uvádzajú len v rámci objasnenia kontextu.

         2.2.   Právny rámec: islandský systém dane z pridanej hodnoty

               (10)

               Podľa článku 1 zákona o DPH „daň z pridanej hodnoty sa do štátnej pokladnice odvádza zo všetkých vnútrozemských transakcií vo všetkých fázach, ako aj z dovozu tovaru a služieb tak, ako sa to stanovuje týmto zákonom.“ V článku 2 zákona o DPH sa ďalej uvádza: „Daňová povinnosť sa vzťahuje na všetky tovary […] a služby.“ Zdaniteľné osoby sú v súlade s článkom 3 „tie osoby, ktoré na profesionálnom základe alebo nezávisle predávajú alebo poskytujú tovar alebo protihodnoty, vykonávajú zdaniteľnú prácu alebo poskytujú zdaniteľné služby.“

               (11)

               Článok 11 stanovuje: „Zdaniteľný obrat registrovanej strany zahrnuje všetky predaje alebo dodávky tovaru a protihodnôt za platbu, ako aj predávanú prácu a predávané služby.“ Podľa článku 12 zákona o DPH sa do zdaniteľného obratu nezapočítavajú niektoré tovary a služby.

               (12)

               Základom na výpočet dane z pridanej hodnoty (DPH) pri dovoze tovaru je cena zdaniteľného tovaru pred preclením, ktorá sa určuje v súlade s ustanoveniami colného zákona č. 88/2005 v znení zmien. V článku 36 zákona o DPH sa určujú niektoré výnimky z DPH pri dovoze tovaru, napríklad dovoze tovaru bez cla; tovaru vyňatého na základe medzinárodných dohôd; niektorých lietadiel a lodí; umeleckých diel; písomných materiálov, ktoré boli bezplatne zaslané vedeckým inštitúciám, knižniciam a verejným inštitúciám a ktoré neslúžia na obchodné účely, a dovoz tovarov (okrem alkoholu a tabakových výrobkov) nedosahujúcich určenú hodnotu.

               (13)

               Na Islande sa v súčasnosti uplatňuje sadzba DPH 25,5 %, ktorá sa však nevzťahuje na určité tovary a služby uvedené v článku 14 ods. 2 zákona o DPH, na ktoré sa uplatňuje znížená sadzba 7 %.

         2.3.   Zmeny zákona č. 163/2010 notifikované z dôvodu právnej istoty

   2.3.1.   Všeobecné súvislosti

               (14)

               Islandské orgány notifikovali z dôvodu právnej istoty zmeny zákona o DPH vo forme troch rôznych opatrení, ktoré už boli zavedené prostredníctvom článkov 4 a 12 zákona č. 163/2010: 1. neuloženie DPH na transakcie zahŕňajúce elektronicky poskytované služby pre nerezidentov; 2. neuloženie DPH na transakcie zahŕňajúce poskytovanie zmiešaných služieb dátovými centrami na Islande nerezidentom a 3. oslobodenie od DPH pri dovoze serverov a podobného zariadenia nerezidentmi na použitie v dátových centrách na Islande (3).

         2.3.2.   Neuloženie DPH na elektronicky poskytované služby

               (15)

               Podľa článku 12 ods. 1 zákona o DPH:
               „Do zdaniteľného obratu sa nezapočítava:

                           1.

                           Vyvezený tovar, ako aj práca a služby poskytované v zahraničí. […]

                           10.

                           Predaje služieb stranám, ktoré v tomto štáte nemajú sídlo ani miesto podnikania, ak sa tieto služby využívajú výlučne v zahraničí. […] Predaje služieb stranám, ktoré v tomto štáte nemajú sídlo ani miesto podnikania, sa takisto nezapočítavajú do zdaniteľného obratu, aj keď sa tieto služby nevyužívajú výlučne v zahraničí, pokiaľ by si kupujúci v prípade, že jeho podnikanie podlieha daňovej registrácii v tomto štáte, mohol k nákupnej cene služieb pripočítať daň z pridanej hodnoty ako súčasť vstupnej dane, pozri články 15 a 16. […]“

               (16)

               Pôvodný zoznam služieb, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti článku 12 ods. 1 bodu 10 zákona o DPH bol zmenený tak, že do zdaniteľného obratu sa nezapočítavajú (4):

                           i)

                           „[…] spracovanie údajov a prenos informácií“ (5);

                           ii)

                           „elektronicky poskytované služby; za miesto použitia týchto služieb sa vždy pokladá miesto, kde má pobyt alebo miesto podnikania kupujúci týchto služieb; rovnaký postup sa uplatňuje na predaj zmiešaných služieb dátovými centrami kupujúcim, ktorí majú pobyt v zahraničí a ktorí nemajú stálu prevádzkareň v tomto štáte.“ (6)

               (17)

               Nerezidenční zákazníci dátových centier môžu na základe týchto zmien nakupovať na Islande elektronicky poskytované služby bez povinnosti odvádzať islandskú DPH (7).

         2.3.3.   Neuloženie DPH na poskytovanie zmiešaných služieb zákazníkom dátových centier

               (18)

               Zákonom č. 163/2010 sa zmenil aj článok 12 ods. 1 bod 10 zákona o DPH tak, že do zdaniteľného obratu sa nezapočítavajú zmiešané služby, ktoré dátové centrá poskytujú zákazníkom usadeným v zahraničí. Tieto služby sa pokladajú za služby využívané v zahraničí, a preto nepodliehajú islandskej DPH.

               (19)

               Islandské orgány vysvetlili, že zmiešané služby sú úzko prepojené s elektronicky poskytovanými službami dátových centier a sú od nich neoddeliteľné, ale nepatria pod tento pojem. Ako príklad uviedli hosting, dohľad a chladenie serverov. Uplatňované právne predpisy, nariadenia alebo usmernenia však na rozdiel od vymedzenia pojmu „elektronicky poskytované služby“ neobsahujú v článku 12 ods. 1 bode 10 jednoznačné vymedzenie pojmu „zmiešané služby“.

         2.3.4.   Oslobodenie od DPH pri dovoze serverov

               (20)

               V novom článku 42 A zákona o DPH sa uvádza:
               „… dovoz serverov a podobného zariadenia je oslobodený od DPH pod podmienkou, že ich majitelia sú rezidenti v inom členskom štáte EHP, EZVO alebo Faerských ostrovov a v zmysle článku 3 bodu 4 zákona č. 90/2003 o dani z príjmu nemajú stálu prevádzkareň na Islande. Podobné zariadenie je zariadenie, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou fungovania serverov a môže ho používať len skutočný vlastník servera.“
               Bolo jednoznačne uvedené, že toto ustanovenie sa preskúma po dvoch rokoch od času nadobudnutia jeho účinnosti.

               (21)

               Nerezidenční vlastníci serverov boli podľa tohto ustanovenia oslobodení od platenia DPH pri dovoze serverov a podobného zariadenia na Island, ak boli splnené všetky tieto doplňujúce požiadavky (8):

                           —

                           Vlastník servera (serverov) a podobného zariadenia je na účely transakcií DPH vo svojej krajine pobytu zdaniteľnou osobou.

                           —

                           Zdaniteľná činnosť vlastníka servera (serverov) a podobného zariadenia podlieha registrácii a je zdaniteľná na Islande v súlade so zákonom o DPH, ak sa uskutočňuje na Islande.

                           —

                           Servery a podobné zariadenia sa dovážajú na Island výhradne na to, aby sa používali a boli umiestnené v dátovom centre, s ktorým vlastník podniká.

                           —

                           Servery a podobné zariadenia sú výhradne používané vlastníkom a nie pri inej činnosti dátového centra.

                           —

                           Funkcie serverov a podobného zariadenia sa používajú v zahraničí alebo v prospech osôb, ktoré nemajú pobyt alebo stálu prevádzkareň na Islande.

               (22)

               Islandské orgány vysvetlili, že „podobné zariadenia“ potrebné na fungovanie servera môžu byť okrem iného počítače, káble a ďalšie elektronické zariadenia. Podľa usmernení, ktoré ministerstvo financií vydalo pre colné riaditeľstvo 29. júna 2011 (ďalej len „usmernenia“), patria servery pod tarifné číslo 8471 a podobné zariadenie pod tarifné číslo 8517.

               (23)

               Islandské orgány vysvetlili, že vlastníkmi serverov môžu byť veľké počítačové spoločnosti, ktoré samy vyrábajú servery, a menšie spoločnosti, ktoré sa rozhodnú inštalovať na Islande svoje servery zakúpené v zahraničí. Oslobodenie sa preto vzťahovalo na rozličné situácie. Islandské orgány ďalej vysvetlili, že za miesto podnikania (tzv. „stálu prevádzkareň“ v zmysle terminológie zákona o dani z príjmu č. 90/2003) zákazníka dátového centra s kanceláriami, strojmi, zariadeniami atď. nachádzajúcimi sa na území Islandu, sa bude pravdepodobne pokladať Island (9). Podľa názoru islandských orgánov však iba činnosť veľkých spoločností predstavuje „stálu prevádzkareň“, na základe ktorej vzniká povinnosť odvádzať DPH a daň z príjmu na Islande (10).

               (24)

               Podľa stanoviska islandských orgánov cieľom týchto zmien bolo zabezpečiť, aby podnikateľské prostredie dátových centier na Islande, pokiaľ ide o DPH, bolo porovnateľné s prostredím ich konkurentov, ktorí pôsobia v EÚ. Cieľom takisto bolo zlepšiť konkurencieschopnosť islandských dátových centier a podporovať nové použitie zdrojov energie Islandu pre potreby odvetvia dátových centier. Podľa stanoviska islandských orgánov je oslobodenie od DPH pri dovoze serverov súčasťou islandského systému DPH, pretože podľa článku 36 ods. 1 zákona o DPH je možné oslobodiť od DPH určený dovážaný tovar. Islandské orgány takisto tvrdili, že väčšina porovnateľných systémov DPH (ak nie aj všetky) využíva oslobodenia z rozsahu uplatňovania, ktoré vychádzajú z hospodárskych skutočností a úvah a sú v súlade s charakterom a všeobecnou štruktúrou daňového systému.

         2.4.   Príjemcovia

               (25)

               Dozorný úrad identifikoval tri skupiny potenciálnych príjemcov notifikovaných opatrení:

                           a)

                           všetci zákazníci islandských dátových centier, ktorí sú usadení v zahraničí a nemajú trvalý pobyt na Islande;

                           b)

                           dovozcovia serverov a podobných zariadení na Island, ktoré sa používajú v dátových centrách, a

                           c)

                           dátové centrá zriadené na Islande.

