               6.3.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 86/155

         P8_TA(2016)0253
   Zriadenie, pôsobnosť, zloženie a funkčné obdobie vyšetrovacieho výboru na preskúmanie prípadov porušenia práva Únie a nesprávneho úradného postupu pri jeho uplatňovaní v súvislosti s praním špinavých peňazí, vyhýbaním sa daňovým povinnostiam a daňovými únikmi
   Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 8. júna 2016 o zriadení vyšetrovacieho výboru na preskúmanie prípadov porušenia práva Únie a nesprávneho úradného postupu pri jeho uplatňovaní v súvislosti s praním špinavých peňazí, vyhýbaním sa daňovým povinnostiam a daňovými únikmi, a o jeho pôsobnosti, zložení a funkčnom období (2016/2726(RSO))
   (2018/C 086/29)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na žiadosť predloženú 337 poslancami o zriadenie vyšetrovacieho výboru, ktorý by sa zaoberal preskúmaním prípadov porušenia práva Únie a nesprávneho úradného postupu pri jeho uplatňovaní v súvislosti s praním špinavých peňazí, vyhýbaním sa daňovým povinnostiam a daňovými únikmi,

               —

               so zreteľom na návrh Konferencie predsedov,

               —

               so zreteľom na článok 226 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie 95/167/ES, Euratom, ESUO z 19. apríla 1995 o podrobných ustanoveniach upravujúcich výkon vyšetrovacích právomocí Európskeho parlamentu (1),

               —

               so zreteľom na článok 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii,

               —

               so zreteľom na článok 107 a článok 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na článok 325 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (2),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (3),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (4),

               —

               so zreteľom na smernicu Rady 2011/16/EÚ z 15. februára 2011 o administratívnej spolupráci v oblasti daní a zrušení smernice 77/799/EHS (5),

               —

               so zreteľom na smernicu Rady 2014/107/EÚ z 9. decembra 2014, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, pokiaľ ide o povinnú automatickú výmenu informácií v oblasti daní (6),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/91/EÚ z 23. júla 2014, ktorou sa mení smernica 2009/65/ES o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP), pokiaľ ide o funkcie depozitára, politiky odmeňovania a sankcie (7),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010 (8),

               —

               so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 231/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ, pokiaľ ide o výnimky, všeobecné podmienky výkonu činnosti, depozitárov, pákový efekt, transparentnosť a dohľad (9),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (10),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS (11),

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 537/2014 zo 16. apríla 2014 o osobitných požiadavkách týkajúcich sa štatutárneho auditu subjektov verejného záujmu a zrušení rozhodnutia Komisie 2005/909/ES (12),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/56/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorou sa mení smernica 2006/43/ES o štatutárnom audite ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných závierok (13),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach, konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (14),

               —

               so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2012/17/EÚ z 13. júna 2012, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 89/666/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES a 2009/101/ES, pokiaľ ide o prepojenie centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností (15),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Komisie 2012/771/EÚ zo 6. decembra 2012 v súvislosti s opatreniami určenými na podporu toho, aby tretie krajiny uplatňovali minimálne štandardy dobrej správy v daňových záležitostiach (16) a na odporúčanie Komisie 2012/772/EÚ zo 6. decembra 2012 týkajúce sa agresívneho daňového plánovania (17),

               —

               so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 28. januára 2016 o vonkajšej stratégii pre účinné zdaňovanie (COM(2016)0024),

               —

               so zreteľom na článok 198 rokovacieho poriadku,

               1.

               rozhodol zriadiť vyšetrovací výbor na preskúmanie údajného porušenia práva Únie a nesprávneho úradného postupu pri jeho uplatňovaní v súvislosti s praním špinavých peňazí, vyhýbaním sa daňovým povinnostiam a daňovými únikmi;

               2.

               rozhodol, že vyšetrovací výbor:

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie Komisie pri presadzovaní smernice 2005/60/ES a členských štátov pri jej vykonávaní a účinnom presadzovaní, berúc do úvahy povinnosť včas a účinne vykonať smernicu (EÚ) 2015/849;

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie orgánov členských štátov pri ukladaní administratívnych sankcií a iných administratívnych opatrení inštitúciám, pri ktorých sa dokázalo vážne porušenie vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa smernice 2005/60/ES, ako sa vyžaduje v smernici 2013/36/EÚ;

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie Komisie pri presadzovaní smernice 2011/16/EÚ, najmä jej článku 9 ods. 1 o podávaní informácií iným členským štátom z vlastného podnetu v prípadoch, keď existujú dôvody predpokladať, že dochádza k daňovým únikom, a orgánov členských štátov pri účinnom vykonávaní tejto smernice, berúc do úvahy záväzok včasného a účinného vykonávania a presadzovania smernice 2014/107/EÚ; na tieto účely a na preskúmania na iných právnych základoch týkajúce sa prípadov porušovania práva a nesprávnych úradných postupov využije prístup k všetkým podstatným dokumentom vrátane všetkých podstatných dokumentov skupiny pre kódex správania, ktoré získali osobitné výbory TAXE 1 a TAXE 2;

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie členských štátov pri uplatňovaní článku 107 a článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktoré sa týkajú rozsahu vyšetrovania stanoveného v tomto rozhodnutí;

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie Komisie pri presadzovaní smernice 2014/91/EÚ a členských štátov pri jej vykonávaní a presadzovaní;

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie Komisie pri presadzovaní smernice 2011/61/EÚ a delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 231/2013 a členských štátov pri ich vykonávaní a presadzovaní;

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie Komisie pri presadzovaní smernice 2009/138/ES a členských štátov pri jej vykonávaní a presadzovaní;

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie Komisie pri presadzovaní smernice 2006/43/ES a členských štátov pri jej vykonávaní a účinnom presadzovaní, berúc do úvahy povinnosť včas a účinne vykonať nariadenie (EÚ) č. 537/2014 a smernicu 2014/56/EÚ;

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie Komisie pri transpozícii smernice 2013/34/EÚ;

                           —

                           preskúma údajné zlyhanie Komisie pri presadzovaní smernice 2012/17/EÚ a členských štátov pri jej vykonávaní a účinnom presadzovaní;

                           —

                           preskúma možné porušenie povinnosti lojálnej spolupráce zakotvenej v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii všetkými členskými štátmi a ich pridruženými a závislými územiami v rozsahu, ktorý je podstatný pre rozsah tohto vyšetrovania stanovený v tomto rozhodnutí; v tejto súvislosti vyhodnotí najmä to, či takéto porušenie môže vyplynúť z údajného zlyhania pri prijímaní primeraných opatrení na zabránenie prevádzke mechanizmov, ktoré umožňujú ich konečným vlastníkom utajenosť pred finančnými inštitúciami a inými sprostredkovateľmi, právnikmi a poskytovateľmi služieb správy zvereného majetku a služieb pre obchodné spoločnosti, alebo prevádzke iných mechanizmov alebo sprostredkovateľov, ktorí umožňujú pranie špinavých peňazí, ale aj daňové úniky a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam v iných členských štátoch (a to aj posudzovanie úlohy trustov, spoločností s ručením obmedzeným s jediným spoločníkom a virtuálnych mien), pričom zároveň zohľadní pokračujúce pracovné programy prebiehajúce na úrovni členských štátov, ktoré sa zaoberajú riešením týchto problémov a zmierňovaním ich účinkov;

                           —

                           navrhne akékoľvek odporúčania, ktoré v tejto oblasti vyhodnotí ako potrebné, a to aj odporúčania súvisiace s tým, ako členské štáty vykonávajú uvedené odporúčania Komisie zo 6. decembra 2012 v súvislosti s opatreniami určenými na podporu toho, aby tretie krajiny uplatňovali minimálne štandardy dobrej správy v daňových záležitostiach a agresívne daňové plánovanie, a tiež zhodnotí najnovší vývoj týkajúci sa vonkajšej stratégie účinného zdaňovania Komisie a posúdi prepojenia medzi právnym rámcom Únie a členských štátov a daňovými systémami tretích krajín (napr. dohody o zamedzení dvojitého zdanenia, dohody o výmene informácií, dohody o voľnom obchode), ako aj úsilie na medzinárodnej úrovni (Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, G20, Finančná akčná skupina a OSN) podporovať transparentnosť informácií o skutočnom vlastníctve;

               3.

               rozhodol, že vyšetrovací výbor predloží záverečnú správu do 12 mesiacov od prijatia tohto rozhodnutia;

               4.

               rozhodol, že vyšetrovací výbor by mal vo svojej práci zohľadniť všetky podstatné zmeny, ktoré patria do pôsobnosti výboru, ktoré vzniknú počas jeho fungovania;

               5.

               rozhodol, že všetky odporúčania vyšetrovacieho výboru a osobitného výboru TAXE 2 by sa mali riešiť prostredníctvom príslušných stálych výborov;

               6.

               rozhodol, že vyšetrovací výbor bude zložený zo 65 členov;

               7.

               poveruje svojho predsedu, aby zabezpečil uverejnenie tohto rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      (1)  Ú. v. ES L 113, 19.5.1995, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15.

      (3)  Ú. v. EÚ L 141, 5.6.2015, s. 73.

      (4)  Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.

      (5)  Ú. v. EÚ L 64, 11.3.2011, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ L 359, 16.12.2014, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 186.

      (8)  Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 1.

      (9)  Ú. v. EÚ L 83, 22.3.2013, s. 1.

      (10)  Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1.

      (11)  Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87.

      (12)  Ú. v. EÚ L 158, 27.5.2014, s. 77.

      (13)  Ú. v. EÚ L 158, 27.5.2014, s. 196.

      (14)  Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19.

      (15)  Ú. v. EÚ L 156, 16.6.2012, s. 1.

      (16)  Ú. v. EÚ L 338, 12.12.2012, s. 37.

      (17)  Ú. v. EÚ L 338, 12.12.2012, s. 41.


