title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 5. mája 2010 o absolutóriu za plnenie rozpočtu Výkonnej agentúry pre transeurópsku dopravnú sieť za rozpočtový rok 2008

text:
               25.9.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 252/37

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 5. mája 2010
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Výkonnej agentúry pre transeurópsku dopravnú sieť za rozpočtový rok 2008
   (2010/498/EÚ, Euratom)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2008 (1),
   so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskych spoločenstiev za rozpočtový rok 2008 – zväzok I [SEK(2009) 1089 – C7-0172/2009] (2),
   so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Výkonnej agentúry pre transeurópsku dopravnú sieť za rozpočtový rok 2008,
   so zreteľom na výročnú správu Komisie Európskemu parlamentu o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2007 [KOM(2009) 526] a na pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k tejto správe [SEK(2009) 1427],
   so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Súhrn výsledkov Komisie v oblasti riadenia za rok 2008 [KOM(2009) 256],
   so zreteľom na výročnú správu Komisie pre orgán udeľujúci absolutórium o vnútorných auditoch vykonaných v roku 2008 [KOM(2009) 419] a na pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tejto správe [SEK(2009) 1102],
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Výkonnej agentúry pre transeurópsku dopravnú sieť za rozpočtový rok 2008 spolu s odpoveďami agentúry (3),
   so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa spoľahlivosti účtovnej závierky a zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, ktoré poskytol Dvor audítorov v súlade s článkom 248 Zmluvy o ES (4),
   so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. decembra 2008 s názvom Smerom k jednotnému chápaniu koncepcie prípustného rizika chyby [KOM(2008) 866] a na pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k tomuto oznámeniu [SEK(2008) 3054],
   so zreteľom na odporúčanie Rady zo 16. februára 2010 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť výkonným agentúram za plnenie rozpočtu v rozpočtovom roku 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),
   so zreteľom na články 274, 275 a 276 Zmluvy o ES, články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a články 179a a 180b Zmluvy o Euratome,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a najmä na jeho články 55, 145, 146 a 147,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov Spoločenstva (6), a najmä na jeho článok 14 ods. 3,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1653/2004 z 21. septembra 2004, ktorým sa na základe nariadenia Rady (ES) č. 58/2003 o štatúte výkonných agentúr poverených určitými úlohami týkajúcimi sa riadenia programov Spoločenstva stanovuje vzorové finančné nariadenie pre výkonné agentúry (7), a najmä na jeho článok 66 prvý a druhý odsek,
   so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2007/60/ES z 26. októbra 2006, ktorým sa zriaďuje Výkonná agentúra pre transeurópsku dopravnú sieť podľa nariadenia Rady (ES) č. 58/2003 (8),
   so zreteľom na článok 76 rokovacieho poriadku a prílohu VI k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská príslušných výborov (A7-0099/2010),

               A.

               keďže podľa článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Komisia v spolupráci s členskými štátmi plní rozpočet na vlastnú zodpovednosť v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia;

               1.

               udeľuje riaditeľovi Výkonnej agentúry pre transeurópsku dopravnú sieť absolutórium za plnenie rozpočtu agentúry za rozpočtový rok 2008;

               2.

               uvádza svoje poznámky v uznesení, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2008, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie spolu s rozhodnutím o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2008, oddiel III – Komisia, a uznesením, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou týchto rozhodnutí, postúpil riaditeľovi Výkonnej agentúry pre transeurópsku dopravnú sieť, Rade, Komisii, Súdnemu dvoru Európskej únie a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Jerzy BUZEK

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ L 71, 14.3.2008.

      (2)  Ú. v. EÚ C 273, 13.11.2009, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 304, 15.12.2009, s. 71.

      (4)  Ú. v. EÚ C 273, 13.11.2009, s. 122.

      (5)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (6)  Ú. v. ES L 11, 16.1.2003, s. 1.

      (7)  Ú. v. EÚ L 297, 22.9.2004, s. 6.