         2.5.   Trvanie

               (26)

               Zmeny zákona o DPH nadobudli účinnosť 1. mája 2011. Islandské orgány neuviedli žiadny údaj o čase trvania týchto oslobodení. Článok 42 A však podliehal revízii po dvoch rokoch od nadobudnutia jeho účinnosti, t. j. v máji 2013.

         3.   DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

               (27)

               Dozorný úrad v rozhodnutí č. 3/13/COL predbežne posúdil, či uvedené zmeny islandského zákona o DPH nepredstavujú štátnu pomoc a či je prípadná štátna pomoc zlučiteľná s ustanoveniami o štátnej pomoci v Dohode o EHP.

               (28)

               Dozorný úrad dospel k záveru, že prvé opatrenie, t. j. neuloženie DPH na elektronicky poskytované služby z Islandu nerezidenčným zdaniteľným zákazníkom, je v súlade so všeobecnou zásadou daňovej neutrality v rámci islandského systému DPH a celého Európskeho hospodárskeho priestoru. Nepredstavuje preto štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP (11). To isté platí aj v prípade zmiešaných služieb, pokiaľ ich možno pokladať za doplnkové služby k elektronicky poskytovaným službám.

               (29)

               Podľa predbežného stanoviska dozorného úradu však ďalšie dve opatrenia zahŕňajú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. V rozhodnutí č. 3/13/COL boli identifikované tieto aspekty:

                           i)

                           Povolenie oslobodenia od dane zahŕňalo stratu príjmu z daní, čo zodpovedá udeleniu štátnych prostriedkov. Obe opatrenia zahŕňali stratu príjmu vo forme neúčtovanej DPH pre Island, a teda presun štátnych zdrojov.

                           ii)

                           Opatreniami sa poskytuje zákazníkom islandských dátových centier výhoda oslobodenia od poplatkov, ktoré by za bežných okolností znášali zo svojich rozpočtov. Oslobodenie zákazníkov dátových centier od niektorej bežne vyberanej DPH okrem toho znižuje náklady pre týchto zákazníkov, preto je pre tieto podniky atraktívnejšie podnikať v oblasti dátových centier na Islande.

                           iii)

                           Neuloženie DPH na zmiešané služby a oslobodenie od DPH pri dovoze serverov boli prima facie opatrenia selektívnej povahy, pretože zvýhodňovali len určitú skupinu podnikov. V prípade týchto dvoch opatrení ďalej zrejme nejde o adaptáciu všeobecnej schémy na osobitnú povahu a celkovú štruktúru islandského systému DPH. Práve naopak, tieto zmeny boli prijaté so zreteľom na hospodársky a politický cieľ prilákať zahraničné podniky, aby si kupovali služby dátových centier na Islande, a následne zvýšili konkurencieschopnosť odvetvia dátových centier na Islande. Podľa predbežného stanoviska dozorného úradu nie je takýto prístup súčasťou logickej a všeobecnej povahy systému spotrebiteľských daní.

                           iv)

                           Na záver sa dozorný úrad vyslovil, že predmetné opatrenia mohli narušiť hospodársku súťaž. Tieto opatrenia boli úmyselne zavedené ako spôsob prilákania zákazníkov z EHP aj mimo neho, aby nakupovali služby dátových centier na Islande. Keďže v prípade týchto zákazníkov ide o podniky, ktoré sú zapojené do hospodárskej súťaže s inými subjektmi pôsobiacimi v príslušných odvetviach v EHP, tieto opatrenia hrozia narušením hospodárskej súťaže a majú vplyv na obchod v EHP.

               (30)

               Dozorný úrad navyše dospel k predbežnému záveru, že na predmetnú pomoc sa nevzťahujú výnimky podľa článku 61 ods. 2 alebo ods. 3 Dohody o EHP. V nadväznosti na svoje predbežné posúdenie mal dozorný úrad pochybnosti, či oslobodenie od DPH pri dovoze serverov a podobného zariadenia nerezidenčnými zákazníkmi na použitie v dátových centrách na Islande a neuloženie DPH na transakcie zahŕňajúce poskytovanie zmiešaných služieb islandskými dátovými centrami nerezidenčným zákazníkom je možné považovať za zlučiteľné s článkom 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP.

         4.   PRIPOMIENKY ISLANDSKÝCH ORGÁNOV

               (31)

               Krátko po prijatí rozhodnutia č. 3/13/COL islandské orgány informovali dozorný úrad, že plánujú predložiť návrh zákona na zrušenie ustanovení, v prípade ktorých dozorný úrad dospel k predbežnému záveru, že predstavujú nezlučiteľnú štátnu pomoc. Parlament schválil návrh zákona 13. marca 2013 a zákon nadobudol okamžite účinnosť (pozri zákon č. 24/2013). Nový zákon obsahuje všeobecnú zmenu článku 43 ods. 3 zákona o DPH, ktorou sa medzi ustanovenia týkajúce sa vrátenia DPH doplnil dovoz tovaru zahraničnými spoločnosťami. Zmena je podľa názoru islandských orgánov v súlade so všeobecným účelom zákona o DPH, aby koncovú daň platili koncoví spotrebitelia dotknutých tovarov alebo služieb.

               (32)

               Podľa informácií colného riaditeľstva o počte dovozov podliehajúcich oslobodeniu od DPH pri dovoze serverov podľa článku 42 A zákona č. 50/1988 sa toto oslobodenie uplatnilo len v jedinom prípade. Celková suma DPH v tomto prípade dosiahla 990 445 ISK. Colné riaditeľstvo takisto potvrdilo, že podľa uvedeného ustanovenia už neposkytlo žiadne ďalšie oslobodenie od DPH (12).

               (33)

               Islandské orgány okrem toho predložili daňovému úradu informácie týkajúce sa potenciálneho predaja „zmiešaných služieb“, ktoré nie sú doplnkové k elektronicky poskytovaným službám podľa článku 12 ods. 1 bodu 10 zákona č. 163/2010, zo strany pôsobiacich dátových centier. V nasledujúcej tabuľke je uvedený obrat registrovaných dátových centier na Islande podliehajúci DPH, t. j. subjektov registrovaných ako „atvinnugrein 63.11.0 Gagnavinnsla, hýsing og tengd starfsemi“ (spracovanie údajov, hosting a súvisiace činnosti), podľa údajov islandského štatistického úradu za obdobie od 1. mája 2011 do 30. júna 2013 (13):

                           Názov spoločnosti

                           Rok 2011

                           Rok 2012

                           Rok 2013

                              Verne Real Estate II hf.

                           Obrat podliehajúci DPH

                           X

                           X

                           X

                           Obrat podliehajúci nulovej DPH

                           X

                           X

                           X

                              Tölvuþjónustan SecureStore ehf.

                           Obrat podliehajúci DPH

                           X

                           X

                           X

                           Obrat podliehajúci nulovej DPH

                           X

                           X

                           X

                              Datacell ehf.

                           Obrat podliehajúci DPH

                           X

                           X

                           X

                           Obrat podliehajúci nulovej DPH

                           X

                           X

                           X

                              Videntifier Technologies ehf.

                           Obrat podliehajúci DPH

                           X

                           X

                           X

                           Obrat podliehajúci nulovej DPH

                           X

                           X

                           X

                              THOR Data Center ehf.

                           Obrat podliehajúci DPH

                           X

                           X

                           X

                           Obrat podliehajúci nulovej DPH

                           X

                           X

                           X

               (34)

               Podľa názoru islandských orgánov ide v prípade obratu podliehajúceho nulovej DPH s najväčšou pravdepodobnosťou o bežný vývoz. Súhrnné údaje uvedené v tejto tabuľke však konkrétne neobjasňujú, aká časť obratu podliehajúceho DPH sa môže vzťahovať na „zmiešané služby“.

               (35)

               Islandské orgány napokon zdôraznili, že potenciálne prvky predmetnej pomoci dosahujú zanedbateľné sumy. Podľa islandských orgánov ustanovenia o oslobodení od DPH pri dovoze serverov, ktoré sa v súčasnosti zrušili článkom 42 A zákona o DPH, pravdepodobne zvýhodnili len jeden podnik. Islandské orgány uznali, že nemožno vylúčiť, že ustanovenia o zmiešaných službách už v súčasnosti zrušenej časti článku 12 ods. 1 bodu 10 mohli zvýhodňovať niektoré podniky. Podľa islandských orgánov by však prijímanie ďalších opatrení na potvrdenie prvkov potenciálnej pomoci na základe zrušeného článku 12 a zrušenej časti článku 4 písm. b) zákona č. 163/2010 týkajúcich sa zmiešaných služieb nemalo zmysel, keďže ide o zanedbateľné sumy, ako to dokazuje aj uvedená tabuľka.

         5.   PRIPOMIENKY IKT NORGE AS

               (36)

               Dozornému úradu boli doručené pripomienky zainteresovanej tretej strany, t. j. záujmového združenia IKT Norge AS. Združenie IKT Norge predložilo v mene nórskeho odvetvia IKT stanovisko, že nie je správne usudzovať, že nerezidenčné podniky mali v otázke oslobodenia od DPH pri dovoze serverov v porovnaní s domácimi podnikmi hospodárske výhody. V prípade zákazníkov, ktorí sa podieľajú na zdaniteľných činnostiach, podľa stanoviska IKT Norge neexistuje ani žiadna výhoda, pokiaľ ide o neuloženie DPH na služby dátových centier. V prípade zákazníkov, ktorí sa nepodieľajú na zdaniteľných činnostiach, sa IKT Norge domnieva, že zmena islandského zákona môže predstavovať pre zákazníkov, ktorí nesídlia na Islande, hospodársku výhodu.

               (37)

               Podľa IKT Norge sa touto legislatívnou zmenou zaistilo rovnaké zaobchádzanie pre rezidenčné a nerezidenčné podniky a zavedenie tohto oslobodenia bolo účinnejšie a vhodnejšie než systém vrátenia dane.

               (38)

               Podľa IKT Norge skutočnosť, že o oslobodenie môžu požiadať len subjekty vykonávajúce druh činnosti, ktorá ich oprávňuje na odpočítanie dane na Islande, ak by sídlili na Islande, môže navyše spôsobiť, že nerezidenčné podniky nikdy nedosiahnu žiadne úspory v porovnaní s podnikmi rovnakého typu so sídlom na Islande. Podľa IKT Norge je preto ťažké predstaviť si, že táto zmena poskytuje hospodárske výhody akýmkoľvek údajným príjemcom opatrenia.