               6.3.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 86/214

         P8_TA(2016)0273
   Nevznesenie námietky voči delegovanému aktu: regulačné technické predpisy pre vhodné opatrenia, systémy a postupy zverejňovania účastníkov trhu, ktorí vykonávajú skúmanie trhu
   Rozhodnutie Európskeho parlamentu nevzniesť námietku voči delegovanému nariadeniu Komisie zo 17. mája 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy pre vhodné opatrenia, systémy a postupy zverejňovania účastníkov trhu, ktorí vykonávajú skúmanie trhu (C(2016)02859 – 2016/2735(DEA))
   (2018/C 086/41)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (C(2016)02859),

               —

               so zreteľom na list Komisie z 18. mája 2016, ktorým žiada Európsky parlament, aby vyhlásil, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu,

               —

               so zreteľom na list Výboru pre hospodárske a menové veci predsedovi Konferencie predsedov výborov z 31. mája 2016,

               —

               so zreteľom na článok 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (1) (nariadenie o zneužívaní trhu), a najmä na jeho článok 11 ods. 9 tretí pododsek,

               —

               so zreteľom na odporúčanie pre rozhodnutie predložené Výborom pre hospodárske a menové veci,

               —

               so zreteľom na článok 105 ods. 6 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na skutočnosť, že neboli vznesené námietky v lehote stanovenej v článku 105 ods. 6 tretej a štvrtej zarážke rokovacieho poriadku, ktorá uplynula 8. júna 2016,

               A.

               keďže článok 39 ods. 2 nariadenia o zneužívaní trhu ustanovuje, že jeho viaceré ustanovenia vrátane článku 11 ods. 1 až 8 sa majú uplatňovať od 3. júla 2016, a v súlade s tým článok 7 ods. 1 delegovaného nariadenia tiež ustanovuje, že sa má uplatňovať od toho istého dňa;

               B.

               keďže článok 11 ods. 9 nariadenia o zneužívaní trhu splnomocňuje Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA), aby vypracoval návrh regulačných technických predpisov s cieľom určiť pre osoby vhodné opatrenia, postupy a požiadavky na uchovávanie záznamov na účel dodržania požiadaviek stanovených v odsekoch 4, 5, 6 a 8 uvedeného článku; keďže článok 11 ods. 9 nariadenia o zneužívaní trhu udeľuje Komisii právomoc prijímať tieto regulačné technické predpisy v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 (2) (nariadenie o orgáne ESMA);

               C.

               keďže Komisia prijala 17. mája 2016 delegované nariadenie s cieľom naplniť uvedenú právomoc; keďže toto delegované nariadenie obsahuje dôležité detaily týkajúce sa postupov, ktoré majú účastníci trhu dodržať pri vykonávaní skúmania trhu;

               D.

               keďže toto delegované nariadenie môže nadobudnúť účinnosť až na konci lehoty na vznesenie námietky Európskeho parlamentu a Rady, ak Európsky parlament ani Rada voči nemu nevzniesli námietku, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku;

               E.

               keďže podľa článku 13 ods. 1 nariadenia o orgáne ESMA je lehota na vznesenie námietky tri mesiace od dátumu oznámenia regulačných technických predpisov okrem prípadu, že Komisia prijme regulačný technický predpis totožný s návrhom regulačného technického predpisu predloženým orgánom ESMA, kedy by táto lehota bola jeden mesiac;

               F.

               keďže do návrhu regulačných technických predpisov predloženého orgánom ESMA bolo zapracovaných niekoľko zmien, ako je doplnenie dvoch nových odôvodnení a viacero zmien článku 3 a článku 6 ods. 3, ako aj zmeny týkajúce sa ustanovenia o nadobudnutí účinnosti a uplatňovaní; keďže vzhľadom na tieto zmeny sa delegované nariadenie nedá považovať za totožné s návrhom regulačných technických predpisov predloženým orgánom ESMA v zmysle článku 13 ods. 1 druhého pododseku nariadenia o orgáne ESMA; keďže sa preto uplatňuje trojmesačná lehota na vznesenie námietok v súlade s článkom 13 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia o orgáne ESMA, čo znamená, že táto lehota by uplynula 17. augusta 2016;

               G.

               keďže hladké a včasné vykonávanie rámca týkajúceho sa zneužívania trhu do 3. júla 2016 si vyžaduje, aby účastníci trhu a príslušné orgány čo najskôr, a v každom prípade do 3. júla 2016 prijali potrebné opatrenia a zaviedli vhodné systémy, pričom by sa to malo vykonať v súlade s delegovaným nariadením;

               H.

               keďže delegované nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť najneskôr 3. júla 2016, teda pred tým, ako 17. augusta 2016 uplynie lehota na vznesenie námietok;

               I.

               keďže ustanovenia delegovaného nariadenia sú vo svojej podstate v súlade s cieľmi Európskeho parlamentu vyjadrenými v nariadení o zneužívaní trhu a počas následného neformálneho dialógu v rámci prípravných prác na prijatí delegovaného nariadenia, a najmä v súlade so zámerom Európskeho parlamentu poskytovať príslušným orgánom úplný súbor záznamov o všetkých informáciách získaných počas skúmania trhu;

               1.

               vyhlasuje, že nevznesie námietku voči delegovanému nariadeniu;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie Rade a Komisii.

      (1)  Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 1.

      (2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).


title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/341 z 27. septembra 2017 o schéme štátnej pomoci SA.34433 (2012/C) (ex 2012/NN) vykonávanej Francúzskom [daň určená inštitúcii Établissement national des produits de l'agriculture et de la mer (Národná verejnoprávna inštitúcia pre poľnohospodárske výrobky a produkty morského hospodárstva, France AgriMer) – článok 25 zákona č. 2005-1720 z 30. decembra 2005] [oznámené pod číslom C(2017) 4431]

text:
               8.3.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 65/28

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2018/341
   z 27. septembra 2017
   o schéme štátnej pomoci SA.34433 (2012/C) (ex 2012/NN) vykonávanej Francúzskom [daň určená inštitúcii Établissement national des produits de l'agriculture et de la mer (Národná verejnoprávna inštitúcia pre poľnohospodárske výrobky a produkty morského hospodárstva, France AgriMer) – článok 25 zákona č. 2005-1720 z 30. decembra 2005]

         [oznámené pod číslom C(2017) 4431]

   (Iba francúzske znenie je autentické)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
   po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným článkom,
   keďže:
   I.   POSTUP

               (1)

               Po podaní sťažnosti Komisia faxom z 28. novembra 2011 požiadala francúzske orgány, aby jej poskytli všetky informácie potrebné na preskúmanie dane stanovenej článkom 25 zákona č. 2005-1720 z 30. decembra 2005 určenej inštitúcii Établissement national des produits de l'agriculture et de la mer (France AgriMer) (ďalej len „daň“) podľa článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Francúzske orgány mali na predloženie príslušných informácií lehotu jedného mesiaca.

               (2)

               Listom z 11. decembra 2011 Francúzsko požiadalo Komisiu o predĺženie uvedenej lehoty do 1. februára 2012.

               (3)

               Komisia faxom z 12. decembra 2011 súhlasila s požadovaným predĺžením lehoty.

               (4)

               Francúzsko e-mailom zo 14. februára 2012 poskytlo Komisii informácie vyžiadané 28. novembra 2011.

               (5)

               Komisia faxom z 5. marca 2012 oznámila francúzskym orgánom, že sa otvoril spis o neoznámenej pomoci pod číslom SA.34433 (2012-NN), keďže daň sa začala využívať bez toho, aby bol spis o pomoci oznámený Komisii podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ, ako aj bez toho, aby ho Komisia schválila. Komisia faxom zo 14. júna 2012 oznámila francúzskym orgánom rozšírenie rozsahu pôsobnosti tohto spisu, pričom analýza dostupných informácií odhalila neprimerané používanie nariadenia de minimis, v dôsledku ktorého sa opatrenie, ktoré by s primeraným využitím nariadenia de minimis nepredstavovalo štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, mení na neoznámenú pomoc.

               (6)

               Komisia listom zo 4. októbra 2012 (1) informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí z 3. októbra 2012 o začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o používanie dane. Vyzvala francúzske orgány, aby do jedného mesiaca predložili svoje pripomienky k začatiu konania.

               (7)

               Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby k opatreniu predložili svoje pripomienky.

               (8)

               Komisia nedostala od zainteresovaných strán žiadne pripomienky.

               (9)

               Francúzsko e-mailom zo 16. októbra 2012 požiadalo Komisiu, aby o jeden mesiac (do 4. decembra 2012) predĺžila konečnú lehotu na zaslanie reakcie Francúzska na začatie konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ.

               (10)

               Komisia faxom z 18. októbra 2012 súhlasila s požadovaným predĺžením lehoty.

               (11)

               Francúzsko e-mailom z 5. decembra 2012 zaslalo Komisii reakciu na začatie konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ.

               (12)

               Po preskúmaní tejto reakcie sa útvary Komisie a francúzske orgány 12. decembra 2012 stretli s cieľom objasniť niektoré body spisu. Po tomto stretnutí Komisia faxom z 15. januára 2013 požiadala o doplňujúce informácie.

               (13)

               Francúzsko e-mailom z 18. februára 2013 zaslalo Komisii doplňujúce informácie vyžiadané 15. januára 2013. Francúzske orgány poskytli 23. júna 2016 nové informácie v odpovedi na žiadosť Komisie z 8. októbra 2015 a 20. januára 2017 v odpovedi na žiadosť Komisie z 19. októbra 2016.

         II.   OPIS

               (14)

               Článkom 25 zákona č. 2005-1720 z 30. decembra 2005 (opravný zákon o rozpočte na rok 2005) sa zavádza daň určená inštitúcii Établissement national des produits de l'agriculture et de la mer (FranceAgriMer) na účely financovania opatrení, ktoré táto inštitúcia vykonáva v prospech trhu s mliečnymi výrobkami. Posledná konsolidovaná verzia je z 1. januára 2012.

               (15)

               Daň platia výrobcovia kravského mlieka, ktorí disponujú individuálnym referenčným množstvom na priamy predaj v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 1788/2003 (3), ako aj nákupcovia mlieka. Daň je založená na:

                           —

                           množstve kravského mlieka, ktoré dodal výrobca vo forme mlieka počas dvanásťmesačného obdobia pred 1. aprílom každého roka (ďalej len „referenčné obdobie“) a ktoré presahuje referenčné množstvo oznámené inštitúciou France AgriMer danému výrobcovi pre dodávky mlieka za toto obdobie (v tomto prípade inštitúcia France AgriMer oznámi každému kupujúcemu, ktorému výrobca dodá svoje mlieko, sadzbu splatnej dane a kupujúci mlieka zaplatí France AgriMer v mesiaci nasledujúcom po tomto oznámení výnosy z dane vybranej od výrobcov, ktorí mu dodávajú mlieko),

                           —

                           množstve kravského mlieka predaného alebo prevedeného alebo použitého na výrobu mliečnych výrobkov predaných alebo prevedených výrobcom počas referenčného obdobia a ktoré presahuje referenčné množstvo oznámené tomuto výrobcovi, pokiaľ ide o priamy predaj počas tohto obdobia (v tomto prípade sadzbu splatnej dane oznámi inštitúcia France AgriMer každému výrobcovi, ktorý uskutočnil priamy predaj, a príslušný výrobca uhradí výnos z dane, ktorá je splatná inštitúcii France AgriMer, v mesiaci nasledujúcom po tomto oznámení).