      (8)  Ú. v. EÚ L 32, 6.2.2007, s. 88.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 252/39

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 5. mája 2010
   s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutí o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2008, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2008 (1),
   so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskych spoločenstiev za rozpočtový rok 2008 – zväzok I [SEK(2009) 1089 – C7-0172/2009] (2),
   so zreteľom na výročnú správu Komisie Európskemu parlamentu o následných opatreniach k rozhodnutiam o udelení absolutória za rok 2007 [KOM(2009) 526] a na pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k tejto správe [SEK(2009) 1427],
   so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Súhrn výsledkov Komisie v oblasti riadenia za rok 2008 [KOM(2009) 256],
   so zreteľom na výročnú správu Komisie pre orgán udeľujúci absolutórium o vnútorných auditoch vykonaných v roku 2008 [KOM(2009) 419] a na pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tejto správe [SEK(2009) 1102],
   so zreteľom na správu Komisie s názvom Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2008 [SEK(2010) 178 a SEK(2010) 196],
   so zreteľom na zelenú knihu s názvom Európska iniciatíva týkajúca sa transparentnosti, ktorú Komisia prijala 3. mája 2006 [KOM(2006) 194],
   so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov č. 2/2004 k modelu jednotného auditu (a návrh rámca vnútornej kontroly Spoločenstva) (3),
   so zreteľom na oznámenie Komisie o orientačnom pláne k integrovanému rámcu vnútornej kontroly [KOM(2005) 252],
   so zreteľom na Akčný plán Komisie na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly [KOM(2006) 9], správu o Akčnom pláne Komisie na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly [KOM(2008) 110] a pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k tejto správe [SEK(2008) 259],
   so zreteľom na správu o vplyve Akčného plánu Komisie na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly [KOM(2009) 43],
   so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov č. 6/2007 k ročným súhrnom členských štátov, národným vyhláseniam členských štátov a auditom národných kontrolných orgánov týkajúcim sa finančných prostriedkov EÚ (4),
   so zreteľom na Akčný plán Komisie na posilnenie úlohy dohľadu Komisie v rámci spoločného riadenia štrukturálnych opatrení [KOM(2008) 97] a predbežnú správu o opatreniach nadväzujúcich na akčný plán [SEK(2009) 1463],
   so zreteľom na správu Komisie o pokroku Bulharska v rámci mechanizmu spolupráce a overovania [KOM(2009) 402] a na doplňujúci dokument pripojený k tejto správe [SEK(2009) 1074],
   so zreteľom na správu Komisie o pokroku Rumunska v rámci mechanizmu spolupráce a overovania [KOM(2009) 401] a na doplňujúci dokument pripojený k tejto správe [SEK(2009) 1073],
   so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2008 spolu s odpoveďami inštitúcií (5) a na osobitné správy Dvora audítorov,
   so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa spoľahlivosti účtovnej závierky a zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, ktoré poskytol Dvor audítorov v súlade s článkom 248 Zmluvy o ES (6),
   so zreteľom na oznámenie Komisie zo 16. decembra 2008 s názvom Smerom k jednotnému chápaniu koncepcie prípustného rizika chyby [KOM(2008) 866] a na pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k tomuto oznámeniu [SEK(2008) 3054],
   so zreteľom na odporúčanie Rady zo 16. februára 2010 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť Komisii za plnenie rozpočtu v rozpočtovom roku 2008 (5826/2010 – C7-0054/2010),
   so zreteľom na odporúčanie Rady zo 16. februára 2010 o absolutóriu, ktoré sa má udeliť výkonným agentúram za plnenie rozpočtu v rozpočtovom roku 2008 (5828/2010 – C7-0055/2010),
   so zreteľom na články 274, 275 a 276 Zmluvy o ES, články 317, 318 a 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a články 179a a 180b Zmluvy o Euratome,
   so zreteľom na medzinárodné audítorské štandardy a medzinárodné účtovné štandardy, najmä tie, ktoré sa vzťahujú na verejný sektor,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (7), a najmä na jeho články 55, 145, 146 a 147,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov Spoločenstva (8), a najmä na jeho článok 14 ods. 2 a 3,
   so zreteľom na článok 76 rokovacieho poriadku a prílohu VI k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanoviská príslušných výborov (A7-0099/2010),

               A.

               keďže článok 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie stanovuje, že zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ nesie Komisia v spolupráci s členskými štátmi, ktoré musia s Komisiou spolupracovať s cieľom zabezpečiť, že rozpočtové prostriedky sa využívajú v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia;

               B.

               keďže v článku 287 ods. 1 druhom pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa od Dvora audítorov vyžaduje, aby Európskemu parlamentu a Rade poskytoval vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, pričom toto vyhlásenie možno doplniť o osobitný posudok každej hlavnej oblasti činnosti EÚ;