               (39)

               V súvislosti s neuložením DPH na poskytovanie zmiešaných služieb zákazníkom dátových centier IKT Norge súhlasí s islandskými orgánmi, že je ťažké oddeliť služby dátových centier a zdaňovať ich osobitne. IKT Norge sa domnieva, že ak by sa mali dosiahnuť rovnaké rámcové podmienky pre dátové centrá vo všetkých krajinách, bolo by najrozumnejšie vymedziť všetky služby dátových centier ako vývoz s povinnosťou pre kupujúceho platiť DPH na všetky poplatky účtované dátovými centrami.

               (40)

               Napokon by sa podľa IKT Norge malo dôkladne preskúmať, akým spôsobom sa zaobchádza s kupujúcim v členských štátoch EÚ. Ak vo všeobecnosti platí, že celá platba islandskému dátovému centru podlieha zdaneniu v krajine každého kupujúceho, IKT Norge si nedokáže predstaviť, že zmena islandského zákona môže zahŕňať akúkoľvek hospodársku výhodu pre túto skupinu. Naopak, neuloženie DPH bude v tomto prípade podmienkou predchádzania dvojitému zdaneniu u týchto zákazníkov.

         II.   POSÚDENIE

   1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 61 ODS. 1 DOHODY O EHP

               (41)

               V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:
               „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

               (42)

               Z toho vyplýva, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, ak sú zároveň splnené všetky tieto podmienky: opatrenie i) musí byť poskytnuté štátom alebo prostredníctvom štátnych prostriedkov; ii) príjemcovi poskytuje hospodársku výhodu; iii) je selektívne; iv) môže ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami a narúšať hospodársku súťaž (14).

               (43)

               V nasledujúcich kapitolách budú z hľadiska týchto kritérií posúdené zmeny islandského zákona o DPH, v súvislosti s ktorými dospel dozorný úrad v rozhodnutí č. 3/13/COL k predbežnému záveru, že predstavujú nezlučiteľnú štátnu pomoc, t. j. i) oslobodenie od DPH pri dovoze serverov a podobného zariadenia nerezidenčnými zákazníkmi na použitie v dátových centrách na Islande a ii) neuloženie DPH na transakcie zahŕňajúce zmiešané služby poskytované nerezidenčným zákazníkom dátových centier na Islande, ak tieto služby nie sú doplnkovými službami k elektronicky poskytovaným službám, a preto sa za miesto ich dodania musí pokladať Island.

         1.1.   Štátne prostriedky

               (44)

               Opatrenie pomoci musí poskytovať štát alebo sa poskytuje zo štátnych prostriedkov. Povolenie oslobodenia od dane zahŕňa stratu príjmu z daní, čo zodpovedá poskytnutiu štátnych prostriedkov (15). Opatrenia zavedené nadobudnutím účinnosti zákona č. 163/2010 znamenajú stratu pre islandský štát vo forme neúčtovanej DPH.

         1.2.   Hospodárska výhoda

               (45)

               Aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí poskytovať výhodu nejakému podniku. Podniky sú subjekty vykonávajúce hospodársku činnosť bez ohľadu na ich právny status a spôsob ich financovania (16). Hospodárske činnosti sú činnosti pozostávajúce z ponúkania tovarov alebo služieb na trhu (17).

               (46)

               Opatreniami sa priamym príjemcom poskytuje výhoda oslobodenia od poplatkov (neplatenie DPH za nakúpené služby a dovezené servery), ktoré by za bežných okolností znášali z ich rozpočtov.

               (47)

               V rozhodnutí č. 3/13/COL sa konštatuje, že platba daní predstavuje prevádzkové náklady vynakladané pri bežnom výkone hospodárskej činnosti podniku a za bežných okolností ich znáša podnik sám. Oslobodenie od dane alebo neuloženie dane poskytuje oprávneným spoločnostiam výhodu, pretože ich prevádzkové náklady sú nižšie v porovnaní s inými, ktoré sú v porovnateľnej situácii, pokiaľ ide o skutkové a právne okolnosti.

               (48)

               Pokiaľ ide o služby, ktoré sa považujú za služby poskytnuté na Islande, by DPH v prípade neexistencie oslobodenia od tejto dane znášal kupujúci týchto služieb. Neuloženie DPH preto zákazníkom zmiešaných služieb v zásade poskytlo hospodársku výhodu vo forme nižšej kúpnej ceny za príslušné služby.

               (49)

               Spoločnosti z ostatných štátov EHP a Faerských ostrovov, ktoré dovážajú servery a podobné zariadenie na Island na svoje použitie v islandských dátových centrách, mali hospodársku výhodu vo forme nižších nákladov na počítačové vybavenie dovezené na Island, pretože boli oslobodené od platenia islandskej DPH, ako sa už opísalo. Pri bežnom podnikaní by sa DPH vyberala pri vstupe tohto tovaru na colné územie Islandu. Vlastníci takýchto serverov a podobného zariadenia dovezeného na Island preto mali hospodársku výhodu oproti iným dovozcom tovaru.

               (50)

               Oslobodenie zákazníkov dátových centier sídliacich na Islande od DPH znížilo náklady týchto zákazníkov. Pre tieto podniky teda bolo výhodnejšie podnikať v odvetví dátových centier na Islande.

         1.3.   Selektívnosť

               (51)

               Aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 61 Dohody o EHP, musí byť selektívne v tom, že zvýhodňuje „určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru“.

               (52)

               Pri posúdení selektívnosti je potrebné určiť, či je v rámci daného právneho režimu vnútroštátne opatrenie spôsobilé zvýhodniť určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru oproti iným, ktoré by sa vzhľadom na cieľ sledovaný týmto režimom nachádzali v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii (18). Pojem štátna pomoc však nezahŕňa opatrenia rozlišujúce medzi podnikmi, ktoré sú prima facie selektívne, pokiaľ toto rozlišovanie vyplýva z povahy alebo všeobecnej schémy systému, do ktorého tieto opatrenia patria (19).

               (53)

               Dozorný úrad ďalej posúdi, či zmeny predstavujú selektívne opatrenia a či zodpovedajú logike a všeobecnej povahe systému DPH na Islande.

         1.3.1.   Notifikované zmeny sú prima facie selektívnymi opatreniami

               (54)

               Neuloženie DPH na zmiešané služby zvýhodňovalo len niektoré skupiny podnikov, a to nerezidenčných zákazníkov dátových centier nachádzajúcich sa na Islande.

               (55)

               Určitú skupinu podnikov zvýhodňovalo aj oslobodenie od DPH pri dovoze serverov určených na použitie zahraničnými zákazníkmi na Islande. Vzťahovalo sa iba na zahraničné podniky, ktoré na Island dovážajú vlastné servery na použitie v dátových centrách nachádzajúcich sa na Islande.

               (56)

               Skutočnosť, že počet podnikov, ktoré sa môžu domáhať opatrenia, je významný alebo že opatrenie sa vzťahuje na celé odvetvie, nie je dostačujúca na spochybnenie selektívneho charakteru opatrenia, čiže na vylúčenie jeho posúdenia ako štátnej pomoci (20). Navyše fakt, že posudzované opatrenie sa riadi objektívnymi kritériami horizontálneho uplatnenia, nespochybňuje jeho selektívny charakter, pretože môže preukazovať len to, že predmetná pomoc nepredstavuje individuálnu pomoc ale že je súčasťou schémy pomoci (21).

               (57)

               Dozorný úrad sa domnieva, že všetky podniky, ktoré na Islande prijímajú služby spoločností sídliacich na Islande alebo ktoré dovážajú vlastný tovar, ktorý sa má použiť na Islande, sú v rovnakej právnej a skutkovej situácii ako uvedení príjemcovia notifikovaných zmien zákona o DPH. Iné spoločnosti, ktoré prijímajú služby od islandských podnikov alebo ktoré dovážajú vlastný tovar potrebný na vykonávanie svojej podnikateľskej činnosti, podliehajú všeobecne uplatňovaným predpisom týkajúcim sa DPH. Dozorný úrad zastáva názor, že neexistuje dôvod dospieť k záveru, že podniky, ktoré sú príjemcami pomoci, boli v odlišnej právnej a skutkovej situácii než ostatné podniky, na ktoré sa na Islande vzťahuje povinnosť platiť DPH. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že notifikované zmeny boli selektívne.

         1.3.2.   Logický a všeobecný charakter schémy

               (58)

               Špecifické alebo selektívne daňové opatrenie však môže byť oprávnené na základe logiky daňového systému (22). Opatrenia určené čiastočne alebo úplne na oslobodenie podnikov v konkrétnom odvetví od daní vyplývajúcich zo štandardného uplatňovania všeobecného systému môžu predstavovať štátnu pomoc, ak oslobodenie nie je opodstatnené na základe charakteru a logiky všeobecného daňového systému (23). Dozorný úrad musí posúdiť, či rozdielne zdaňovanie podnikov, pokiaľ ide o výhody alebo zaťaženia, zavedené uvedeným daňovým opatrením, vyplýva z charakteru alebo všeobecnej štruktúry celkovej schémy, ktorá sa uplatňuje. Ak táto rozdielnosť vyplýva z iných cieľov, ako sú ciele sledované celkovou schémou, uvedené opatrenie sa bude v zásade považovať za selektívne.

               (59)

               Podľa ustálenej judikatúry je úlohou štátu EZVO, ktorý zaviedol rozdielne zdaňovanie v rámci podnikov, dokázať, že je to odôvodnené na základe charakteru a všeobecnej schémy dotknutého systému (24). Dozorný úrad musí potom posúdiť, či zmeny daňových predpisov spĺňajú ciele obsiahnuté v samotnom daňovom systéme alebo či sledujú iné ciele.

               (60)

               Podľa informácií, ktoré predložili islandské orgány, bolo cieľom notifikovaných zmien dostať odvetvie dátových centier na Islande na porovnateľnú úroveň, akú dosahuje odvetvie dátových centier v EÚ. Neuloženie DPH na zmiešané služby a oslobodenie od DPH pri dovoze serverov malo za cieľ prilákať na Island mobilné (a na dane citlivé) odvetvie služieb, a to odvetvie dátových centier.

               (61)

               Je potrebné poznamenať, že referenčným daňovým rámcom, podľa ktorého treba hodnotiť, či cieľ sledovaný notifikovanými zmenami zodpovedá všeobecnej povahe a logike systému, je v tomto prípade islandský systém DPH.

               (62)

               Ako sa uvádza v rozhodnutí č. 3/13/COL, islandské právne predpisy, nariadenia alebo usmernenia neobsahujú žiadne jasné vymedzenie zmiešaných služieb. Pojem „zmiešané služby“ je časovo neohraničený a nemožno zistiť, či všetky zmiešané služby poskytnuté islandskými dátovými centrami nerezidenčným zákazníkom sa skutočne používajú a využívajú v zahraničí. Islandské orgány uviedli ako príklad zmiešaných služieb hosting, dohľad a chladenie serverov. Pojem zmiešané služby však zrejme pokrýva aj ďalšie služby ako údržbu a úložisko, ktoré sa jednoznačne poskytujú na Islande, a za bežných okolností by preto mali podliehať DPH.