               (16)

               Daň môže byť predmetom kumulatívnych náhrad (4). Zdaniteľnou udalosťou je dodávka mlieka alebo priamy predaj mlieka alebo mliečnych výrobkov počas referenčného obdobia. Napríklad v článku 4 vyhlášky zo 17. augusta 2010 o vyberaní dane splatnej kupujúcimi a výrobcami mlieka, ktorí prekročili svoju individuálnu kvótu pre dodávky na hospodársky rok 2009 – 2010, sa uvádza, že v rámci dostupnosti zistenej na vnútroštátnej úrovni na konci hospodárskeho roka 2009 – 2010 inštitúcia France AgriMer vráti kupujúcim časť dane splatnej výrobcami, ktorí im dodávajú mlieko, podľa týchto podmienok:

                           —

                           všetci výrobcovia dostanú náhradu vo výške 1 % svojej kvóty (5),

                           —

                           výrobcovia, ktorých individuálna kvóta je nižšia alebo rovná 160 000 litrom, dostanú okrem iného aj maximálnu náhradu vo výške 2 866 EUR, čo zodpovedá množstvu 10 000 litrov,

                           —

                           výrobcovia s kvótou od 160 000 do 169 000 litrov dostanú dodatočnú náhradu stanovenú tak, aby mohli dosiahnuť 171 600 litrov.

               (17)

               Ak je výrobca povinný zaplatiť poplatok stanovený v článku 1 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1788/2003, daň sa na príslušné množstvá neuplatňuje. Podľa tohto ustanovenia sa od 1. apríla 2004 a na 11 po sebe idúcich dvanásťmesačných období začínajúcich 1. apríla ukladá poplatok z množstva kravského mlieka alebo iných mliečnych výrobkov predaných počas daného dvanásťmesačného obdobia, ktoré prekračuje národné referenčné množstvo.

               (18)

               Sadzba dane je stanovená na 28,54 EUR na 100 kilogramov mlieka na hospodársky rok 2006 – 2007 a na 27,83 EUR na nasledujúce hospodárske roky.

               (19)

               Výnosy z dane sa používajú na financovanie čiastočného alebo úplného zastavenia mliekarenskej činnosti prostredníctvom pomoci na zastavenie mliekarenskej činnosti (ACAL). Príjemca konkrétne dostáva odškodnenie za každý liter od inštitúcie France AgriMer, ktorá je verejnou organizáciou. Ďalšie zdroje financovania ACAL sú finančné prostriedky zo systému osobitného prevodu kvót bez pôdy (ďalej len „TSST“) (6), štátny rozpočet a prípadne aj finančné prostriedky miestnej samosprávy. Časť výnosu z dane sa takisto využila na podporu mliekarenských podnikov nútených zlikvidovať mlieko kontaminované polychlórovanými bifenylmi (PCB) počas hospodárskeho roka 2007 – 2008. Podľa francúzskych orgánov bola táto finančná podpora poskytnutá v rámci režimu de minimis, na ktorý sa vzťahuje nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 (7).

               (20)

               Výška ACAL sa vypočítava takto:

                           EUR/liter

                           2010 – 2011

                           2011 – 2012

                           2012 – 2013

                           2013 – 2014

                           Do 100 000  litrov

                           0,15

                           0,1125

                           0,075

                           0,0375

                           Od 100 001  do 150 000  litrov

                           0,08

                           0,06

                           0,04

                           0,02

                           Od 150 001  do 200 000  litrov

                           0,05

                           0,0375

                           0,025

                           0,0125

                           Nad 200 000  litrov:

                           0,01

                           0,0075

                           0,005

                           0,0025

               (21)

               Výnosy z dane a ich využívanie sa do hospodárskeho roku 2010 – 2011 vyvíjali takto:

                           (v EUR)

                           Hospodársky rok

                           Vybraná daň

                           Pomoc ACAL financovaná z dane

                           Pomoc ACAL financovaná z iných daní

                           Z toho TSST

                           Spolu ACAL

                           Iné opatrenia financované z dane

                           2005/2006

                           17 080 881

                           Bez programu ACAL

                           2006/2007

                           11 858 443

                           12 851 977

                           21 509 339

                           21 454 252

                           34 361 316

                           2007/2008

                           2 959 456

                           13 228 140

                           33 848 558

                           32 798 510

                           47 076 698

                           1 260 753

                           2008/2009

                           17 183 670

                           2 571 271

                           23 411 722

                           21 311 722

                           25 982 992

                           2009/2010

                           10 093 611

                           17 909 294

                           12 349 799

                           12 349 799

                           30 259 093

                           2010/2011

                           12 629 142

                           9 904 398

                           18 021 681

                           18 021 681

                           27 926 079

                           Spolu

                           71 805 202

                           56 465 080

                           109 141 098

                           105 935 964

                           165 606 178

         III.   DÔVODY, KTORÉ VIEDLI K ZAČATIU FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

               (22)

               Komisia sa rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ z týchto dôvodov:

                           —

                           zdá sa, že už samotný výber dane zahŕňa prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože ho dopĺňajú zrážky, ktoré sa javia ako neopodstatnené z pohľadu logiky platného daňového systému; navyše sa zdá, že prvok pomoci zahrnutý v týchto zrážkach nie je odôvodniteľný z hľadiska pravidiel štátnej pomoci uplatniteľných v poľnohospodárskom odvetví,

                           —

                           ukončenie mliekarenskej činnosti financované najmä z uvedenej dane môže byť úplné alebo čiastočné; podľa pravidiel štátnej pomoci uplatniteľných v poľnohospodárskom odvetví sa však pomoc na ukončenie činnosti môže vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom iba v prípade úplného ukončenia všetkých poľnohospodárskych činností s obchodným účelom,

                           —

                           časť dane sa použila na financovanie likvidácie mlieka kontaminovaného polychlórovanými bifenylmi v rámci režimu de minimis založeného na nariadení (ES) č. 1998/2006. V tomto prípade však nie je isté, či uvedené nariadenie predstavuje náležitý právny základ na udelenie pomoci de minimis; zvolenie nenáležitého právneho základu by navyše mohlo viesť k tomu, že sa objaví prvok štátnej pomoci, ktorého zlučiteľnosť s vnútorným trhom nebola preukázaná,

                           —

                           výber dane a pomoc na ukončenie činnosti by mohli byť nezlučiteľné so spoločnou organizáciou trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami alebo by mohli narúšať jej fungovanie; v pravidlách štátnej pomoci v oblasti poľnohospodárstva sa však uvádza, že opatrenie s takýmito charakteristikami sa nemôže vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom.

         IV.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKYCH ORGÁNOV K ZAČATIU FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

               (23)

               V liste z 5. decembra 2012 zaslanom elektronickou poštou francúzske orgány najprv zdôrazňujú, že právny základ pre pomoc na ukončenie mliekarenskej činnosti (ďalej len „ACAL“) existuje v pravidlách Únie týkajúcich sa spoločnej organizácie trhu. Tento právny základ, ktorý predstavuje článok 75 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (ES) č 1234/2007 (8), umožňuje členským štátom poskytnúť výrobcom, ktorí sa zaviažu natrvalo ukončiť celú svoju výrobu mlieka alebo jej časť a umiestniť takto uvoľnené individuálne referenčné množstvá do národnej rezervy, náhradu formou jednej alebo viacerých ročných splátok. Podľa nich sa tento článok uplatňuje nezávisle od ostatných ustanovení týkajúcich sa správy mliečnych kvót a uplatňovania prípadných poplatkov v prípade prekročenia týchto kvót.

               (24)

               Francúzske orgány s odvolaním sa na stanovisko Komisie, podľa ktorého financovanie zastavenia mliekarenskej činnosti na prvý pohľad zodpovedá vymedzeniu štátnej pomoci, poukazujú na to, že právne predpisy Únie pred rokom 2007, a najmä nariadenie (ES) č. 1788/2003, neobsahovali výslovný odkaz na povinnosť oznamovať štátnu pomoc pre výrobky v sektore mlieka a mliečnych výrobkov. Uvádzajú, že situácia bola objasnená v článku 180 nariadenia (ES) č. 1234/2007, v ktorom sa schéma ACAL výslovne podriaďuje mechanizmu oznamovania, a že v dobrej viere usúdili, že dodržiavali právne predpisy Únie prostredníctvom pravidelného predkladania informácií o systéme odškodnenia Komisii pomocou dotazníkov. Podľa nich bola Komisia informovaná o existencii ACAL, keďže o to požiadala Francúzsko počas preskúmania opatrenia pomoci na dobrovoľné obmedzenie mliekarenskej činnosti v Bretónsku (pomoc N 290/2007 – ARVAL). Svoju argumentáciu ukončili tým, že sa zaviazali oznámiť systém v budúcnosti (čo sa už vykonalo, pozri odôvodnenie 53).

               (25)

               Pokiaľ ide o otázku zlučiteľnosti ACAL s vnútorným trhom, a najmä pripomienku Komisie, podľa ktorej sa nezdá, že by schéma bola v súlade s bodom 88 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva na roky 2007 – 2013 (ďalej len „usmernenia na roky 2007 – 2013“) (9), francúzske orgány tvrdia, že schéma pomoci ACAL patrí do pôsobnosti článku 75 nariadenia (ES) č. 1234/2007 a že Komisia by mala túto skutočnosť vo svojej analýze zohľadniť. Okrem toho uvádzajú, že iba časť spisov výrobcov predložených v rámci žiadostí o pomoc ACAL súvisí s pozastavením činnosti v dôsledku odchodu do dôchodku (približne 10 % z celkového počtu príjemcov); v prípade týchto spisov boli podmienky na úplné trvalé a definitívne zastavenie všetkých obchodných poľnohospodárskych činností dodržané. V prípade ostatných výrobcov sa domnievajú, že schéma pomoci ACAL je zlučiteľná s vnútorným trhom na základe bodov 143 a 144 usmernení na roky 2007 – 2013 týkajúcich sa pomoci na likvidáciu kapacít výroby, spracovania a odbytu poľnohospodárskych výrobkov.