               C.

               keďže osobitnou črtou vykonávania hlavných politík EÚ je tzv. spoločné hospodárenie Komisie a členských štátov s rozpočtom Spoločenstva, na základe ktorého členské štáty spravujú 80 % výdavkov Spoločenstva;

               D.

               keďže zlepšovanie finančného hospodárenia v EÚ je nutné podporovať dôkladným monitorovaním pokroku Komisie a členských štátov a keďže členské štáty by mali prevziať zodpovednosť za hospodárenie s finančnými prostriedkami EÚ, a tým zabezpečiť dokončenie integrovaného rámca vnútornej kontroly v EÚ s cieľom získať kladné vyhlásenie o vierohodnosti;

               E.

               keďže Európsky parlament vo svojich posledných piatich uzneseniach o absolutóriu poukázal na naliehavú potrebu zaviesť na vhodnej politickej úrovni národné vyhlásenia, ktoré by sa vzťahovali na všetky finančné prostriedky EÚ v spoločnom hospodárení, aby každý členský štát mohol prevziať zodpovednosť za hospodárenie s prijatými prostriedkami EÚ;

               F.

               keďže uplatňovanie bodu 44 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (9) (MID) a článku 53b ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách by v súvislosti s ročnými súhrnmi dostupných auditov a vyhlásení malo predstavovať významný prínos k zlepšeniu hospodárenia s rozpočtom EÚ;

               G.

               keďže Dvor audítorov vo svojom vyššie spomenutom stanovisku č. 6/2007 taktiež zdôraznil, že národné vyhlásenia možno považovať za nový prvok vnútornej kontroly prostriedkov EÚ a že by mohli prispieť k zlepšeniu kontroly finančných prostriedkov EÚ v oblastiach spoločného hospodárenia;

               H.

               keďže práca parlamentného Výboru pre kontrolu rozpočtu vo všeobecnosti a postup udelenia absolutória konkrétne sú procesom, ktorého cieľom je potvrdiť úplnú zodpovednosť Komisie ako celku a jej jednotlivých členov, ako aj zodpovednosť všetkých ostatných príslušných zúčastnených strán, ktorých najvýznamnejšiu časť tvoria členské štáty, za finančné hospodárenie v EÚ v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie, čím sa vytvorí stabilnejší základ pre prijímanie rozhodnutí;

               I.

               keďže parlamentný Výbor pre rozpočet by mal v najbližšom rozpočtovom postupe riadne zohľadniť výsledky a odporúčania vyplývajúce z postupu udelenia absolutória za rok 2008;

               J.

               keďže odporúčanie Rady týkajúce sa absolutória by preto, aby slúžilo na konštruktívny účel, malo byť zamerané na zvýšenie reformného úsilia a zodpovednosti členských štátov s cieľom odstraňovať problémy, ktoré odhalil Dvor audítorov, a zabezpečiť lepšie finančné hospodárenie v EÚ;

               K.

               keďže súčasný harmonogram udeľovania absolutória je príliš dlhý vzhľadom na potrebu čo najrýchlejšieho zavedenia nápravných opatrení a reforiem požadovaných Európskym parlamentom v rámci jeho kontrolnej právomoci; keďže ročná účtovná závierka sa musí vypracovať pred koncom prvého štvrťroku roku, ktorý nasleduje po kontrolovanom rozpočtovom roku, aby Dvor audítorov mohol predložiť svoju správu pred koncom druhého štvrťroku roku, ktorý nasleduje po kontrolovanom rozpočtovom roku;

               L.

               keďže článok 83 nariadenia Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev (10), ustanovuje, že dôchodky sa kryjú z rozpočtu a že členské štáty spoločne ručia za vyplácanie týchto dávok v súlade so stupnicou stanovenou na financovanie takýchto výdavkov; keďže zamestnanci platia späť do všeobecného rozpočtu určitý podiel zo svojich platov, aby sa tak zúčastňovali na financovaní dôchodkového systému;

               M.

               keďže článok 83 nariadenia (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ustanovuje kolektívnu záruku členských štátov, čo znamená, že táto záruka sa môže použiť v prípade zlyhania jedného alebo viacerých členských štátov, a zároveň umožňuje domnievať sa, že EÚ má nárok voči členským štátom, ktoré prijali tento záväzok;