               (63)

               Keďže zmiešané služby sú neoddeliteľné od elektronicky poskytovaných služieb a s nimi úzko prepojené a keďže sa používajú a využívajú v zahraničí, z hľadiska daňovej neutrality sa posudzujú rovnako ako elektronicky poskytované služby (25). Neuloženie DPH na tieto zmiešané služby, ktoré sú v tomto zmysle „doplnkovými“ službami k elektronicky poskytovaným službám, ktoré islandské dátové centrá poskytujú nerezidenčným zákazníkom, preto zodpovedá charakteru a logike systému DPH.

               (64)

               Islandské orgány uviedli, že pokiaľ ide o zmiešané služby, ktoré sa nepovažujú za služby používané a využívané v zahraniční, obsahuje väčšina porovnateľných systémov DPH určité ustanovenia o položkách a službách, ktoré sa nezapočítavajú do zdaniteľného obratu a sú oslobodené od povinnosti platby DPH. Cieľom tejto zmeny teda bolo zabezpečiť, aby podnikateľské prostredie pre odvetvie dátových centier na Islande bolo z hľadiska DPH porovnateľné s konkurentmi pôsobiacimi v EÚ.

               (65)

               Dozorný úrad sa domnieva, že skutočnosť, že iné systémy DPH poskytujú určité oslobodenia, neodôvodňuje neuloženie DPH na Islande. Aj keď cieľom opatrenia je kompenzovať islandskému odvetviu dátových centier nevýhody, ktorým čelí, toto opatrenie nemožno v žiadnom prípade odôvodňovať tým, že jeho cieľom je napraviť narušenie hospodárskej súťaže na trhu služieb dátových centier v EHP. Podľa ustálenej judikatúry skutočnosť, že štát EHP sa snaží prostredníctvom jednostranných opatrení priblížiť existujúce podmienky hospodárskej súťaže v určitom hospodárskom odvetví podmienkam, ktoré prevládajú inde v EHP, nemôže zbaviť tieto opatrenia charakteru pomoci (26). To, či určité oslobodenie zodpovedá logike systému sa preto posudzuje v prvom rade a predovšetkým so zreteľom na referenčný daňový systém, t. j. islandský systém DPH (27).

               (66)

               Zvýhodňovanie výroby islandského tovaru alebo zlepšovanie podmienok hospodárskej súťaže pre islandské spoločnosti v porovnaní s ich konkurentmi sídliacimi inde v EHP nezodpovedá všeobecnej povahe a logike islandského systému DPH. Islandský zákon o DPH v skutočnosti neobsahuje žiadne ustanovenia, ktorých cieľom by bolo zvýhodňovať islandské služby alebo tovary oproti konkurenčným zahraničným službám alebo tovarom. Externé politické ciele, ako napríklad zvýšenie konkurencieschopnosti islandského odvetvia dátových centier a podpora nového využívania islandských energetických zdrojov, ktoré nie sú neoddeliteľnou súčasťou referenčného systému, sa nemôžu používať na odôvodnenie výnimiek z tohto systému (28).

               (67)

               Dozorný úrad sa na základe uvedených skutočností domnieva, že neuloženie DPH na tieto zmiešané služby, ktoré sú oddeliteľné od elektronicky poskytovaných služieb a nie sú s nimi úzko prepojené, nemožno považovať za opatrenie, ktoré zodpovedá všeobecnej povahe a logike islandského systému DPH.

               (68)

               Islandské orgány v súvislosti s dovozom serverov argumentovali tým, že článok 36 ods. 1 zákona o DPH poskytuje možnosť oslobodiť určitý dovážaný tovar od DPH, preto je oslobodenie od DPH pri dovoze určitého tovaru súčasťou systému DPH. Okrem toho argumentovali, že väčšina systémov DPH umožňuje určité oslobodenia, ktoré vychádzajú z hospodárskych skutočností, charakteru a všeobecnej štruktúry daňového systému v danej krajine.

               (69)

               Dozorný úrad sa domnieva, že výnimky uvedené v článku 36 ods. 1 (umelecké diela dovezené autorom, špecifické literárne práce, vozidlá na záchranné účely, tovar oslobodený od cla atď.) sú veľmi obmedzené a nie sú nevyhnutne spojené s vykonávaním hospodárskej činnosti. Naproti tomu z oslobodenia od DPH pri dovoze serverov budú profitovať spoločnosti, ktoré dovoz svojich serverov vykonávajú ako neoddeliteľnú súčasť svojich hospodárskych činností. Ako už bolo uvedené, hlavnou zásadou islandského zákona o DPH je, že hospodárske činnosti podliehajú zdaneniu a že do štátnej pokladnice sa na všetky vnútrozemské transakcie vo všetkých fázach, ako aj na dovoz tovarov a služieb odvádza DPH (29). Islandské orgány pri odôvodňovaní týchto zmien nepoukázali na žiadne podobné príklady oslobodenia uplatňovaného v určitom hospodárskom odvetví.

               (70)

               Islandské orgány sa okrem toho odvolávali na zásadu, podľa ktorej je preprava tovaru výhradne na účely poskytovania služby a bez zmeny vlastníctva súčasťou poskytovania danej služby, a preto sa osobitne nezdaňuje na účely DPH. Islandské orgány však neobjasnili právny základ tejto zásady ani dôvod potreby prijatia osobitného ustanovenia o oslobodení od DPH pri dovoze serverov a podobného zariadenia, ak by sa táto zásada vždy vzťahovala na takýto dovoz.

               (71)

               Dozorný úrad sa nedomnieva, že oslobodenie od DPH pri dovoze serverov a neuloženie DPH na zmiešané služby predstavuje adaptáciu všeobecnej schémy na osobitnú povahu a celkovú štruktúru islandského systému DPH. Zmeny sa naopak zdajú byť prijaté so zreteľom na hospodársky a politický cieľ (30) prilákať zahraničné podniky, aby si kupovali služby dátových centier na Islande, a tak zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia dátových centier na Islande (31). Podľa stanoviska dozorného úradu tieto aspekty nie sú súčasťou logickej a všeobecnej povahy systému spotrebných daní (32).

               (72)

               Islandské orgány tvrdia, že dotknuté opatrenia sú pokusom o prispôsobenie islandského systému DPH systémom DPH členských štátov EÚ s cieľom poskytnúť domácemu odvetviu dátových centier podobné konkurenčné prostredie, aké existuje v EÚ. Dozorný úrad v rozhodnutí č. 3/13/COL vyzval islandské orgány, aby predložili podstatnejšie informácie, ktoré by nielen podložili ich tvrdenia, že nové zmeny zákona o DPH odrážajú systémy DPH v členských štátoch, ale ktoré by predovšetkým objasnili, že tieto zmeny zodpovedajú logike islandského systému DPH. Islandské orgány však v tejto súvislosti nepredložili žiadne pripomienky ani ďalšie informácie.

               (73)

               Dozorný úrad na základe uvedených skutočností je toho názoru, že oslobodenie od DPH pri dovoze serverov a neuloženie DPH na zmiešané služby nezodpovedá logike a všeobecnej povahe islandského systému DPH.

         1.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvnenie obchodu medzi zmluvnými stranami

               (74)

               A napokon, aby sa opatrenie mohlo považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, musí byť schopné narúšať hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP.

               (75)

               Podľa ustálenej judikatúry samotná skutočnosť, že opatrenie posilňuje postavenie podniku v porovnaní s ostatnými podnikmi, ktoré si konkurujú v obchode v rámci EHP, sa považuje za dostatočnú na to, aby sa dospelo k záveru, že opatrenie by mohlo ovplyvniť obchod medzi zmluvnými stranami a narušiť hospodársku súťaž medzi podnikmi v iných štátoch EHP (33).

               (76)

               Obe predmetné opatrenia boli zamerané na subjekty usadené mimo územia Islandu vrátane EHP. Mohli ich využívať, ak by si kupovali služby islandských dátových centier. Islandské dátové centrá sú zapojené do hospodárskej súťaže s poskytovateľmi podobných služieb v EHP. Tieto opatrenia boli navyše úmyselne zavedené na prilákanie zákazníkov z EHP aj mimo neho, aby kupovali služby dátových centier na Islande. Keďže týmito zákazníkmi sú podniky zapojené do hospodárskej súťaže s inými subjektmi z príslušných odvetví z celého EHP, opatrenia mohli ovplyvniť obchod medzi zmluvnými stranami Dohody o EHP a narušiť alebo ohroziť hospodársku súťaž v EHP.

         1.5.   Záver týkajúci sa existencie štátnej pomoci

               (77)

               Dozorný úrad, pokiaľ ide o uvedené úvahy, dospel k záveru, že posudzované opatrenia, t. j. oslobodenie od DPH pri dovoze serverov a podobného zariadenia nerezidenčnými zákazníkmi na použitie v islandských dátových centrách a neuloženie DPH na transakcie zahŕňajúce dátové centrá okrem služieb „doplnkových“ k elektronicky poskytovaným službám, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP. Na základe uvedených podmienok je preto potrebné posúdiť, či je možné pokladať tieto opatrenia za zlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP.

         2.   PROCESNÉ POŽIADAVKY

               (78)

               Podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 „Dozorný úrad EZVO musí byť v dostatočnom čase upovedomený o zámeroch v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci, aby mohol podať svoje pripomienky. […] Dotknutý štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.“

               (79)

               Islandské orgány nenotifikovali dozornému úradu opatrenia pomoci v dostatočnom časovom predstihu pred začatím ich uplatňovania 1. mája 2011. Okrem toho výstavbou a prevádzkou objektu Harpa zaviedli tieto opatrenia do platnosti predtým, než dozorný úrad prijal konečné rozhodnutie. Dozorný úrad preto dospel k záveru, že islandské orgány nedodržali svoje povinnosti podľa časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3. Poskytnutie akejkoľvek pomoci je preto neoprávnené.

         3.   POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI

               (80)

               Islandské orgány nepredložili žiadne argumenty, že štátnu pomoc vo forme uvedených opatrení týkajúcich sa DPH možno pokladať za zlučiteľnú štátnu pomoc.

               (81)

               Opatrenia pomoci zahrnuté v článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sú vo všeobecnosti nezlučiteľné s fungovaním Dohody o EHP, pokiaľ nespĺňajú výnimky podľa článku 61 ods. 2 alebo ods. 3 Dohody o EHP.