               (26)

               Pokiaľ ide o body 143 a 144 usmernení na roky 2007 – 2013, francúzske orgány pripomínajú, že v sektore mlieka a mliečnych výrobkov je nadmerná kapacita, ako sa uvádza v odôvodnení 30 nariadenia (ES) č. 1234/2007, a zdôrazňujú, že podľa uvedeného nariadenia môže byť zastavenie mliekarenskej činnosti čiastočné alebo úplné. Okrem toho podľa nich schéma pomoci ACAL spĺňa podmienku, podľa ktorej príjemca pomoci ponúka spoluúčasť. Spoluúčasť vzniká prostredníctvom mechanizmu TSST zavedeného od roku 2006 podľa článku 18 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1788/2003. Prostredníctvom tohto mechanizmu sa prevody uskutočňujú za platbu výrobcami, ktorým boli pridelené uvoľnené referenčné množstvá mlieka, podľa vymedzeného sadzobníka. Odškodnenie vypočítané na základe rovnakého sadzobníka ako pomoc ACAL sa vypláca výrobcom, ktorí prevádzajú referenčné množstvo mlieka, ktorým disponujú. Sadzobník a jeho prepojenie na pomoc ACAL sú predmetom každoročnej vyhlášky, ktorá sa prijíma na každý mliečny hospodársky rok. Podľa francúzskych orgánov vedie TSST k tomu, že prijímajúci sektor kolektívne prispieva k pomoci ACAL, čo predstavuje prinajmenšom 50 % verejných výdavkov vynaložených na realizáciu systému. Okrem toho sú zo schémy pomoci vylúčené podniky v ťažkostiach, schéma pomoci je dostupná pre všetky hospodárske subjekty za rovnakých podmienok, nevytvára konkurenčnú výhodu vzhľadom na jej kompenzačnú povahu, pretože odškodnenie sa poskytuje iba v prípade vzdania sa kvóty, a v žiadnom prípade nevedie k nadmernej kompenzácii kapitálových strát a budúcich príjmov, pretože odškodnenie sa poskytuje degresívnym spôsobom (počas posudzovaného obdobia priemerné odškodnenie predstavovalo 0,083 EUR za liter, zatiaľ čo hodnota kvóty počas toho istého obdobia bola 0,10 EUR za liter).

               (27)

               Pokiaľ ide o odškodnenie vyplatené po likvidácii mlieka kontaminovaného PCB, francúzske orgány poukazujú na to, že rozhodnutie riaditeľa úradu pre chov, ktorým bola zavedená schéma pomoci na odškodnenie prevádzkovateľov za straty, vychádza z nariadenia (ES) č. 1998/2006 a nariadenia Komisie (ES) č. 1535/2007 (10). Nariadenie (ES) č. 1998/2006 sa využilo na pomoc mliekarňam na likvidáciu nakúpeného mlieka, ktoré bolo podrobené prvému spracovaniu po odbere, zatiaľ čo nariadenie (ES) č. 1535/2007 sa použilo na financovanie likvidácie surového mlieka od výrobcov, ktorí uskutočňujú priamy predaj. V žiadnom z týchto prípadov sa utrpená strata nekompenzovala nadmerne.

               (28)

               Napokon, pokiaľ ide o náhrady, francúzske orgány tvrdia, že v ministerských vyhláškach sa stanovilo uplatnenie systému náhrad len v prípade, keď výrobca podlieha poplatku za nadbytočné množstvo v zmysle systému fiškálnej dane (ďalej len „TFA“) alebo poplatku podľa článku 78 nariadenia (ES) č. 1234/2007. Toto opatrenie bolo preto uplatniteľné v rámci systému penalizácie, ktorý nemožno prirovnávať k preferenčnému zaobchádzaniu s prevádzkovateľmi. V prípade prekročenia vnútroštátnej kvóty sa uplatňuje systém náhrad podľa článku 84 ods. 1 uvedeného nariadenia. Preto tento systém, hoci mal rozdielny vplyv na rôzne kategórie prevádzkovateľov, nenarušil hospodársku súťaž medzi výrobcami. Výrobca, ktorý disponoval infraštruktúrou a finančnými prostriedkami na výrobu nad rámec svojej kvóty, nebol aj napriek väčšej dani znevýhodnený v porovnaní s výrobcom, ktorý mu ani v dôsledku zníženia daňového zaťaženia nemohol konkurovať. Podľa francúzskych orgánov to nemôže mať vplyv ani na obchod, lebo daňový systém zostal uzavretý v národnom objeme výroby, a ak zníženie zaťaženia umožnilo niektorým vyrábať viac bez akýchkoľvek finančných dôsledkov, je to vďaka tomu, že niektorí výrobcovia toho vyrobili menej. Množstvo mlieka, ktoré sa nakoniec uviedlo na trh, zostalo rovnaké a obchod medzi členskými štátmi preto nemohol byť ovplyvnený.

               (29)

               Pokiaľ ide o tvrdenie Komisie, podľa ktorého skutočnosť, že verejné orgány sú schopné prispôsobiť náhrady, svedčí o existencii svojvoľného zaobchádzania s hospodárskymi subjektmi presahujúceho jednoduché hospodárenie s daňovými príjmami podľa objektívnych kritérií, čo podľa Súdneho dvora môže prispieť k tomu, že individuálne uplatnenie všeobecného opatrenia nadobudne povahu selektívneho opatrenia (11), francúzske orgány poukazujú na to, že sa zaviedlo všeobecné opatrenie vzťahujúce sa na všetkých výrobcov od hospodárskeho roka 2009 – 2010 s ohľadom na ukončenie systému kvót na mlieko a že prahová hodnota náhrad na úrovni 1 % alebo 2 % nie je diskriminačná, lebo sa uplatňuje na všetkých výrobcov mlieka na základe množstva prekračujúceho individuálnu kvótu, čo je de facto zníženie uplatnenej dane. Rovnakým spôsobom bola všetkým malým výrobcom poskytnutá náhrada v dôsledku ich nestabilnej situácie (výrobné náklady, citlivosť na hospodárske výkyvy) s cieľom prispôsobiť ich príspevok ich úrovni kapacity a veľkosti výrobnej štruktúry v súlade so zásadami progresívnosti, ktorými sa riadi zavedenie daňových sadzobníkov. Títo malí výrobcovia sú tí, ktorých individuálna kvóta predstavuje maximálne 55 % priemernej individuálnej kvóty na vnútroštátnej úrovni. Celkovo predstavujú 25 % výrobcov a menej ako 20 % vnútroštátnej kvóty.

               (30)

               Z týchto dôvodov a vzhľadom na transparentný a verejný charakter systému náhrad, ktorého podmienky vykonávania boli jasne vysvetlené vo vyhláškach na konci hospodárskeho roka uverejnených v Úradnom vestníku Francúzskej republiky a na webových sídlach decentralizovaných štátnych orgánov, sa francúzske orgány domnievajú, že systém náhrad nespĺňa kritériá pre opatrenie štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

               (31)

               Francúzske orgány napokon poukazujú na to, že náhrady TFA sa v hospodárskych rokoch 2006/2007 a 2007/2008 takisto udeľovali na individuálnom základe chovateľom, ktorí boli postihnutí katarálnou horúčkou oviec.

         V.   DOPLŇUJÚCE PRIPOMIENKY FRANCÚZSKYCH ORGÁNOV

               (32)

               V liste zaslanom elektronickou poštou z 18. februára 2013 (12) francúzske orgány, ktoré boli vyzvané, aby preukázali úplný súlad s pravidlami štátnej pomoci uplatniteľnými na pomoc pri odchode do dôchodku a pri zastavení činnosti, vzhľadom na svoje pripomienky po začatí konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (13) a po stretnutí z 12. decembra 2012, poskytli nasledujúce vysvetlenia.

      Pokiaľ ide o ACAL na zastavenie činnosti v dôsledku odchodu do dôchodku

               (33)

               Podľa francúzskych orgánov bol prístup k schéme pomoci ACAL v dôsledku odchodu do dôchodku otvorený pre poľnohospodárov od hospodárskeho roka 2009 – 2010 po zrušení vnútroštátnej schémy pomoci pri odchode do predčasného dôchodku. Pravidlá vykonávania tejto schémy zodpovedali ustanoveniam článku 23 nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 (14), a najmä podmieňovali poskytnutie pomoci ukončením všetkých poľnohospodárskych činností. Tieto pravidlá sa uplatnili aj v rámci schémy pomoci ACAL. V praxi kontrolu dodržiavania úplného zastavenia mliekarenskej činnosti vykonávajú na mieste inšpektori zodpovední za kontrolou vzorky poľnohospodárskych podnikov vybraných na základe analýzy rizík uskutočnenej inštitúciou France AgriMer. Miera kontroly je v súlade s mierou stanovenou v právnych predpisoch Únie. Podľa francúzskych orgánov sa nezistili žiadne nezrovnalosti.

      Pokiaľ ide o pomoc ACAL pridelenú v rámci pomoci na likvidáciu výrobnej kapacity, spracovania a odbytu

               (34)

               Po tom, čo francúzske orgány pripomenuli, že schéma pomoci ACAL sa môže spustiť vtedy, keď výrobca úplne alebo čiastočne zastaví svoju mliekarenskú činnosť v súlade s článkom 75 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1234/2007 a bodom 144 písm. f) usmernení na roky 2007 – 2013, a že vo väčšine prípadov sa pomoc ACAL (od 80 do 90 % v závislosti od hospodárskeho roka) udeľuje na úplné zastavenie mliekarenskej činnosti, francúzske orgány analyzujú túto schému vzhľadom na rôzne podmienky stanovené v bode 144 usmernení na roky 2007 – 2013, pokiaľ ide o pomoc na likvidáciu kapacity.

               (35)

               Pokiaľ ide o otázku, či poskytnutá pomoc slúži všeobecnému záujmu sektora s nadmernou kapacitou [bod 144 písm. a) až e) usmernení na roky 2007 – 2013], francúzske orgány po pripomenutí argumentov uvedených v odôvodnení 26 dodávajú, že v obežníkoch, ktorými sa upravuje pomoc ACAL, sa zdôrazňuje, že časť opätovne získaných kvót sa presúva do národnej rezervy, aby sa prerozdelila v rámci bežného prideľovania kvót, a že deklarovaným zámerom je organizovať prerozdelenie v prospech výrobcov, ktorí majú kapacitu vyrábať nad rámec svojho pôvodného referenčného množstva, a tak prispievať ku konkurencieschopnosti sektora mlieka a mliečnych výrobkov pri jeho hospodárskej reštrukturalizácii. Trvajú aj na svojej žiadosti o využitie bodu 144 písm. e) usmernení na obdobie 2007 – 2013, v rámci ktorého sa schémy pomoci uplatniteľné na odvetvia, na ktoré sa vzťahujú výrobné obmedzenia alebo kvóty, preskúmajú individuálne.

               (36)

               Pokiaľ ide o otázku, či príjemca pomoci ponúka spoluúčasť [bod 144 písm. f) usmernení na roky 2007 – 2013], francúzske orgány skúmajú prípad výrobcov, ktorí predávajú svoje mlieko prostredníctvom dodávok do zberného strediska, a prípad výrobcov, ktorí svoje mlieko predávajú priamo spotrebiteľovi prostredníctvom priameho predaja.