      HORIZONTÁLNE OTÁZKY

      Prvoradé znepokojenia a ciele, ktoré sa majú dosiahnuť

               1.

               na začiatku nového funkčného obdobia Komisie naďalej vyjadruje obavy nad nahromadenými problémami pretrvávajúcimi z predchádzajúceho funkčného obdobia Komisie, medzi ktoré patrí najmä:

                           —

                           stále vysoká miera chýb v platbách,

                           —

                           pomalé spätné získavanie neoprávnených platieb a

                           —

                           bezprecedentne vysoká miera prenesených rozpočtových prostriedkov;

               2.

               víta počiatočné signály kolegiálneho prístupu novej Komisie vyjadrené účasťou členov Komisie Lászlóa Andora, Johannesa Hahna a Algirdasa Šemetu na diskusiách s parlamentným Výborom pre kontrolu rozpočtu a očakáva presvedčivé vyhlásenie členov Komisie Janusza Lewandowského a Algirdasa Šemetu, v ktorom prisľúbia opatrenia v týchto oblastiach: vyhlásenia o vierohodnosti od členských štátov, návrhy týkajúce sa prípustného rizika chyby, zjednodušenie a transparentnosť, ako aj trustové fondy pokrývajúce vonkajšiu činnosť, a ďalej sa domnieva, že v tom musia byť zahrnuté aj ďalšie kroky v oblasti korekcií a spätného získavania prostriedkov, ako aj systémov vnútornej kontroly;

               3.

               domnieva sa, že chyby vo výdavkoch bránia účinnému dosahovaniu cieľov politík EÚ, a opakovane zdôrazňuje, že oblasti politík s mierou chýb nižšou ako 2 % stále tvoria len 47 % rozpočtu EÚ, čo predstavuje nárast iba o 9 % medzi rokmi 2005 a 2008; domnieva sa, že takáto miera medziročného zlepšenia je stále nedostatočná, a poukazuje na to, že napriek určitým zlepšeniam sa miera chýb nad 5 % stále vyskytuje v oblastiach politík, ktoré tvoria 31 % rozpočtu, a miera chýb 2 % až 5 % vo zvyšných 22 %;

               4.

               žiada Komisiu, aby mu pripravila a predložila nový program na obdobie po roku 2010, ktorý zabezpečí rýchlejší pokles miery chýb s cieľom dosiahnuť do roku 2014 „zelené“ hodnotenie Dvora audítorov pre ďalších 20 % rozpočtu, pričom Dvor audítorov žiada predbežné zmeny v záujme novej metodiky, ktorá má vykazovať špecifické miery chýb v rámci rozpočtovej kapitoly Kohézna politika a rozlišovať medzi platbami vykonanými podľa právnych predpisov platných na obdobie rokov 2000 – 2006 a na obdobie rokov 2007 – 2013; domnieva sa, že dosiahnutie tohto cieľa je neodmysliteľnou súčasťou získania plnej protihodnoty za výdavky EÚ v budúcnosti a pokroku smerom ku kladnému vyhláseniu o vierohodnosti;

               5.

               žiada predsedu Komisie, aby informoval Európsky parlament o tom, ako bude Komisia konať koordinovanejším spôsobom, aby dokázala vyriešiť zostávajúce nedostatky vo finančných systémoch a významne znížiť mieru chýb v zmysle vyššie uvedeného;

      Spoľahlivosť účtovnej závierky a zákonnosť príslušných transakcií

               6.

               s uspokojením berie na vedomie kladné stanovisko Dvora audítorov k spoľahlivosti konečnej ročnej účtovnej závierky, ako aj jeho vyhlásenie, že účtovná závierka vo všetkých významných hľadiskách verne vyjadruje finančnú situáciu Spoločenstiev a výsledky transakcií a tokov hotovosti k 31. decembru 2008;

               7.

               nepovažuje za normálne, aby sa v ročnej účtovnej závierke uvádzal záporný vlastný kapitál vo výške 51 400 000 000 EUR, a pýta sa, či by sa sumy, ktoré majú uhradiť členské štáty, nemali uvádzať ako aktíva, keďže ide o určitý záväzok týkajúci sa dôchodkov zamestnancov, ktoré sa odhadujú na 37 000 000 000 EUR; berie na vedomie vysvetlenia účtovníka Komisie v tom zmysle, že sa riadne uplatnili medzinárodné účtovné štandardy vzťahujúce sa na verejný sektor; navrhuje, aby sa preskúmala možnosť vytvorenia spoločného penzijného fondu Spoločenstva s cieľom externalizovať takéto finančné záväzky voči zamestnancom;