               (82)

               Na posudzovanú pomoc sa nevzťahujú výnimky podľa článku 61 ods. 2 a táto pomoc nie je určená na dosiahnutie cieľov uvedených v tomto ustanovení. Rovnako sa na daný prípad nevzťahuje ani článok 61 ods. 3 písm. a) ani článok 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP. Dozornému úradu okrem toho neboli predložené žiadne informácie preukazujúce, že príjemcovia pomoci sa nachádzajú v oblasti, ktorá by mohla mať prospech z regionálnej pomoci v zmysle článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP. Na predmetný prípad sa nevzťahuje ani výnimka podľa článku 59 ods. 2 Dohody o EHP.

               (83)

               Dozorný úrad dospel na základe uvedených skutočností k záveru, že oslobodenie od DPH pri dovoze serverov a podobného zariadenia nerezidenčnými zákazníkmi na použitie na Islande a neuloženie DPH na transakcie zahŕňajúce zmiešané služby poskytnuté islandskými dátovými centrami nerezidenčným zákazníkom, ak tieto služby nie sú doplnkovými službami k elektronicky poskytovaným službám, nie je odôvodnené podľa ustanovení o štátnej pomoci Dohody o EHP.

         4.   OPRÁVNENÉ OČAKÁVANIE A PRÁVNA ISTOTA

               (84)

               Príjemcovia pomoci môžu na vznesenie námietok proti príkazu na vymáhanie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci uplatniť základné právne zásady oprávneného očakávania a právnej istoty. Tieto zásady sa však uplatňujú len za výnimočných okolností a podnik bežne nemôže očakávať, že táto pomoc je oprávnená, kým nebola poskytnutá v súlade s postupom notifikácie pomoci dozornému úradu (alebo prípadne Európskej komisii) (34). Túto zásadu nedávno opäť potvrdil Súdny dvor takto: „V situácii, o akú ide vo veci samej, existenciu výnimočnej okolnosti nemožno navyše akceptovať so zreteľom na zásadu právnej istoty, pretože Súdny dvor už rozhodol, že dokiaľ Komisia neprijme rozhodnutie, ktorým pomoc schváli…, nemá príjemca žiadnu istotu o zákonnosti pomoci, takže sa nemôže dovolávať zásady ochrany legitímnej dôvery ani zásady právnej istoty.“ (35)

               (85)

               V judikatúre Súdneho dvora sa v zásade stanovilo, že na oprávnené očakávanie, že pomoc je oprávnená, sa v zásade možno odvolávať len vtedy, ak táto pomoc bola poskytnutá v súlade s postupom stanoveným v časti I článku 1 ods. 3 protokolu 3 (36), s pripomienkou, že obozretný obchodník by za bežných okolností mal byť schopný určiť, či sa uvedený postup dodržal (37).

               (86)

               Súdny dvor bez ohľadu na to takisto pripustil, že vo výnimočných prípadoch sa príjemca neoprávnene poskytnutej pomoci, pretože nebola notifikovaná, môže odvolať na oprávnené očakávanie, že pomoc bola oprávnená, aby predišiel jej splateniu (38). Súdny dvor rozhodol, že zásady ochrany oprávneného očakávania sa môže dovolávať každý subjekt, u ktorého orgán Spoločenstva vzbudil odôvodnené očakávanie (39). Dozorný úrad neprijal takéto opatrenie a rozhodnutia dozorného úradu v súvislosti so zamietnutím opatrení fiškálnej pomoci by mali jasne stanoviť, že opatrenia v oblasti DPH zvýhodňujúce určité spoločnosti alebo skupiny spoločností by sa mali notifikovať dozornému úradu (40).

               (87)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti dozorný úrad nebude akceptovať, že argumenty týkajúce sa právnej istoty alebo oprávneného očakávania môžu byť v tomto prípade platné vzhľadom na judikatúru súdu a rozsiahlu uplatniteľnosť článku 61 (Dohody o EHP) a článku 107 (ZFEÚ). Záver, že skúmané opatrenia týkajúce sa DPH mohli zahŕňať štátnu pomoc, bol po celý čas jasne predvídateľný.

         5.   VYMÁHANIE POMOCI

               (88)

               Keďže pomoc bola dozornému úradu poskytnutá bez notifikácie, je neoprávnenou pomocou v zmysle časti II článku 1 písm. f) protokolu 3 k Dohode o dozore a súde. Podľa časti II článku 14 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde dozorný úrad rozhodne, že neoprávnenú pomoc, ktorá je nezlučiteľná s pravidlami štátnej pomoci v rámci Dohody o EHP, treba od príjemcov vymáhať.

               (89)

               Dozorný úrad zastáva názor, že v tomto prípade vráteniu pomoci nebránia žiadne všeobecné zásady. Podľa ustálenej judikatúry zrušenie neoprávnene poskytnutej pomoci jej vrátením je logickým dôsledkom zistenia, že táto pomoc je neoprávnená. To znamená, že vymáhanie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci na účely obnovenia predchádzajúceho stavu v zásade nemožno považovať za neprimerané cieľom Dohody o EHP v súvislosti so štátnou pomocou.

               (90)

               Vrátením pomoci sa jej príjemca vzdáva výhody, ktorú mal oproti svojim konkurentom na trhu, a tým sa obnoví situácia pred poskytnutím pomoci (41). Z tejto funkcie vrátenia pomoci ďalej vyplýva, že s výnimkou mimoriadnych okolností dozorný úrad spravidla neprekročí hranice svojej právomoci, ak požiada príslušný štát EZVO o vymáhanie súm neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci, pretože tým sa iba obnovuje predchádzajúca situácia (42). Navyše vzhľadom na záväzný charakter dohľadu nad štátnou pomocou zo strany dozorného úradu podľa protokolu 3 k Dohode o dozore a súde podniky, ktorým bola pomoc poskytnutá, v zásade nemôžu oprávnene očakávať, že pomoc je oprávnená, pokiaľ bola poskytnutá v súlade s postupom uvedeným v ustanoveniach uvedeného protokolu (43). V tomto prípade nie sú evidentné žiadne mimoriadne okolnosti, ktoré by viedli k oprávnenému očakávaniu na strane príjemcov pomoci.

               (91)

               Vymáhanie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci by malo zahŕňať zložené úroky v súlade s časťou II článkom 14 ods. 2 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde a bodmi 9 a 11 rozhodnutia dozorného úradu EZVO č. 195/04/COL zo 14. júla 2004 (44).

               (92)

               Islandské orgány poskytli doteraz iba neúplné informácie o výške pomoci udelenej na základe zmien zákona č. 163/2010. Okrem toho neposkytli dostatočné informácie o počte a totožnosti potenciálnych príjemcov opatrení. Islandské orgány sa týmto vyzývajú, aby predložili podrobné a presné informácie o výške poskytnutej pomoci a príjemcoch tejto pomoci.

         6.   ZÁVER

               (93)

               Dozorný úrad na základe uvedených skutočností dospel k záveru, že islandské orgány neoprávneným spôsobom uplatňovali predmetnú pomoc v rozpore s časťou I článkom 1 ods. 3 protokolu 3.

               (94)

               Štátna pomoc poskytnutá podľa ustanovení zákona č. 163/2010, t. j. oslobodenie od DPH pri dovoze serverov a podobného zariadenia nerezidenčnými zákazníkmi na použitie v islandských dátových centrách a neuloženie DPH na zmiešané služby poskytované nerezidenčným zákazníkom islandských dátových centier, ak tieto služby neboli doplnkovými službami k elektronicky poskytovaným službám, nie je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP z už uvedených dôvodov a mala by sa vymáhať od dátumu jej poskytnutia,

         PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Ustanovenia zavedené článkom 4 a článkom 12 zákona č. 163/2010, t. j. oslobodenie od DPH pri dovoze serverov a podobného zariadenia nerezidenčnými zákazníkmi na použitie v islandských dátových centrách a neuloženie DPH na zmiešané služby, ktoré sú oddeliteľné od elektronicky poskytovaných služieb poskytovaných nerezidenčným zákazníkom islandských dátových centier a nie sú s nimi úzko prepojené, predstavujú štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s fungovaním Dohody o EHP.
   Článok 2
   Islandské orgány prijmú všetky potrebné opatrenia, aby od príjemcov vymohli pomoc uvedenú v článku 1, ktorá im bola neoprávnene poskytovaná od 1. mája 2011 do 13. marca 2013.
   Článok 3
   Vymáhanie pomoci sa vykoná bezodkladne, v každom prípade do štyroch mesiacov od dátumu tohto rozhodnutia a v súlade s postupmi vnútroštátneho práva za predpokladu, že tieto postupy umožňujú okamžitý a účinný výkon rozhodnutia.
   Vymáhaná pomoc musí zahŕňať úroky a zložené úroky od dátumu, keď bola príjemcovi k dispozícii, až do dátumu jej vrátenia.
   Úroky sa vypočítajú na základe článku 9 rozhodnutia Dozorného úradu EZVO č. 195/04/COL (45).
   Článok 4
   Island do 8. júla 2014 oznámi dozornému úradu celkovú sumu (istinu a úroky), ktorá sa má od príjemcov vymáhať, ako aj opatrenia plánované alebo prijaté na vymáhanie pomoci.
   Island musí vykonať rozhodnutie dozorného úradu a zaistiť vrátenie pomoci v plnej výške do 8. septembra 2014.
   Článok 5
   Toto rozhodnutie je určené Islandu.
   Článok 6
   Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

      V Bruseli 8. mája 2014

            Za Dozorný úrad EZVO

         Oda Helen SLETNES

            predsedníčka

         Frank J. BÜCHEL

            člen kolégia

      (1)  Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 3/13/COL zo 16. januára 2013 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s niektorými zmenami zákona č. 50/1988 o dani z pridanej hodnoty, ktorá sa uplatňuje na zákazníkov islandských dátových centier bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (Ú. v. EÚ C 111, 18.4.2013, s. 5) a v dodatku EHP č. 23, 18.4.2013, s. 1.

      (2)  Podrobnejší opis korešpondencie možno nájsť v rozhodnutí dozorného úradu č. 3/13/COL v bodoch 1 až 6.

      (3)  Islandské orgány v tejto notifikácii nazývajú všetky tri opatrenia oslobodením od DPH. Podľa názoru dozorného úradu a vzhľadom na logiku systému DPH by sa však opatrenia týkajúce sa elektronicky poskytovaných služieb a zmiešaných služieb skôr mali nazývať opatreniami podliehajúcimi „nulovej sadzbe DPH“, pretože poskytovatelia týchto služieb majú podľa názoru dozorného úradu právo odpočítať si vstupnú daň zaplatenú za kúpu v súvislosti s dodanou službou.

      (4)  Pozri článok 4 zákona č. 163/2010.