               (37)

               V prípade výrobcov, ktorí predávajú svoje mlieko prostredníctvom dodávok do zberného strediska, sa dotknutá osoba v prípade úplného zastavenia činnosti zaväzuje, že sa úplne a definitívne vzdá dodávania a predaja mlieka a mliečnych výrobkov a musí poskytnúť osvedčenie o úplnom a definitívnom zastavení činnosti v lehote do 30 dní odo dňa zastavenia činnosti a najneskôr do 31. marca roku N + 1 (kde N je rok podania žiadosti o pomoc na zastavenie činnosti). Takisto sa musí zaviazať, že už nebude žiadať o kvótu. V prípade čiastočného zastavenia činnosti sa dotknutá osoba zaväzuje preukázať zatvorenie zariadenia (ak ich vlastní niekoľko) alebo v prípade tých, ktorí vlastnia len jedno zariadenie, dokázať zníženie maximálneho objemu výroby v rovnakom pomere ako zníženie plánovaného referenčného objemu. Na tento účel musí byť schopná predložiť oznámenie o kvóte vystavené jej kupujúcim, pokiaľ ide o prebiehajúci hospodársky rok, ako aj oznámenie o novej kvóte na nasledujúci hospodársky rok. Táto kontrola zostáva v platnosti až do konca roka 2015, čo je rok zrušenia kvót. Okrem toho výrobca, ktorý požiadal o odškodnenie za čiastočné ukončenie, už viac nemôže získať žiadne iné odškodnenia. Ak požiada o odškodnenie za úplné zrušenie a získa ho, kvóty, v súvislosti s ktorými sa už poskytlo odškodnenie za čiastočné zastavenie činnosti, sa zohľadnia vo výpočtoch.

               (38)

               V prípade výrobcov, ktorí svoje mlieko priamo predávajú konečnému spotrebiteľovi, výrobca musí zaslať vyhlásenie o zastavení výroby na priamy predaj do 30 dní od dátumu ukončenia.

               (39)

               Bez ohľadu na predpokladaný scenár France AgriMer kontroluje dodržiavanie vyhlásení nielen na administratívnej úrovni, ale aj na mieste. V prípade nezrovnalosti sa neoprávnene získané odškodnenie vráti aj s úrokom vypočítaným podľa zákonnej sadzby a podľa trestného zákonníka sa môžu prijať sankcie.

               (40)

               Pokiaľ ide o zásadu, podľa ktorej sa odškodnenie môže poskytnúť len výrobcom, ktorí skutočne vykonávali výrobnú činnosť, a len za tie výrobné kapacity, ktoré sa skutočne používali [bod 144 písm. g) usmernení na roky 2007 – 2013], francúzske orgány uvádzajú, že pomoc ACAL je možné poskytnúť len výrobcom s výrobnou činnosťou.

               (41)

               Pokiaľ ide o obmedzenie poskytovania pomoci na podniky spĺňajúce záväzné minimálne normy a vylúčenie výrobcov, ktorých výrobná kapacita už bola zlikvidovaná alebo ktorej likvidácia sa zdá nevyhnutná [bod 144 písm. i) a j) usmernení na roky 2007 – 2013], francúzske orgány zdôrazňujú, že mlieko dodané a vyplatené po analýze nevyhnutne spĺňa minimálne požiadavky, aby ho mohla použiť mliekareň. Žiadny podnik vyrábajúci mlieko nie je povinný ukončiť svoju výrobu v dôsledku nedodržiavania minimálnych noriem. Okrem toho francúzske orgány vysvetlili, že výrobcovia v reštrukturalizačnom alebo konkurznom konaní sú vylúčení z poskytovania pomoci, rovnako ako podniky, ktoré bez toho, aby podliehali takémuto konaniu, spĺňajú ostatné kritériá vymedzenia podniku v ťažkostiach (ťažkosti s peňažnými tokmi, výrazne sa znižujúci obrat, narastajúce straty, rastúci dlh, oslabenie aktív).

               (42)

               Pokiaľ ide o dostupnosť schémy pre všetky hospodárske subjekty v tomto sektore [bod 144 písm. k) usmernení na roky 2007 – 2013], francúzske orgány zdôrazňujú transparentnosť a zverejnenie schémy, ktoré ju sprístupňujú pre všetkých. Podmienky prístupu k schéme pomoci ACAL a jej vykonávania sú opísané v rôznych uzneseniach uverejnených na konci hospodárskeho roka v Úradnom vestníku Francúzskej republiky, ako aj v obežníkoch.

               (43)

               Pokiaľ ide o neexistenciu nadmernej kompenzácie kapitálových strát a budúcich príjmov [bod 144 písm. l) usmernení na roky 2007 – 2013], francúzske orgány poukazujú na to, že rozsah odškodnenia klesá v závislosti od objemu a času. Okrem toho individuálne referenčné množstvo tvoria priemerne do výšky 20 % množstvá pridelené počas piatich hospodárskych rokov predchádzajúcich žiadosti o pomoc ACAL a táto časť je vylúčená z výpočtu odškodnenia. Pri tomto systéme výška odškodnenia nepresahuje hodnotu kvóty, ktorú Komisia odhadla pre Francúzsko. Tento argument potvrdzujú údaje, ktoré ukazujú, že Komisia v roku 2012 odhadla hodnotu francúzskej kvóty na 200 EUR/1 000 litrov, zatiaľ čo hodnota vypočítaná na základe sadzieb používaných vo Francúzsku predstavuje hodnotu 90 EUR/1 000 litrov, ktoré slúžia ako základ výpočtu odškodnenia.

               (44)

               Pokiaľ ide o spoluúčasť ponúkanú týmto sektorom [bod 144 písm. m) usmernení na roky 2007 – 2013], francúzske orgány uvádzajú, že schéma pomoci ACAL sa financuje predovšetkým z príjmov zo systému TSST, ktorý bol zavedený podľa článku 75 ods. 1 písm. e) nariadenia (ES) č. 1234/2007 a umožňuje výrobcom nakupovať kvóty za poplatok. Zvyšok financovania sa zabezpečuje z verejných alebo zo súkromných zdrojov (štát, miestne orgány a medziodborové organizácie).

               (45)

               Pokiaľ ide o uplatňovanie bodu 144 písm. n) usmernení na roky 2007 – 2013, v ktorom sa stanovuje, že ak členský štát zavedie schému na likvidáciu kapacít, musí sa zaviazať, že nebude poskytovať pomoc na vytváranie nových výrobných kapacít v príslušnom sektore počas piatich rokov po ukončení programu na likvidáciu kapacít, pričom francúzske orgány poukazujú na to, že schéma pomoci ACAL má za cieľ reštrukturalizáciu sektora v súlade s možnosťou, ktorú ponúka nariadenie (ES) č. 1234/2007, že kvóty uvoľnené v rámci pomoci ACAL sa sprístupnia ostatným výrobcom a že v dôsledku toho zlučiteľnosť tejto schémy podľa uvedeného nariadenia musí byť predmetom výkladu zo strany Komisie.

      Ďalšie úvahy

               (46)

               Komisia vo svojom faxe z 15. januára 2013 zdôraznila, že výrobcovia zaplatili daň kupujúcim, ale že aj náhrady stanovené vo vyhláškach, ktorými sa daň zavádza, boli poskytnuté aj kupujúcim. V dôsledku toho požiadala francúzske orgány, aby preukázali že kupujúci odovzdali výrobcom vrátené sumy.

               (47)

               V liste zaslanom elektronickou poštou z 18. februára 2013 francúzske orgány uviedli, že sumy týkajúce sa prípadných náhrad, ktoré sú splatné výrobcom, ktorí prekročili svoje referenčné množstvo, sa vyberajú od zdroja, a preto sa priamo odpočítajú od sumy dane určenej na konci hospodárskeho roka, a že tento mechanizmus retrocesie, ktorý sa odpočíta od dane splatnej výrobcom, ktorý prekročil množstvo, je jedným zo schválených záväzkov kupujúcich podľa článkov 65 a 85 nariadenia (ES) č. 1234/2007 v znení neskorších zmien. Kupujúci sú okrem toho povinní oznámiť náhrady podľa zákonníka poľnohospodárstva a morského rybolovu.

               (48)

               Pokiaľ ide o prahovú hodnotu náhrad (15), francúzske orgány potvrdzujú, že plánované percentuálne podiely (1 % a 2 %) sa vzťahujú na všetkých výrobcov, ktorí prekročili svoju individuálnu kvótu, a v rovnakej miere počas celého hospodárskeho roka.

               (49)

               Pokiaľ ide o určenie množstiev oprávnených na náhradu (16), francúzske orgány vysvetľujú, že tento mechanizmus bol navrhnutý tak, aby francúzsky sektor prispôsobil zrušeniu kvót, pričom cieľom je zachovať výšku dane z prebytkov na rovnomernej úrovni a poskytovať náhradu oslabeným malým výrobcom (15 % výrobcov predstavujúcich 10 % vnútroštátnej kvóty). Podľa ich názoru je tento mechanizmus v súlade so zásadami progresívnosti, ktorými sa riadi zavedenie daňových sadzobníkov uvedených v bode 24 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (17), a bol vytvorený mechanizmus dodatočných náhrad pre výrobcov, ktorí nemôžu využívať náhradu určenú „malým výrobcom“, ale ktorí sa napriek tomu nachádzajú v nestabilnej situácii vzhľadom na referenčné množstvo, ktorým disponujú, pričom cieľom je vyhnúť sa kaskádovému efektu.

               (50)

               V liste z 20. januára 2017 francúzske orgány uviedli, že náhrady uvedené v druhej a tretej zarážke odôvodnenia 16 boli zaradené do režimu de minimis v súlade s ustanoveniami nariadenia Komisie (EÚ) č. 1408/2013 (18), pričom boli v tom čase udelené za podmienok stanovených v uvedenom nariadení, uplatniteľnom so spätnou účinnosťou.

               (51)

               Napokon, pokiaľ ide o otázku kompenzácie strát spôsobených katarálnou horúčkou oviec, francúzske orgány vysvetľujú, že toto ochorenie viedlo k zmene správania niektorých výrobcov, ktorí pri poklese svojich hrubých marží, pričom museli čeliť problémom spojeným okrem iného so zákazom opustenia stáda, kompenzovali uvedené marže produkciou nad rámec ich kvót. Vzhľadom na túto situáciu sa zaviedla schéma vrátenia dane uplatniteľná v rámci vnútroštátneho systému TFA alebo podľa článku 84 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1234/2007 v prípade prekročenia vnútroštátnej kvóty uvedenej v článku 78 uvedeného nariadenia. Náhrada dosahovala takúto výšku:

                           —

                           počas hospodárskeho roku 2006 – 2007 5 % kvóty v zóne so zákazom a 2,5 % v iných regulovaných zónach, kde boli straty menšie,

                           —

                           počas hospodárskeho roku 2007 – 2008 maximálna náhrada 10 000 litrov (ekvivalent 4 % priemernej kvóty) bez ohľadu na príslušnú zónu.