               8.

               napriek tomu však vyjadruje znepokojenie nad pripomienkami Dvora audítorov, ktoré sa týkajú nedostatkov zistených v určitých orgánoch a generálnych riaditeľstvách Komisie v systéme účtovania faktúr/výkazov nákladov a predbežného financovania, čo ohrozuje kvalitu finančných informácií;

               9.

               víta bezvýhradné stanovisko Dvora audítorov v prípade príjmov, záväzkov pre všetky skupiny politík a platieb súvisiacich s účtovnou závierkou skupín politík Vzdelávanie a občianstvo a Administratívne a iné výdavky, ktoré sú zo všetkých významných hľadísk zákonné a správne;

               10.

               žiada Dvor audítorov, aby pri najbližšom udeľovaní absolutória poskytol vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, ako sa vyžaduje v článku 287 ods. 1 druhom pododseku Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podobne ako to robí v súvislosti so spoľahlivosťou účtovnej závierky;

               11.

               víta úsilie Komisie podporovať a uplatňovať zlepšené postupy kontroly a riadenia, ktoré povedú k zlepšeniu v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, pričom sa zníži chybovosť zistená Dvorom audítorov v príslušných transakciách v určitých výdavkových oblastiach (politiky Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje, Výskum, energetika a doprava a Vzdelávanie a občianstvo);

               12.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že vyhlásenie o vierohodnosti zostáva s výhradou (čiže negatívne) v prípade veľmi dôležitých oblastí výdavkov Spoločenstva v rozpočte na rok 2008 (Rozvoj vidieka, Štrukturálne opatrenia, Výskum, energetika a doprava, Vonkajšie činnosti na úrovni implementačných organizácií a Rozšírenie), kde sa stále vo veľkom rozsahu vyskytujú významné chyby v prípade platieb;

               13.

               uznáva, že v oznámení o vplyve akčného plánu Komisie na posilnenie jej dozornej úlohy v rámci spoločného hospodárenia v oblasti štrukturálnych opatrení Komisia uvádza, že v ňom načrtnuté kroky boli uskutočnené; berie na vedomie, že predbežné výsledky ukazujú chybovosť vo výdavkoch v období rokov 2007 – 2013 približne 5 %; očakáva však širší prínos pre kohéznu politiku, v ktorej sa naďalej vyskytujú veľmi veľké problémy napriek pokroku, ktorý Komisia uskutočnila smerom k efektívnejšiemu využívaniu prostriedkov EÚ a čo sa týka celkových podmienok kontroly;

               14.

               rovnako sa domnieva, pokiaľ ide o výskum, energetiku a dopravu a vonkajšiu pomoc, rozvojovú pomoc a rozšírenie, že Akčný plán Komisie na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly by už mal prinášať prospech a že Komisia by mala byť schopná poskytnúť sériu ukazovateľov a deskriptorov na posúdenie dosahu tohto akčného plánu;

               15.

               berie však na vedomie pripomienku Dvora audítorov, že zatiaľ nie je možné stanoviť, či mal akčný plán merateľný dosah na systémy dohľadu a kontroly a v nadväznosti na to na správnosť transakcií (bod 2.28 výročnej správy za rok 2008), a naliehavo žiada Komisiu, aby vykonala primerané kroky s cieľom zaistiť, že pre postup udeľovania absolutória za rok 2009 budú zavedené ukazovatele na meranie dosahu akčného plánu;

               16.

               žiada Komisiu, aby predložila návrhy na skrátenie lehôt súvisiacich s postupom udeľovania absolutória, aby sa hlasovanie v pléne mohlo uskutočniť v priebehu roka nasledujúceho po kontrolovanom rozpočtovom roku;

      Informácie a rámec vyhlásenia o vierohodnosti

               17.

               víta prácu, ktorú vykonal Dvor audítorov s cieľom ďalšieho zvýšenia jasnosti prístupu k vyhláseniu o vierohodnosti, pokiaľ ide o faktory prispievajúce ku každoročne efektívnejším a účinnejším systémom kontroly v každom sektore a kvalitu špecifických častí správy Dvora audítorov, napríklad časti týkajúcej sa štrukturálnych opatrení, a vyzýva Dvor audítorov, aby naďalej pravidelne informoval Európsky parlament;