      (5)  Článok 12 ods. 1 bod 10 písm. c) zákona o DPH.

      (6)  Článok 12 ods. 1 bod 10 písm. d) zákona o DPH. Islandské orgány vysvetlili, že pojem „počítačové služby“ sa vzťahuje len na obmedzený rozsah služieb poskytovaných elektronicky a že cieľom zmeny bolo rozšíriť toto oslobodenie na širší rozsah elektronicky poskytovaných služieb.

      (7)  Podľa oficiálneho vymedzenia, ktoré poskytli islandské orgány, pojem „elektronicky poskytované služby“ zahŕňa službu poskytovanú prostredníctvom internetu alebo inej siete automaticky a s minimálnym ľudským zasahovaním, pričom nevyhnutnou súčasťou doručenia tejto služby je použitie informačných technológií.

      (8)  Pozri článok 42 A zákona o DPH.

      (9)  Zástupca odvetvia dátových centier na Islande v tejto súvislosti podal návrh na úpravu zákona o dani z príjmov tak, aby dovezené servery, ktoré sú umiestnené v islandských dátových centrách a ktoré vlastnia nerezidenti, nepredstavovali stálu prevádzkareň na Islande. Parlament však tento návrh neprijal.

      (10)  Pozri príklady, ktoré uvádzajú islandské orgány vo svojom e-maile z 5. apríla 2011, s. 5: spoločnosť so sieťovými servermi z členského štátu EÚ umiestnenými v dátovom centre nachádzajúcom sa na Islande, ktorá kupuje služby dátových úložísk od islandského dátového centra, by sa pokladala za spoločnosť so stálou prevádzkarňou na Islande a podľa ustanovení platných v súčasnosti by sa na ňu vzťahovala povinnosť platiť DPH (pozri článok 42 A zákona o DPH). Účtovná spoločnosť z členského štátu EÚ, ktorej hlavnou činnosťou nie je poskytovanie dátových hostingových služieb na serveroch, by sa však nepokladala za spoločnosť s trvalou prevádzkarňou na Islande, aj keby presunula svoje servery na ukladanie dát do islandského dátového centra.

      (11)  Podrobnejšie posúdenie je uvedené v bode 50 rozhodnutia dozorného úradu č. 3/13/COL.

      (12)  Pozri list colného riaditeľstva zo 14. decembra 2012.

      (13)  Všetky sumy sú uvedené v islandských korunách (ISK).

      (14)  V súlade s ustálenou judikatúrou si vyžaduje klasifikácia štátnej pomoci súčasné splnenie všetkých týchto podmienok, pozri vec C-142/87, Belgicko/Komisia („Tubemeuse“), Zb. 1990, s. I-959.

      (15)  Pozri bod 3 ods. 3 usmernení dozorného úradu o štátnej pomoci vzťahujúcej sa na zdaňovanie podnikov, vec 248/84, Nemecko/Komisia, Zb. 1987, s. 4013 a vec E-6/98, Nórske kráľovstvo/Dozorný úrad EZVO, Správa Súdu EZVO za rok 1999, bod 34.

      (16)  Vec C-41/90, Höfner a Elser/Macroton, Zb. 1991, s. I-1979, body 21 – 23, a vec E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund/Dozorný úrad EZVO, Správa Súdu EZVO za rok 2008, s. 61, bod 78.

      (17)  Vec C-222/04, Ministero dell'Economica e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA, Zb. 2006, s. I-289, bod 108.

      (18)  Spojené veci C-106/09 P a C-107/9 P, Komisia a Španielsko/Vláda Gibraltáru a Spojené kráľovstvo, Zb. 2011, s. I-11113, bod 75.

      (19)  Tamtiež bod 145.

      (20)  Vec C-75/97, Belgicko/Komisia, Zb. 1999, s. I-3671, bod 32, vec C-143/99, Adria-Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Zb. 2011, s. I-8365, bod 48 a vec C-409/00, Španielsko/Komisia, Zb. 2003, s. I-1487, bod 48.

      (21)  Pozri vec C-409/00, Španielsko/Komisia, Zb. 2003, s. I-1487, bod 49.

      (22)  Vec E-6/98, Nórsko/Dozorný úrad EZVO, Správa Súdu EZVO za rok 1999, s. 76, bod 38; spojené veci E-5/04, E-6/04 a E-7/04, Fesil a Finnfjord, PIL a i. a Nórsko/Dozorný úrad EZVO, Správa Súdu EZVO za rok 2005, s. 117, body 84 – 85; spojené veci T-127/99, T-129/99 a T-148/99, Territorio Histórico de Alava a i./Komisia, Zb. 2002, s. II-1275, bod 163; vec C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Zb. 2001, s. I-8365, bod 42; vec T-308/00, Salzgitter/Komisia, Zb. 2004, s. II-1933, bod 42; vec C-172/03, Wolfgang Heiser, Zb. 2005, s. I-1627, bod 43, a vec C-279/08 P, Komisia/Holandsko, Zb. 2011, s. I-7671, bod 62.

      (23)  Vec E-6/98, Nórsko/Dozorný úrad EZVO, už citované, bod 38; spojené veci E-5/04, E-6/04 a E-7/04, Fesil a Finnfjord, PIL a i. a Nórsko/Dozorný úrad EZVO, už citované, body 76 – 89; vec 173/73, Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 16.

      (24)  Vec E-6/98, Nórsko/Dozorný úrad EZVO, už citované, bod 67; vec C-159/01, Holandsko/Komisia, Zb. 2004, s. I-4461, bod 43; spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia a Španielsko/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo Veľkej Británia a Severného Írska, už citované, bod 146.

      (25)  Pozri body 50 – 51 rozhodnutia dozorného úradu č. 3/13/COL.

      (26)  Vec C-372/97, Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 67, a vec C-172/03, Heiser, Zb. 2005, s. I-1627, bod 54.

      (27)  Pozri vec T-210/02, RENV British Aggregates Association/Komisia, Zb. 2012, s. II-0000, body 49 – 50 a spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia a Španielsko/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska, Zb. 2011, s. I-11113, body 75 a 90.

      (28)  Pozri spojené veci C-78/08 až C-80/09, Paint Graphos a i., Zb. 2011, s. I-7611, bod 70.

      (29)  Pozri článok 1 zákona č. 50/1988 o dani z pridanej hodnoty.

      (30)  Notifikácia z 2. septembra 2011.

      (31)  Pozri spojené veci E-17/10 a E-6/11, Lichtenštajnské kniežatstvo a VTM Fundmanagement/Dozorný úrad EZVO, Správa Súdu EZVO za rok 2012, s. 117, bod 76.

      (32)  Podobné argumenty sú uvedené v bode 95 rozhodnutia Komisie 2003/515/ES zo 17. februára 2003 o štátnej pomoci poskytnutej Holandskom pre podniky s medzinárodnými finančnými činnosťami (Ú. v. EÚ L 180, 18.7.2003, s. 52).

      (33)  Vec E-6/98, Vláda Nórska/Dozorný úrad EZVO, Správa súdneho dvora EZVO za rok 1999, s. 76, bod 59; vec 730/79, Philip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, bod 11.

      (34)  Vec C-5/89, Komisia/Nemecko, Zb. 1990, s. I-3437, bod 14; vec C-169/95, Komisia/Španielsko, Zb. 1997, s. I-135, bod 51; vec C-24/95, Porýnie-Falcko/Alcan Deutschland GmbH, Zb. 1997, s. I-1591, bod 25.

      (35)  Vec C-1/09, Centre d'Exportation du Livre Français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication/Société Internationale de Diffusion et d'Édition, Zb. 2010, s. I-02099, bod 53. Pozri aj vec C-91/01, Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-4355, body 66 a 67.

      (36)  Vec C-5/89, Komisia/Nemecko, Zb. 1990, s. I-3437, bod 14, a Regione Autonoma della Sardegna/Komisia, Zb. 2005, s. II-2123, bod 64.

      (37)  Vec C-5/89, Komisia/Nemecko, Zb. 1990, s. I-3437, bod 14; vec C-169/95, Španielsko/Komisia, Zb. 1997, s. I-135, bod 51.

      (38)  Spojené veci C-183/02 P a C-187/02 P, Demesa a Territorio Histórico de Álava/Komisia, Zb. 2004, s. I-10609, bod 51.

      (39)  Vec T-290/97, Mehibas Dordstelaan/Komisia, Zb. 2000, s. II-15 a veci C-182/03 a C-217/03, Belgicko a Forum 187 ASBL/Komisia, Zb. 2006, s. I-05479, bod 147.

      (40)  Pozri rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 106/95/COL o daňovom oslobodení od základnej dane pre sklené obaly z 31. októbra 1995 (Ú. v. ES L 124, 23.5.1996, s. 30, a dodatok EHP č. 23, 23.5.1996, s. 75), rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 145/97/COL o primeraných opatreniach v súvislosti s regionálne rozlíšeným zdanením sociálneho zabezpečenia zo 14. mája 1997 a rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 97/10/COL z 24. marca 2010 o zdaňovaní kaptívnych poisťovní podľa lichtenštajnského daňového zákona (Ú. v. EÚ L 261, 27.9.2012, s. 1 a dodatok EHS č. 53, 27.9.2012, s. 1).

      (41)  Pozri spojené veci E-17/10 a E-6/11, Lichtenštajnské kniežatstvo a VTM Fundmanagement/Dozorný úrad EZVO, Správa Súdu EZVO za rok 2012, s. 117, body 141 – 142.

      (42)  Vec C-75/97, Belgicko/Komisia, Zb. 1999 s I-3671, bod 66 a vec C-310/99, Taliansko/Komisia, Zb. 2002 s I-2289, bod 99.

      (43)  Vec C-169/95, Španielsko/Komisia, Zb. 1997, s. I-135, bod 51.

      (44)  Zmenené rozhodnutím Dozorného úradu EZVO č. 789/08/COL zo 17. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Kolégia č. 195/04/COL o vykonávacích ustanoveniach uvedených v článku 27 časti II protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného orgánu a Súdneho dvora, pokiaľ ide o štandardné formuláre na notifikáciu pomoci (Ú. v. EÚ L 340, 22.12.2010, s. 1 a dodatok EHS č. 72, 22. 12. 2010, s. 1).