               (52)

               Podľa francúzskych orgánov v prípade, že vnútroštátna kvóta nebola prekročená, zodpovedá systém náhrad všetkým ustanoveniam uvedeným v podkapitole V.B.4 usmernení na roky 2007 – 2013, ako aj podmienkam uvedeným v článku 10 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1857/2006 (19). Zdôrazňujú najmä tieto body:

                           —

                           pomoc bola poskytnutá poľnohospodárom [body 131, 132 písm. e) a bod 137 usmernení na roky 2007 – 2013],

                           —

                           náhrady určené na kompenzáciu strát, ktoré utrpeli prijímajúci poľnohospodári, patria do pôsobnosti článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ [bod 132 písm. a) usmernení na roky 2007 – 2013 a článok 10 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 1857/2006],

                           —

                           opatrenie náhrady bolo zavedené na základe ustanovení Únie (smernica Rady 2000/75/ES (20)) a vnútroštátnych ustanovení (článok L 221-1 zákonníka poľnohospodárstva a morského rybolovu) s cieľom bojovať proti danej chorobe (akčný program), čím sa potvrdila obava verejných orgánov, pokiaľ ide o tento sanitárny incident [bod 132 písm. b) usmernení na roky 2007 – 2013 a článok 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1857/2006],

                           —

                           cieľom opatrenia náhrady je poskytnúť odškodnenie z dôvodu rozličných opatrení odporúčaných alebo nariadených príslušnými orgánmi [bod 132 písm. c) usmernení na roky 2007 – 2013], a najmä opatrení na obmedzenie alebo zákaz pohybu zvierat,

                           —

                           správanie poľnohospodára neprispievalo k zvýšeniu rizika ochorenia [bod 132 písm. d) usmernení na roky 2007 – 2013],

                           —

                           neexistuje riziko nadmernej kompenzácie (bod 136 usmernení na roky 2007 – 2013), pretože ide o jedinú schému súvisiacu s epizootiou, čím sa vylučuje riziko kumulácie.

         VI.   POSÚDENIE

      Rozsah pôsobnosti

               (53)

               Keďže sa na začiatku konania podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ (pozri odôvodnenia 24 a 25 rozhodnutia o začatí konania) preukázalo, že vyberaná daň nie je daň uložená v zmysle judikatúry, táto analýza sa zameriava na dva navzájom nezávislé aspekty: vrátenie daní uvedené v odôvodnení 16 na jednej strane a pomoc ACAL financovanú až do hospodárskeho roka 2011/2012 na druhej strane, pričom Komisia 15. mája 2013 schválila schému pomoci na zastavenie mliekarenskej činnosti na hospodárske roky 2012/2013 a 2013/2014 (21).

               (54)

               Táto analýza sa nevzťahuje na pomoc na likvidáciu mlieka kontaminovaného PCB vzhľadom na to, že francúzske orgány v tejto súvislosti poskytli aj vysvetlenia v súvislosti s presným uplatňovaním príslušných nariadení de minimis
                   (22), a keďže pomoc, ktorá je v súlade s podmienkami týchto nariadení, sa podľa nich nepovažuje za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia už o nej nemôže rozhodovať. Nevzťahuje sa ani na kompenzačnú pomoc súvisiacu s katarálnou horúčkou oviec.

      Existencia pomoci

               (55)

               V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa uvádza, že „ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

               (56)

               Preto, aby bolo možné označiť opatrenie za štátnu pomoc v zmysle uvedeného ustanovenia, treba, aby boli splnené tieto kumulatívne podmienky: i) opatrenie musí byť pripísateľné štátu a financované zo štátnych zdrojov; ii) musí poskytovať výhodu príjemcovi; iii) výhoda musí byť selektívna a iv) opatrenie musí narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. V tomto prípade vzhľadom na rozsah pôsobnosti vymedzený v odôvodneniach 53 a 54, sa označenie opatrenia za štátnu pomoc musí posúdiť na úrovni náhrad uvedených v odôvodnení 16 a na úrovni pomoci ACAL.

               (57)

               Pokiaľ ide o náhrady uvedené v druhej a tretej zarážke odôvodnenia 16, Komisia poznamenáva, že francúzske orgány ich zaradili do režimu de minimis v súlade s ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 1408/2013 uplatniteľného so spätnou účinnosťou. Nepredstavujú preto štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ.

               (58)

               Pokiaľ ide o náhradu uvedenú v odôvodnení 16 prvej zarážke, Komisia na základe informácií, ktoré mala k dispozícii, v rámci rozhodnutia o začatí formálneho konania usúdila, že táto náhrada (ktorá tvorí časť zrážok uvedených v tomto rozhodnutí) obsahovala prvok pomoci, pretože bola financovaná štátom, ktorý sa jej poskytnutím pripravil o finančné prostriedky. Táto náhrada navyše zvýhodňovala niektoré podniky (mliekarenským spoločnostiam, ktoré ju využívali, sa v jej dôsledku zmiernila finančná záťaž, ktorú museli znášať ostatné mliekarenské spoločnosti) a mohla narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v dôsledku pozície, ktorú Francúzsko zastáva na tomto trhu. Komisia takisto vysvetlila, že nebolo možné určiť, či existencia a zmena náhrady boli odôvodnené logikou zavedeného daňového systému, a zdôraznila, že sa zdá, že schopnosť verejných orgánov upraviť náhradu svedčí o existencii diskrečného zaobchádzania s prevádzkovateľmi presahujúceho bežné hospodárenie s daňovými príjmami. Napokon nič nenaznačovalo, že by subvencie rovnocenné zrážkam mohli patriť do rozsahu pôsobnosti režimu de minimis, ktorý umožňuje konštatovať, že pomoc v malom rozsahu nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

               (59)

               S cieľom posúdiť relevantnosť tvrdenia francúzskych orgánov, že náhrada nepredstavuje preferenčné zaobchádzanie s určitou kategóriou prevádzkovateľov, by sa mal stanoviť referenčný systém na overenie, či je opatrenie selektívne, inými slovami, či uprednostňovalo niektorých výrobcov v porovnaní s inými nachádzajúcimi sa v rovnakej skutkovej a právnej situácii. V tomto prípade ide o systém, ktorý sa uplatňuje na výrobcov, ktorí prekračujú kvótu (všetci výrobcovia patriaci do tejto kategórie sú v rovnakej skutkovej a právnej situácii, keďže podliehajú dani, zatiaľ čo výrobcovia, ktorí neprekročili svoju kvótu, nie sú v rovnakej skutkovej a právnej situácii, a to nielen preto, že dodržali svoju kvótu, ale aj preto, že nepodliehali dani).

               (60)

               Komisia vzhľadom na informácie poskytnuté francúzskymi orgánmi konštatuje, že náhrada bola poskytnutá nediskriminačne všetkým výrobcom, ktorí prekročili svoju kvótu, a že sa líšila medzi rôznymi hospodárskymi rokmi a nie medzi prijímajúcimi výrobcami v rámci toho istého hospodárskeho roka. Vo vyhláške zo 17. augusta 2010 (23) sa teda stanovilo vrátenie dane z 1 % kvóty pre všetkých výrobcov, ktorí prekročili svoju kvótu, a vo vyhláške zo 16. augusta 2011 (24) vrátenie dane z 2 % kvóty, a to takisto pre všetkých výrobcov, ktorí prekročili svoju kvótu. Komisia ďalej poznamenáva, že systém predstavuje penalizáciu, pretože sa uplatňuje iba v prípade prekročenia kvóty. Keďže sa táto penalizácia vzťahuje iba na výrobcov, ktorí sa všetci nachádzajú v rovnakej skutkovej a právnej situácii, jednotne uplatňovaná náhrada neuprednostňuje žiadneho z nich, a preto nie je selektívna. Náhrada teda nespĺňa jedno z kritérií článku 107 ods. 1 ZFEÚ, a preto sa nemôže považovať za štátnu pomoc bez toho, aby bolo potrebné pristúpiť k analýze ostatných kritérií uvedených v článku 107 ods. 1.

               (61)

               Pomoc ACAL na druhej strane poskytuje výhodu svojim príjemcom, ktorí môžu v porovnaní so svojimi konkurentmi disponovať zdrojmi na financovanie iných činností súvisiacich s poľnohospodárstvom. Táto výhoda sa poskytuje prostredníctvom štátnych prostriedkov (výnos z dane a ďalšie verejné zdroje – pozri odôvodnenie 11 rozhodnutia o začatí formálneho konania) a uprednostňuje určité podniky (podniky pôsobiace v sektore výroby mlieka). Podľa judikatúry Súdneho dvora už len skutočnosť, že je konkurenčné postavenie podniku v porovnaní s inými konkurenčnými podnikmi posilnené poskytnutím hospodárskej výhody, ktorú by pri bežnom podnikaní nedostal, poukazuje na možné narušenie hospodárskej súťaže (25).

               (62)

               Z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že sa zdá, že štátna pomoc ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, keď podnik aktívne pôsobí na trhu, ktorý je predmetom obchodu v rámci EÚ (26). V tomto prípade sú príjemcovia pomoci aktívni na trhu s mliečnymi výrobkami, v rámci ktorého sa uskutočňuje obchod v rámci EÚ (27). Príslušný sektor je otvorený hospodárskej súťaži na úrovni EÚ, a preto je citlivý na akékoľvek opatrenia prijaté v prospech výroby v jednom alebo vo viacerých členských štátoch. Pomoc ACAL preto môže viesť k narušeniu hospodárskej súťaže a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

               (63)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti sú podmienky uvedené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ splnené. Možno teda dospieť k záveru, že pomoc ACAL predstavuje štátnu pomoc v zmysle uvedeného článku. Takáto pomoc sa môže považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom iba vtedy, ak sa na ňu môže uplatniť jedna z výnimiek stanovených v ZFEÚ.

               (64)

               V danom prípade vzhľadom na povahu pomoci ACAL sa jediná výnimka, na ktorú sa možno odvolávať, uvádza v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, podľa ktorého pomoc určenú na umožnenie rozvoja určitých činností alebo hospodárskych regiónov možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak neovplyvňuje podmienky obchodovania v takom rozsahu, ktorý je v rozpore so spoločným záujmom.

               (65)

               Keďže pomoc ACAL nebola Komisii oznámená, uplatniteľnosť výnimky stanovenej v článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ sa musí analyzovať s ohľadom na pravidlá štátnej pomoci, ktoré boli platné v čase jej poskytnutia. Podľa informácií poskytnutých francúzskymi orgánmi má pomoc ACAL dve rôzne formy: pomoc pri odchode do dôchodku a pomoc na likvidáciu kapacít. Údaje uvedené v odôvodnení 33 ukazujú, že pomoc ACAL poskytnutá vo forme pomoci pri odchode do dôchodku nadviazala na vnútroštátnu schému pomoci pri predčasnom odchode do dôchodku financovanú v rámci politiky rozvoja vidieka od hospodárskeho roka 2009 – 2010. Kritériá zlučiteľnosti pomoci, ktoré sa majú zohľadniť, sú preto kritériá usmernení na roky 2007 – 2013. Pokiaľ ide o pomoc na likvidáciu kapacít, tabuľka v odôvodnení 21 ukazuje, že pomoc bola vyplatená v rámci hospodárskeho roku 2006 – 2007. Ustanovenia vyhlášky o pomoci (28) však ukazujú, že prvé rozhodnutia o poskytnutí pomoci boli s najväčšou pravdepodobnosťou prijaté v roku 2007, t. j. po dátume začiatku uplatňovania usmernení na roky 2007 – 2013. Tieto usmernenia teda slúžia aj ako referencia pre analýzu zlučiteľnosti predmetnej pomoci.