               18.

               domnieva sa, že hodnotenie hospodárenia Komisie s finančnými prostriedkami EÚ, ktoré Dvor audítorov vykonáva každoročne od prijatia Maastrichtskej zmluvy, sa ukázalo ako užitočný nástroj na zlepšenie hospodárenia s týmito prostriedkami, a uznáva, že Komisia vyvinula značné úsilie na zlepšenie hospodárenia; žiada však členské štáty, aby preukázali väčšiu odhodlanosť zlepšiť využívanie prostriedkov;

               19.

               poukazuje na zlepšenie dosiahnuté od nadobudnutia platnosti Zmluvy z Nice, pretože vyhlásenie Dvora audítorov o vierohodnosti týkajúce sa spoľahlivosti účtovnej závierky a zákonnosti a správnosti príslušných transakcií možno doplniť o osobitné hodnotenie každej hlavnej oblasti činnosti EÚ (terajší článok 287 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie);

               20.

               napriek tomu sa však nazdáva, že len jedno celkové a ročné hodnotenie neodráža komplexnú štruktúru financií Európskych spoločenstiev, a ďalej sa domnieva, že stále negatívne ročné hodnotenie aj po 15 po sebe nasledujúcich rokoch môže vyvolávať negatívne vnímanie medzi občanmi, ktorí nerozumejú, prečo Dvor audítorov udeľuje vždy negatívne stanovisko;

      Revízia zmlúv: reforma vyhlásenia o vierohodnosti

               21.

               berie na vedomie, že podľa článku 48 ods. 2 Zmluvy o EÚ v znení Lisabonskej zmluvy má Európsky parlament posilnenú úlohu v postupe revízie zmlúv, pričom má zaručené právo iniciatívy na predkladanie návrhov na zmenu a doplnenie zmlúv Rade, t. j. aj v prípade vyhlásenia o vierohodnosti;

               22.

               vyzýva na zamyslenie sa nad možnosťou oddelených vyhlásení o vierohodnosti v budúcnosti, ktoré by sa poskytovali jednak za odvetvie/oblasť politiky a jednak za viacročný program, aby sa dosiahla lepšia zhoda medzi metodikou Dvora audítorov a viacročným a odvetvovým charakterom financií Európskych spoločenstiev;

               23.

               konštatuje, že podľa sústavných tvrdení Komisie „viacročný charakter“ daných výdavkov znamená, že väčšinu chýb možno zistiť a napraviť pred uzavretím príslušných programov; ďalej poznamenáva, že podľa názoru Dvora audítorov v súčasnosti nie sú k dispozícii dostatočné informácie na podporu tohto tvrdenia;

      Rozpočtové hospodárenie

               24.

               vyjadruje obavu z toho, že nesplatené rozpočtové záväzky (nevyužité záväzky prenesené na použitie do budúcich rokov), najmä pri viacročných programoch, sa v roku 2008 zvýšili o 16,4 miliardy EUR (11,8 %) na 155 miliárd EUR (bod 3.9 výročnej správy za rok 2008), pričom uznáva, že v niektorých prípadoch je to z dôvodu oneskorení v počiatočnej fáze nových programov, kým v iných prípadoch je to dôsledkom nedostatkov v procese plánovania rozpočtu; vyjadruje obavu, že nevyužité prostriedky každoročne predstavujú stratené príležitosti na realizáciu politík a programov EÚ;

               25.

               berie však na vedomie, že aj keď nesplatené rozpočtové záväzky pri diferencovaných výdavkoch zostávajú na veľmi vysokej úrovni a prekračujú celkové viazané rozpočtové prostriedky na rok 2008, Dvor audítorov taktiež zdôrazňuje, že väčšina nesplatených rozpočtových záväzkov v súčasnosti pochádza z roku 2007 a 2008, a preto súvisí so súčasným finančným rámcom (bod 3.15 výročnej správy za rok 2008);

               26.

               víta skutočnosť, že automatické zrušenie viazanosti by malo predísť problémom v súčasnom období financovania, no naďalej je znepokojený tým, že najväčší podiel nesplatených rozpočtových záväzkov sa týka kohéznej oblasti a je spojený s neexistenciou postupu zrušenia viazanosti v období rokov 2000 – 2006;

               27.