      (45)  Zmenené rozhodnutím Dozorného úradu EZVO č. 789/08/COL.


title: 2009/618/ES: Rozhodnutie Rady z  27. júla 2009 o ukončení konzultácií s Guinejskou republikou podľa článku 96 Dohody z Cotonou

text:
               19.8.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 214/34

      ROZHODNUTIE RADY

   z 27. júla 2009
   o ukončení konzultácií s Guinejskou republikou podľa článku 96 Dohody z Cotonou
   (2009/618/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú 23. júna 2000 v Cotonou (1) a revidovanú 25. júna 2005 v Luxemburgu (2) (ďalej len „Dohoda z Cotonou“), a najmä na jej článok 96,
   so zreteľom na vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci Rady, o opatreniach, ktoré sa majú prijať, a postupoch, ktoré sa majú dodržiavať pri vykonávaní dohody o partnerstve AKT – ES (3), a najmä na jej článok 3,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               Boli porušené podstatné prvky Dohody z Cotonou uvedené v jej článku 9.

               (2)

               V súlade s článkom 96 Dohody z Cotonou sa 29. apríla 2009 začali konzultácie s Guinejskou republikou za prítomnosti zástupcov skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov, počas ktorých zástupcovia vládnucej vojenskej junty a dočasnej vlády predložili uspokojivé návrhy a záväzky,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Konzultácie s Guinejskou republikou otvorené v súlade s článkom 96 Dohody z Cotonou sa týmto ukončujú.
   Článok 2
   Týmto sa prijímajú opatrenia uvedené v pripojenom liste ako primerané kroky v zmysle článku 96 ods. 2 písm. c) Dohody z Cotonou.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Platnosť tohto rozhodnutia sa končí 27. júla 2011. Na základe záverov spoločných monitorovacích misií predsedníctva Európskej únie a Komisie sa pravidelne prehodnocuje najmenej každých šesť mesiacov.
   Článok 4
   Rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 27. júla 2009

            Za Radu

            predseda

         C. BILDT

      (1)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

      (2)  Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27.

      (3)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 376.

      PRÍLOHA

         NÁVRH LISTU

      Vážený pán predseda Národnej rady pre demokraciu a rozvoj,
      vážený pán predseda vlády,
      Európska únia považuje štátny prevrat, ku ktorému došlo 23. decembra 2008 v Guinejskej republike (ďalej len „Guinea“), za vážne porušenie podstatných prvkov Dohody z Cotonou uvedených v jej článku 9. Európska únia prostredníctvom vyhlásenia svojho predsedníctva z 31. decembra 2008 tak rozhodne odsúdila tento štátny prevrat, pretože je v rozpore so samotnými zásadami demokracie. Pri tej istej príležitosti Európska únia potvrdila svoju vôľu podporiť prebiehajúci prechod v Guinei smerom k obnove ústavného poriadku. Preto podľa článku 96 Dohody z Cotonou nadviazala politický dialóg s vládnucim režimom s cieľom preskúmať situáciu a možné riešenia. Konzultácie sa začali 29. apríla 2009 v Bruseli.
      Počas úvodného zasadnutia strany diskutovali o organizácii prechodu vedúceho k obnove ústavného poriadku a o zavedení demokratického režimu ako výsledku slobodných a transparentných volieb. Guinejská strana tiež predložila memorandum zahŕňajúce etapy a problémy tohto prechodu. Európska únia zobrala na vedomie návrhy predložené guinejskou stranou počas tohto zasadnutia, najmä tieto:

         Plán prechodu k demokracii

      Guinejská strana potvrdila svoj záväzok týkajúci sa plánu navrhnutého Koalíciou hybných síl 17. marca 2009 a prijatého vyhlásením predsedu Národnej rady pre demokraciu a rozvoj č. 50 z 28. marca 2009, ktorého etapy majú takúto chronológiu:

                  —

                  pokračovať v zápise voličov v súlade s volebným zákonom,

                  —

                  zriadiť Národnú radu pre prechod k demokracii,

                  —

                  začať s prácami na úprave základného zákona,

                  —

                  vyhotoviť a rozdať voličské preukazy,

                  —

                  prijať zmeny a doplnenia základného zákona,

                  —

                  parlamentné voľby,

                  —

                  prezidentské voľby,

                  —

                  pokračovať v práci vyšetrovacej komisie pre tragické udalosti z júna 2006 a z januára a februára 2007.

         Národná rada pre prechod k demokracii

                  —

                  Guinejská strana potvrdila, že Národná rada pre prechod k demokracii ustanovená plánom pre prechod k demokracii a prijatá nariadením predsedu Národnej rady pre demokraciu a rozvoj č. 50 bude ustanovená v máji 2009.

                  —

                  Európska únia bude pozorne sledovať, či sa Národná rada pre prechod k demokracii zriadi v najkratšom možnom termíne a či ustanovenia týkajúce sa jej zloženia, mandátu a právomocí skutočne odrážajú inkluzívny a konsenzuálny prístup.

                  —

                  Guinejská strana potvrdila, že národné fórum ustanovené v memorande je nezávislé od ustanovenia Národnej rady pre prechod k demokracii a nebude mať vplyv na jej skutočné etablovanie.

         Úprava základného zákona

                  —

                  Európska únia vzala na vedomie zámer guinejskej strany požiadať Národnú radu pre prechod k demokracii, aby pred voľbami upravila základný zákon, ako aj niektoré organické zákony, najmä volebný zákon.

                  —

                  Európska únia bude pozorne sledovať, aby sa na jednej strane táto práca obmedzila na stránky nevyhnutné na uskutočnenie prechodu k demokracii a organizáciu volieb a aby na druhej strane nemala negatívny vplyv na harmonogram plánu prechodu.

         Voľby

                  —

                  Guinejská strana sa zaviazala dodržať volebný harmonogram stanovený v pláne prechodu k demokracii, t. j. zorganizovať parlamentné voľby 11. októbra 2009 a dvojkolové prezidentské voľby 13. a 27. decembra 2009. Európska únia bude pozorne sledovať dodržiavanie týchto lehôt.

                  —

                  Guinejská strana potvrdila záväzok, ktorý prijal predseda Národnej rady pre demokraciu a rozvoj, že on sám, členovia Národnej rady pre demokraciu a rozvoj a predseda dočasnej vlády nebudú kandidovať vo voľbách. Európska únia sa domnieva, že tento záväzok je podstatný a že sa musí o ňom formálne rozhodnúť.

                  —

                  Pokiaľ ide o prípravu a priebeh volieb, guinejská strana spresnila nasledujúce opatrenia, aby zabezpečila, že budú slobodné a transparentné:

                              —

                              plná zodpovednosť za organizáciu a riadenie volieb bola zverená Nezávislej národnej volebnej komisii nariadením predsedu Národnej rady pre demokraciu a rozvoj č. 015 zo 4. januára 2009,

                              —

                              Guinea chce požiadať o medzinárodné pozorovanie volieb a zaväzuje sa tiež, že vyzve guinejskú občiansku spoločnosť, aby sa zúčastnila na pozorovaní volieb,

                              —

                              prijali sa opatrenia, aby sa zabezpečil spravodlivý prístup kandidátov vo voľbách k médiám,

                              —

                              obnoví sa ústavný senát Dvora audítorov na riešenie sporov súvisiacich s voľbami a na uverejnenie volebných výsledkov.

                  —

                  Pokiaľ ide o financovanie volieb, Medzinárodnej kontaktnej skupine pre Guineu sa predloží na preskúmanie rozpočet podrobne rozpísaný podľa činností.

         Ľudské práva, právny štát, správa vecí verejných

      Európska únia vzala na vedomie úsilie, ktoré v súčasnosti vyvíja guinejská dočasná vláda v boji proti obchodovaniu s drogami, beztrestnosti a korupcii, ako aj jej záväzok vykonať audity s cieľom ozdraviť verejné financie. V tejto súvislosti Európska únia prikladá osobitný význam záväzkom, ktoré prijala guinejská strana, týkajúcim sa dodržiavania zásad právneho štátu, ľudských práv a dobrej správy vecí verejných, najmä:

                  —

                  potvrdeniu o neexistencii politických väzňov,

                  —

                  obnove súdneho senátu Najvyššieho súdu, ktorý má slúžiť ako vysoká súdna inštancia v krajine,

                  —

                  dodržiavaniu práv osôb zadržaných z dôvodov priestupkov podľa všeobecného práva, najmä ich práva na advokáta hneď po zatknutí a na spravodlivý proces vedený príslušným súdom,

                  —

                  dodržiavaniu zásady rovnosti pred zákonom,

                  —

                  vráteniu finančných prostriedkov získaných v rámci auditov do štátnej pokladnice s cieľom umožniť ich zahrnutie do národného rozpočtu,

                  —

                  pokračovaniu v práci vyšetrovacej komisie pre tragické udalosti z júna 2006 a z januára a februára 2007 po ustanovení budúcej vlády, ktorá vzíde z volieb.

            Európska únia pokladá záväzky, ktoré prijala guinejská strana, za všeobecne povzbudivé, znepokojuje ju však nedostatok pokroku pri plnení plánu prechodu k demokracii. Preto podľa článku 96 ods. 2 písm. c) Dohody z Cotonou rozhodla o schválení nasledujúcich primeraných opatrení týkajúcich sa postupnej obnovy spolupráce s cieľom podporiť prechod k demokracii:

                  1.

                  Európska únia bude naďalej financovať humanitárne a záchranné operácie priamo podporujúce obyvateľov, politiku prechodu k demokracii a prekonávanie krízy. V tomto rámci treba poznamenať, že nová podpora príprave parlamentných a prezidentských volieb by sa mohla poskytnúť najmä uvoľnením prostriedkov z balíka B 10. Európskeho rozvojového fondu (ERF) a v prípade včasného prijatia pozvania zo strany guinejských orgánov vyslaním volebnej pozorovateľskej misie.

                  2.

                  Ochranné opatrenia prijaté pre programy a projekty prebiehajúce v rámci 9. ERF a predchádzajúcich ERF okrem projektov obnovy verejných budov a podpory decentralizácie sa zrušia hneď po skutočnom etablovaní Národnej rady pre prechod k demokracii, ktorej mandát, právomoci a zloženie boli stanovené na základe konsenzu medzi zainteresovanými stranami guinejského prechodu k demokracii.

                  3.

                  Ochranné opatrenia prijaté pre programy a projekty prebiehajúce v rámci 9. ERF a predchádzajúcich ERF sa úplne zrušia po uverejnení zoznamu voličov a nariadenia o stanovení dátumov volieb a oficiálneho začatia volebnej kampane, ako aj ustanovení zaručujúcich slobodu verejného zhromažďovania a kampaní politických strán.

                  4.

                  Pokračovanie programu Medzinárodného menového fondu (MMF) a obnovenie procesu znižovania dlhu pre veľmi zadlžené chudobné krajiny (HIPC) by mohlo byť podporené príspevkom Európskej únie vo výške 8 miliónov EUR na vyrovnanie nedoplatkov voči Európskej investičnej banke (EIB) z pôžičiek pochádzajúcich zo zdrojov ERF z balíka B 10. ERF. Táto podpora by sa mohla poskytnúť po oficiálnom uzatvorení predložených kandidatúr na prezidentské voľby potvrdzujúcich neúčasť predsedu a členov Národnej rady pre demokraciu a rozvoj, ako aj predsedu dočasnej vlády.