      Pomoc pri odchode do dôchodku

               (66)

               V bode 85 usmernení na roky 2007 – 2013 sa uvádza, že pomoc musí byť vyhradená pre primárnych výrobcov (poľnohospodárov). V bode 87 sa stanovuje, že Komisia vyhlási štátnu pomoc pri odchode do predčasného dôchodku za zlučiteľnú s článkom 87 ods. 3 písm. c) zmluvy [teraz článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ], ak spĺňa podmienky stanovené v článku 23 nariadenia (ES) č. 1698/2005. V bode 88 usmernení na roky 2007 – 2013 sa okrem iného stanovuje trvalé a definitívne ukončenie komerčných poľnohospodárskych činností.

               (67)

               V tomto prípade Komisia vzhľadom na odôvodnenie 33 poznamenáva, že pomoc ACAL vo forme pomoci pri odchode do dôchodku využívali len poľnohospodári, že schéma odchodu do predčasného dôchodku zavedená vo Francúzsku bola schválená v rámci politiky rozvoja vidieka, inými slovami, najmä preto, že bola v súlade s ustanoveniami článku 23 nariadenia (ES) č. 1698/2005 a že podmienky na jej schválenie vrátane zastavenia akejkoľvek poľnohospodárskej činnosti boli pri poskytovaní pomoci ACAL splnené.

               (68)

               Na základe toho Komisia dospela k záveru, že ustanovenia usmernení na roky 2007 – 2013 o pomoci pri odchode do predčasného dôchodku alebo pomoci na zastavenie poľnohospodárskych činností boli dodržané.

      Pomoc na zastavenie činnosti

               (69)

               V usmerneniach na obdobie 2007 – 2013 sa stanovujú tieto príslušné podmienky zlučiteľnosti:

                           —

                           pomoc musí byť vo všeobecnom záujme sektora [bod 144 písm. a)],

                           —

                           v prípade nadmernej kapacity musí byť táto pomoc súčasťou programu na reštrukturalizáciu s jasne vymedzenými cieľmi a špecifickým časovým harmonogramom, zber žiadostí nesmie prebiehať dlhšie než šesť mesiacov a ku skutočnej likvidácii kapacít musí dôjsť v lehote ďalších 12 mesiacov [bod 144 písm. b) a c)],

                           —

                           nesmie sa vyplatiť žiadna pomoc, ktorá by zasahovala do mechanizmov dotknutej spoločnej organizácie trhu, pričom schémy pomoci platné pre sektory, na ktoré sa vzťahujú výrobné limity alebo kvóty, sa budú preskúmavať na individuálnom základe [bod 144 písm. e)],

                           —

                           na strane príjemcu pomoci musí existovať dostatočná spoluúčasť. Táto spoluúčasť bude zvyčajne pozostávať z definitívneho a neodvolateľného rozhodnutia zrušiť alebo definitívne zlikvidovať príslušné výrobné kapacity. Toto bude zahŕňať buď úplnú likvidáciu kapacity príslušným podnikom, alebo – ak podnik vykonáva svoju činnosť na viac než jednom mieste výroby – zatvorenie konkrétneho výrobného zariadenia. Od príjemcu treba získať právne účinné záväzky, že zatvorenie je definitívne a nezvratné a že príjemca nezačne vykonávať tú istú činnosť niekde inde. Tieto záväzky sa musia vzťahovať aj na každého budúceho kupujúceho príslušného zariadenia [bod 144 písm. f)];

                           —

                           do programov likvidácie kapacít budú zahrnutí iba poľnohospodári, ktorí skutočne vykonávali výrobnú činnosť, a iba výrobné kapacity, ktoré sa počas posledných piatich rokov pred likvidáciou skutočne neustále využívali [bod 144 písm. g)],

                           —

                           oprávnené sú iba podniky, ktoré spĺňajú povinné minimálne normy [bod 144 písm. i)],

                           —

                           musí byť možné vylúčiť, že sa vyplatí pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu spoločností nachádzajúcich sa v ťažkostiach [bod 144 písm. j)],

                           —

                           schéma musí byť dostupná za rovnakých podmienok pre všetky hospodárske subjekty príslušného sektora [bod 144 písm. k)],

                           —

                           výška pomoci sa musí prísne obmedziť na náhradu za stratu hodnoty aktív plus vyplatenie stimulu, ktorý nesmie byť vyšší než 20 % hodnoty aktív [bod 144 písm. l)],

                           —

                           sektor by mal niesť najmenej za polovicu nákladov na túto pomoc [bod 144 písm. m)],

                           —

                           nesmie sa poskytnúť žiadna pomoc na vytvorenie nových výrobných kapacít v príslušnom sektore počas piatich rokov nasledujúcich po ukončení programu likvidácie kapacít [bod 144 písm. n)].

               (70)

               Vzhľadom na to, že podľa bodu 11 usmernení na roky 2007 – 2013 uplatňovanie článkov 107, 108 a 109 ZFEÚ na sektory, na ktoré sa vzťahuje spoločná organizácia trhu, podlieha ustanoveniam stanoveným v príslušných nariadeniach, prvá podmienka, ktorej dodržanie sa bude analyzovať, bude podmienka neprítomnosti zásahu do spoločnej organizácie trhov.

               (71)

               V článku 75 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa uvádza:
               „1.   S cieľom úspešne reštrukturalizovať výrobu mlieka alebo zlepšiť životné prostredie môžu členské štáty v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanovia pri zohľadnení oprávnených záujmov zainteresovaných strán:

                           a)

                           poskytnúť výrobcom, ktorí sa zaviažu natrvalo ukončiť celú svoju výrobu mlieka alebo jej časť a umiestniť takto uvoľnené individuálne kvóty do národnej rezervy, náhradu formou jednej alebo viacerých ročných splátok;

                           b)

                           na základe objektívnych kritérií stanoviť podmienky, za ktorých výrobcovia môžu od príslušného orgánu alebo subjektu určeného týmto orgánom získať oproti platbe na začiatku dvanásťmesačného obdobia opätovné pridelenie individuálnych kvót, ktoré definitívne uvoľnili iní výrobcovia na konci predchádzajúceho dvanásťmesačného obdobia za vyrovnanie v jednej alebo viacerých ročných splátkach, ktoré sa rovnajú vyššie uvedenej platbe;

                     […]“.

               (72)

               Vzhľadom na to, že v článku 75 sa presne opisujú mechanizmy, ktoré sú súčasťou schémy pomoci ACAL zavedenej Francúzskom a že ponecháva členským štátom slobodu prijať opatrenia na vykonanie schémy pomoci na zastavenie činnosti, Komisia dospela k záveru, že schéma pomoci ACAL nezasahuje do spoločnej organizácie trhov a nenarušuje jej riadne fungovanie.

               (73)

               Pokiaľ ide o záujem sektora, ktorý musí pomoc plniť, nemožno sa v tomto prípade odvolávať na neexistenciu nadmernej kapacity, ako sa preukazuje v odôvodnení 74, a pomoc ani nesúvisí s požiadavkami týkajúcimi sa zdravia či ochrany životného prostredia. Tieto kritériá však nie sú jediné, ktoré sa môžu uplatniť (ich prítomnosť je dostatočná na zdôvodnenie záujmu pomoci, ale to neznamená, že iné kritériá nemožno brať do úvahy), pričom v tomto prípade Komisia konštatuje, že argumenty predložené francúzskymi orgánmi (29) sú platné, a to nielen preto, že poskytnutie pomoci skutočne umožňuje uvoľniť výrobné možnosti prerozdelené s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť podnikov v režime kvót, ale aj preto, lebo použitý mechanizmus zodpovedá mechanizmu používanému v rámci príslušnej spoločnej organizácie trhov.

               (74)

               Pokiaľ ide o existenciu programu na reštrukturalizáciu s vymedzenými cieľmi a časovým harmonogramom v prípade nadmernej kapacity sektora, Komisia poznamenáva, že uvedené kritériá sú splnené z týchto dôvodov:

                           —

                           tento sektor sa môže považovať za sektor s nadmernou kapacitou: režim kvót na mlieko stanovený nariadením (ES) č. 1234/2007 [predtým nariadením (ES) č. 1788/2003] má za hlavný cieľ znížiť nerovnováhu medzi ponukou a dopytom na príslušnom trhu, ako aj z toho vyplývajúce štrukturálne prebytky, a tak dosiahnuť lepšiu rovnováhu na trhu [pozri odôvodnenie 36 nariadenia (ES) č. 1234/2007 a odôvodnenie 3 nariadenia (ES) č. 1788/2003],

                           —

                           poskytnutie pomoci ACAL je súčasťou schémy zameranej na reštrukturalizáciu výroby tým, že umožní poľnohospodárom, ktorí sa chcú stiahnuť z tohto sektora, opätovne sprístupniť množstvá, ktoré mohli vyrábať,

                           —

                           pokiaľ ide o časový harmonogram, vo vyhláškach, ktoré upravujú schému pomoci ACAL, sa stanovuje lehota na podanie žiadostí nie dlhšia než šesť mesiacov a lehota na zastavenie činnosti (čo v tomto prípade predstavuje likvidáciu kapacity, keďže kvóta sa zainteresovanej strane odoberie) kratšia ako jeden rok. Napríklad vo vyhláške z 23. júna 2009, ktorou sa riadi schéma pomoci ACAL na hospodársky rok 2009 – 2010, sa stanovuje, že žiadosti o pomoc sa musia predložiť najneskôr do 31. augusta 2009 a že k zastaveniu činnosti musí dôjsť najneskôr 31. marca 2010; vo vyhláškach týkajúcich sa ostatných hospodárskych rokov sa využívajú rovnaké lehoty s odchýlkou v závislosti od dátumu prijatia vyhlášky, ale stále v rámci obmedzení stanovených v usmerneniach na roky 2007 – 2013.