                  5.

                  Strategický dokument o spolupráci a národný indikatívny program pre Guineu vo výške 237 miliónov EUR sa bude môcť podpísať po uskutočnení parlamentných a prezidentských volieb a po skutočnom uvedení volených zástupcov Národného zhromaždenia do funkcie. Strednodobé preskúmanie 10. ERF, ktorého závery sa plánujú na rok 2010, bude analyzovať výkonnosť realizácie a mohlo by viesť k záveru o prehodnotení balíka určeného Guinei.

            Európska komisia si vyhradzuje právo prevziať na seba funkcie národného schvaľovacieho úradníka ERF.
      V rámci postupu podľa článku 96 Dohody z Cotonou Európska únia bude naďalej pozorne sledovať situáciu v Guinei počas monitorovacieho obdobia 24 mesiacov. Počas tohto obdobia sa bude v zmysle článku 8 Dohody z Cotonou udržiavať posilnený dialóg s guinejskou vládou s cieľom podporiť proces prechodu k demokracii a predsedníctvo Európskej únie spolu s Európskou komisiou bude vykonávať pravidelné preskúmania. Prvá kontrolná misia sa uskutoční v lehote nepresahujúcej šesť mesiacov.
      Európska únia si vyhradzuje právo zmeniť uvedené „primerané opatrenia“ v závislosti od vývoja realizácie záväzkov, osobitne tých, ktoré sú opísané v časti Ľudské práva, právny štát, správa vecí verejných.
      Obidve strany sa zaväzujú pokračovať v pravidelnom politickom dialógu v rámci článku 8 Dohody z Cotonou s novou vládou, ktorá vzíde z volieb, o reformách v oblasti politického, justičného a hospodárskeho riadenia, ako aj o reformách v oblasti bezpečnosti.

         V Bruseli

               Za Komisiu

            …

               Za Radu

            …

         PRÍLOHA: ZOZNAM ZÁVÄZKOV

                     Záväzky partnerov:

                     Guinejská strana

                     Európska strana

                                 0.

                                 Súčasná situácia.

                                 0.

                                 Ďalšie financovanie humanitárnych a záchranných operácií na priamu podporu obyvateľstva, politickej transformácie a prekonávanie krízy. Možné poskytnutie novej podpory na prípravu parlamentných a prezidentských volieb najmä prostredníctvom uvoľnenia prostriedkov z balíka B 10. ERF a v prípade pozvania zaslaného guinejskými orgánmi prostredníctvom vyslania volebnej pozorovateľskej misie. Poskytnutie financií na regionálne projekty zahŕňajúce Guineu bude predmetom skúmania od prípadu k prípadu. Ochranné opatrenia pre ostatnú spoluprácu v rámci 9. ERF a predchádzajúcich ERF zostávajú v platnosti.

                                 1.

                                 Zriadenie Národnej rady pre prechod k demokracii, ktorej mandát, právomoci a zloženie boli stanovené na základe konsenzu medzi zainteresovanými stranami guinejského prechodu k demokracii.

                                 1.

                                 Zrušenie ochranných opatrení prijatých pre programy a projekty prebiehajúce v rámci 9. ERF a predchádzajúcich ERF okrem projektov obnovy verejných budov a podpory decentralizácie.

                                 2.

                                 Uverejnenie zoznamu voličov a nariadenia o stanovení termínov volieb a oficiálneho začatia volebnej kampane, ako aj ustanovení zaručujúcich slobodu verejného zhromažďovania a kampaní politických strán.

                                 2.

                                 Zrušenie všetkých ochranných opatrení týkajúcich sa 9. ERF a predchádzajúcich ERF.

                                 3.

                                 Ukončenie predkladania kandidatúr na prezidentské voľby (s potvrdením o neúčasti predsedu a členov Národnej rady pre demokraciu a rozvoj, ako aj predsedu dočasnej vlády).

                                 3.

                                 Vyrovnanie nedoplatkov voči EIB z pôžičiek pochádzajúcich zo zdrojov ERF uvoľnením prostriedkov z balíka B 10. ERF pod podmienkou, že sa bude pokračovať v programe MMF, a obnovenie procesu znižovania dlhu pre HIPC.

                                 4.

                                 Konanie slobodných a transparentných parlamentných a prezidentských volieb a skutočné uvedenie zvolených zástupcov do funkcie.

                                 4.

                                 Podpis strategického dokumentu o spolupráci a národného indikatívneho programu pre Guineu v rámci 10. ERF.


title: Rozhodnutie Rady z  24. júna 2013 , ktorým sa vymenúva člen správnej rady Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín

text:
               29.6.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 187/7

         ROZHODNUTIE RADY
   z 24. júna 2013,
   ktorým sa vymenúva člen správnej rady Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín
   2013/C 187/06
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (1), a najmä na jeho článok 25 ods. 1,
   so zreteľom na zoznam kandidátov, ktorý Rade predložila Európska komisia,
   so zreteľom na stanoviská Európskeho parlamentu,
   keďže:

               (1)

               Je mimoriadne dôležité zabezpečiť nezávislosť, vysokú vedeckú kvalitu, transparentnosť a efektívnosť Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA). Nevyhnutnou je tiež spolupráca s členskými štátmi.

               (2)

               Pani Diána BÁNÁTI odstúpila a musí byť preto nahradená na obdobie do konca jej funkčného obdobia.

               (3)

               Preskúmal sa zoznam, ktorý predložila Komisia, s cieľom vymenovať jedného nového člena správnej rady na základe dokumentácie poskytnutej Komisiou a na základe stanovísk Európskeho parlamentu. Cieľom je zabezpečiť čo najvyššiu kompetentnosť, široký rozsah príslušných odborných schopností, napr. v oblasti riadenia a verejnej správy, a čo najširšie možné geografické rozmiestnenie v rámci Únie.

               (4)

               Podľa nariadenia (ES) č. 178/2002 musia štyria členovia správnej rady pochádzať z organizácií zastupujúcich spotrebiteľské a iné záujmy v potravinovom reťazci. V súčasnosti traja členovia správnej rady spĺňajú toto kritérium,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Za nového člena správnej rady Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín na obdobie od 1. júla 2013 do 30. júna 2014 sa vymenúva:
   pán Raymond O'ROURKE (2).
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 24. júna 2013

            Za Radu

            predseda

         S. COVENEY

      (1)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

      (2)  Pochádza z organizácií zastupujúcich spotrebiteľov.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1331 zo 4. júla 2017, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/435 o mobilizácii rezervy na nepredvídané udalosti

text:
               18.7.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 185/35

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/1331
   zo 4. júla 2017,
   ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/435 o mobilizácii rezervy na nepredvídané udalosti
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení (1), a najmä na jej bod 14 druhý odsek,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               V článku 13 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (2) je stanovená rezerva na nepredvídané udalosti až do výšky 0,03 % hrubého národného dôchodku Únie.

               (2)

               V súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 Komisia vypočítala absolútnu sumu tejto rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2014 (3).

               (3)

               Rozhodnutím (EÚ) 2015/435 (4) Európsky parlament a Rada mobilizovali rezervu na nepredvídané udalosti s cieľom sprístupniť dodatočné platobné rozpočtové prostriedky v roku 2014, ktoré sa majú kompenzovať v rokoch 2018 – 2020.

               (4)

               Podľa strednodobej prognózy platieb predloženej v kontexte preskúmania/revízie VFR v polovici trvania možno v rokoch 2018 – 2020 očakávať tlak na ročné stropy platieb.

               (5)

               V návrhu rozpočtu na rok 2017 existuje v rámci stropu platieb rezerva vo výške 9,6 mld. EUR, čo umožňuje kompenzáciu celej sumy mobilizovanej v roku 2014.

               (6)

               Rozhodnutie (EÚ) 2015/435 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Rozhodnutie (EÚ) 2015/435 sa mení takto:

               (1)

               článok 1 sa nahrádza takto:
               „Článok 1
               V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2014 sa rezerva na nepredvídané udalosti použije na poskytnutie sumy 2 818 233 715 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch nad rámec stropu platieb viacročného finančného rámca.“.

               (2)

               článok 2 sa nahrádza takto:
               „Článok 2
               Suma 2 818 233 715 EUR sa kompenzuje voči rezerve v rámci stropu platieb na rok 2017.“.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Štrasburgu 4. júla 2017

            Za Európsky parlament

            predseda

         A. TAJANI

            Za Radu

            predseda

         M. MAASIKAS

      (1)  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

      (2)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

      (3)  Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 20. decembra 2013 o technických úpravách finančného rámca na rok 2014 podľa vývoja HND [COM(2013) 928].

      (4)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/435 zo 17. decembra 2014 o mobilizácii rezervy na nepredvídané udalosti (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2015, s. 4).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ, Euratom) 2017/1244, prijaté na základe vzájomnej dohody s predsedom Komisie, zo 7. júla 2017, ktorým sa vymenúva člen Európskej komisie

text:
               11.7.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 178/12

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ, Euratom) 2017/1244,
   prijaté na základe vzájomnej dohody s predsedom Komisie,
   zo 7. júla 2017,
   ktorým sa vymenúva člen Európskej komisie
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 246 druhý odsek,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Európska rada 23. októbra 2014 prijala rozhodnutie 2014/749/EÚ (2), ktorým sa vymenúva Európska komisia na obdobie do 31. októbra 2019.

               (2)

               Predseda Komisie pán Jean-Claude JUNCKER informoval Radu listom z 28. októbra 2016 o tom, že pani Kristalina GEORGIEVA odstúpila z funkcie podpredsedníčky a členky Komisie s účinnosťou od 1. januára 2017.

               (3)

               V súlade s článkom 246 druhým odsekom Zmluvy o fungovaní Európskej únie má funkciu uvoľnenú z dôvodu vzdania sa funkcie zastávať po zvyšok funkčného obdobia člena nový člen rovnakej štátnej príslušnosti.

               (4)

               Preto by mal byť vymenovaný nový člen Komisie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Rada na základe vzájomnej dohody s predsedom Komisie pánom Jeanom-Claudom JUNCKEROM vymenúva pani Mariyu GABRIELOVÚ za členku Komisie na zvyšok funkčného obdobia, ktoré trvá do 31. októbra 2019.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 7. júla 2017

            Za Radu

            predseda

         M. MAASIKAS

      (1)  Stanovisko zo 4. júla 2017 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Ú. v. EÚ L 311, 31.10.2014, s. 36.