               (75)

               Pokiaľ ide o spoluúčasť, ktorá sa má ponúknuť, Komisia na základe odôvodnení 36, 37 a 38 poznamenáva, že na získanie pomoci sa musí príjemca definitívne vzdať celej kvóty na mlieko alebo jej časti. Hoci sa v bode 144 písm. f) uvádza, že spoluúčasť zvyčajne pozostáva z rozhodnutia úplne zlikvidovať výrobnú kapacitu, treba pripomenúť, že čiastočná likvidácia výrobnej kapacity sa v tomto prípade stanovila v rámci režimu kvót, ktorý sa riadi nariadením (ES) č. 1234/2007. V tejto súvislosti môže byť čiastočná likvidácia považovaná za dostatočnú spoluúčasť zo strany príjemcu. Okrem toho možno v tomto prípade vzdanie sa kvót prirovnať k účinnému zavretiu podniku. Pokiaľ ide o záväzky, ktoré sa majú prijať, príjemca je povinný predložiť osvedčenie potvrdzujúce definitívne ukončenie výroby a v budúcnosti nesmie požiadať o nové kvóty. V prípade čiastočného ukončenia vyhlásenia, ktoré sa majú poskytovať kupujúcemu z roka na rok, potvrdzujú skutočné zníženie výroby. Kritérium spoluúčasti je teda splnené.

               (76)

               Pokiaľ ide o kritérium oprávnenosti spojené s vykonávaním činnosti a využívaním výrobnej kapacity počas piatich rokov pred likvidáciou kapacity, Komisia poznamenáva, ako uviedli francúzske orgány (30), že príjemcovia musia skutočne vykonávať výrobnú činnosť, a teda využívať svoju kvótu, aby mohli pomoc využívať. Vyhlášky upravujúce schému pomoci ACAL síce neobsahujú žiaden odkaz na päťročné obdobie uvedené v bode 144 písm. g) usmernení, ale dodržanie tohto obdobia je dokázané metódou výpočtu samotnej pomoci, keďže, ako sa uvádza v odôvodnení 43, individuálne referenčné množstvo tvorí v priemere až 20 % množstiev pridelených počas piatich hospodárskych rokov, ktoré predchádzali žiadosti o pomoc ACAL, čo svedčí o výrobnej činnosti počas tohto obdobia. Komisia sa preto domnieva, že kritérium dĺžky trvania činnosti je splnené. Keďže je vhodné preskúmať pomoc uplatniteľnú na odvetvia, na ktoré sa vzťahujú výrobné obmedzenia alebo kvóty, na individuálnom základe, Komisia ďalej poukazuje na to, že ustanovenia nariadení (ES) č. 1788/2003 a (ES) č. 1234/2007 neobsahujú žiadnu informáciu o potrebe splniť toto päťročné kritérium.

               (77)

               Pokiaľ ide o dodržiavanie noriem, vysvetlenia poskytnuté francúzskymi orgánmi (31) dostatočne preukazujú, že kritérium je splnené.

               (78)

               Pokiaľ ide o možnosť vylúčenia podnikov v ťažkostiach z poskytovania pomoci, Komisia konštatuje, že kritériá uvedené v odôvodnení 41 zodpovedajú kritériám vymedzenia podniku v ťažkostiach v bode 10 písm. c) a bode 11 usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (32) z roku 2004, ktoré boli v platnosti v čase poskytnutia príslušnej pomoci. Komisia sa preto domnieva, že kritérium vylúčenia spoločností v ťažkostiach je splnené.

               (79)

               Pokiaľ ide o dostupnosť schémy pre všetkých prevádzkovateľov v sektore, Komisia poznamenáva, že jediné výnimky, ktoré existujú v schéme pomoci ACAL, sa týkajú výrobcov, ktorí porušujú platné právne predpisy, napríklad v oblasti životného prostredia či dodržiavania noriem. Keďže všetci, ktorí dodržiavajú právne predpisy, môžu mať prístup k tejto schéme, Komisia sa domnieva, že kritérium všeobecnej dostupnosti schémy pomoci je splnené.

               (80)

               Pokiaľ ide o obmedzenie pomoci na to, čo je nevyhnutné na kompenzáciu straty hodnoty aktív plus samotný finančný stimul obmedzený na 20 % tejto hodnoty, Komisia dospela k záveru, že nedochádza k žiadnej nadmernej kompenzácii skutočnej hodnoty kvóty vzhľadom na číselné údaje uvedené v odôvodnení 43, a najmä skutočnosť, že jedna zo zložiek individuálnych množstiev, ktorá predstavuje 20 % z nich, je automaticky vylúčená zo základu pre výpočet pomoci.

               (81)

               Pokiaľ ide o to, že aspoň polovicu nákladov by mal niesť sektor, Komisia na základe tabuľky uvedenej v odôvodnení 21 a vysvetlení poskytnutých francúzskymi orgánmi (33) konštatuje, že pomoc je vo veľkej miere financovaná zo systému TSST, v prípade ktorého financujú schému výrobcovia nákupom kvót. Najmä vzťah medzi sumami z TSST a sumami z iných zdrojov financovania ukazuje, že TSST (t. j. výrobcovia) prispieva k financovaniu pomoci ACAL viac ako 50 %. Komisia preto dospela k záveru, že kritérium, aby sektor znášal aspoň polovicu nákladov, je splnené.

               (82)

               Nakoniec, pokiaľ ide o zákaz vytvárania nových kapacít v príslušnom sektore počas piatich rokov po ukončení programu na likvidáciu kapacít, Komisia konštatuje, že toto kritérium nie je v tomto prípade relevantné, keďže cieľom schémy pomoci ACAL nie je zabezpečiť čisté zníženie výrobnej kapacity v sektore mlieka a mliečnych výrobkov na vnútroštátnej úrovni, ale zabezpečiť reštrukturalizáciu výroby v rámci vnútroštátnej kvóty v súlade s článkom 75 nariadenia (ES) č. 1234/2007 (34).

         VII.   ZÁVER

               (83)

               Komisia konštatuje, že náhrady uvedené v odôvodnení 16 neobsahujú žiadny prvok štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

               (84)

               Komisia takisto konštatuje, že pomoc ACAL bola udelená v súlade s usmerneniami na roky 2007 – 2013 a že sa môže v dôsledku toho vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, aj keď bola poskytnutá protiprávne v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Náhrady týkajúce sa dane stanovenej v článku 25 zákona č. 2005-1720 z 30. decembra 2005 určenej inštitúcii Établissement national des produits de l'agriculture et de la mer (France AgriMer) nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
   Článok 2
   Pomoc na zastavenie mliekarenskej činnosti (ACAL) financovaná od začiatku hospodárskeho roka 2006/2007 do konca hospodárskeho roka 2011/2012 predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Táto pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

      V Bruseli 27. septembra 2017

            Za Komisiu

         Phil HOGAN

            člen Komisie

      (1)  List SG-Greffe (2012) D/15827.

      (2)  Ú. v. EÚ C 361, 22.11.2012, s. 10.

      (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 1788/2003 z 29. septembra 2003 stanovujúce poplatky v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 123).

      (4)  Tento pojem zahŕňa aj „zrážky“ uvedené v rozhodnutí o začatí konania.

      (5)  Podľa údajov poskytnutých francúzskymi orgánmi sa náhrada nevypočítava z kvóty, ale z množstva prekračujúceho kvótu (pozri odôvodnenie 29).

      (6)  Systém nákupu kvót.

      (7)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis (Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5).

      (8)  Nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1).

      (9)  Ú. v. EÚ C 319, 27.12.2006, s. 1.

      (10)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárskej výroby (Ú. v. EÚ L 337, 21.12.2007, s. 35).

      (11)  Rozsudok Súdneho dvora z 26. septembra 1996, Francúzsko/Komisia, C-241/94, ECLI: EU:C:1996:353.

      (12)  Pozri odôvodnenie 13.

      (13)  Pozri odôvodnenie 25.

      (14)  Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1).

      (15)  Pozri odôvodnenie 29.

      (16)  Pozri odôvodnenie 16 druhú a tretiu zarážku.

      (17)  Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3.

      (18)  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1408/2013 z 18. decembra 2013 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárstva (Ú. v. EÚ L 352, 24.12.2013, s. 9).

      (19)  Nariadenie Komisie (ES) č. 1857/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na štátnu pomoc pre malé a stredné podniky (MSP) pôsobiace v poľnohospodárskej výrobe, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 70/2001 (Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006, s. 3).

      (20)  Smernica Rady 2000/75/ES z 20. novembra 2000 stanovujúca špecifické ustanovenia pre kontrolu a likvidáciu katarálnej horúčky oviec – modrého jazyka (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 74).

      (21)  Štátna pomoc SA.36009 – Francúzsko, pomoc na zastavenie mliekarenskej činnosti [dokument C(2013) 2762 final z 15. mája 2013].

      (22)  Pozri odôvodnenie 27.

      (23)  Pozri odôvodnenie 16.

      (24)  Vyhláška zo 16. augusta 2011 o vyberaní dane splatnej kupujúcimi a výrobcami mlieka, ktorí prekročili svoju individuálnu kvótu pre dodávky na hospodársky rok 2010 – 2011 (vyhláška o dodávkach na konci hospodárskeho roka).

      (25)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. septembra 1980 vo veci C-730/79, Philip Morris Holland BV/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:C:1980:209.

      (26)  Pozri predovšetkým rozsudok Súdneho dvora z 13. júla 1988 vo veci C-102/87, Francúzska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, ECLI:EU:C:1988:391.

      (27)  V roku 2011, ktorý patrí do obdobia, keď sa pomoc vyplácala, bolo Francúzsko druhým najväčším výrobcom mlieka v Únii s výrobou 25,27 milióna ton na trhu, kde obchod v rámci Spoločenstva predstavoval približne 14 miliónov ton, a to v prípade dovozu aj vývozu.

      (28)  Vyhláška z 28. augusta 2006 o udelení odškodnenia za úplné alebo čiastočné ukončenie výroby mlieka a zavedení osobitného systému prenosu referenčných množstiev mlieka na hospodársky rok 2006 – 2007.

      (29)  Pozri odôvodnenie 35.

      (30)  Pozri odôvodnenie 40.

      (31)  Pozri odôvodnenie 41.

      (32)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2. Obdobie platnosti týchto usmernení pôvodne plánované do 9. októbra 2009 bolo prvýkrát predĺžené do 9. októbra 2012 [oznámenie Komisie týkajúce sa predĺženia platnosti usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 156, 9.7.2009, s. 3)] a potom ešte raz [oznámenie Komisie týkajúce sa predĺženia platnosti usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach z 1. októbra 2004 (Ú. v. EÚ C 296, 2.10.2012, s. 3)], až kým neboli nahradené novými pravidlami, ktoré sa uplatňujú od 1. augusta 2014 [oznámenie Komisie – Usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 249, 31.7.2014, s. 1)].

      (33)  Pozri odôvodnenie 44.

      (34)  Pozri štátnu pomoc SA.36009 – Francúzsko, pomoc na zastavenie mliekarenskej činnosti.