               žiada členské štáty, aby predložili zvyšné dokumenty o hodnotení zhody systémov riadenia a kontroly čo najskôr a v dostatočnej kvalite s cieľom predísť ďalšiemu oneskoreniu v priebežných platbách a ďalšiemu nárastu nesplatených rozpočtových záväzkov;

               28.

               žiada Komisiu, aby poskytla Európskemu parlamentu prehľad o pridelenej rozpočtovej podpore za roky 2005 až 2009 podľa krajín a fondov;

      Spätné získavanie finančných prostriedkov

               29.

               berie na vedomie určité zlepšenie pri spätnom získavaní finančných prostriedkov, no je naďalej znepokojený pretrvávajúcimi problémami spojenými s neoprávnene vyplatenými finančnými prostriedkami Spoločenstva a zlou kvalitou poskytnutých informácií o nápravných mechanizmoch uplatňovaných na úrovni členských štátov; upozorňuje, že je naliehavo potrebné snažiť sa o 100 % spätné získanie neoprávnene vyplatených finančných prostriedkov;

               30.

               víta informácie, ktoré poskytla Komisia o finančných korekciách vykonaných v jednotlivých členských štátoch do septembra 2009, avšak vyjadruje obavy, že z ročného charakteru správy Dvora audítorov vyplýva nesúlad s kumulatívnymi údajmi poskytnutými Komisiou, v dôsledku čoho je nemožné kompletne zhodnotiť výkonnosť len za daný rok 2008;

               31.

               žiada Komisiu, aby zlepšila efektívnosť a účinnosť viacročných systémov spätného získavania prostriedkov, a to aj na úrovni členských štátov, a skonsolidovala údaje o spätne získaných prostriedkoch a finančných korekciách s cieľom poskytnúť spoľahlivé údaje, ktoré možno porovnať medzi jednotlivými oblasťami politík a spôsobmi hospodárenia s finančnými prostriedkami; žiada Komisiu, aby informovala Európsky parlament v poznámkach k účtovnej závierke, aby mohol získať celkový prehľad;

               32.

               žiada Komisiu, aby predkladala úplné a spoľahlivé údaje o finančných korekciách, a najmä o spätne získaných prostriedkoch, s uvedením príslušného členského štátu, presného rozpočtového riadka a roku, na ktorý sa jednotlivé spätne získané prostriedky vzťahujú [ako už bolo uvedené v správe o absolutóriu za rok 2006 (11)], pretože iný spôsob predkladania neumožňuje dôslednú kontrolu;

               33.

               pripomína svoju požiadavku, aby Komisia vytvárala pre každý fond ročnú klasifikáciu podľa členských štátov a aby ju spolu so zistenou mierou chýb – so zohľadnením dosahu nápravných mechanizmov aj bez neho – postupovala Európskemu parlamentu aktívnym, transparentným a ľahko prístupným spôsobom;

               34.

               vyzýva Dvor audítorov, aby vyjadril svoje poznámky k takémuto zoznamu na základe vlastných zistení;

      Pozastavenie platieb

               35.

               poukazuje na význam konečných rozhodnutí a nápravných opatrení prijatých s cieľom odstrániť financovanie z prostriedkov EÚ v prípade výdavkov, ktoré neboli vynaložené v súlade s právnymi predpismi EÚ, a opakovane žiada, aby sa presne uviedol rozpočtový okruh a rok, na ktorý sa vzťahujú jednotlivé spätne získané prostriedky;

               36.

               uisťuje Komisiu o svojej plnej podpore pri prísnom uplatňovaní právnych predpisov týkajúcich sa pozastavenia platieb a víta už začaté opatrenia s cieľom neuskutočniť prevod finančných prostriedkov v prípade, ak Komisia nemá absolútnu záruku, pokiaľ ide o spoľahlivosť systémov riadenia a kontroly členského štátu, ktorý je prijímateľom daných finančných prostriedkov;

               37.

               upriamuje pozornosť na príklad Grécka, kde sa zdá, že významné finančné korekcie dosiahnuté rozhodnutím Komisie vyústili do lepšej výkonnosti v niektorých oblastiach; vyzýva Komisiu, aby identifikovala tieto oblasti, a pripomína, že čo sa týka integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS), nebol poskytnutý žiadny dôkaz, že akčný plán zostavený a realizovaný gréckymi orgánmi bol účinný (výročná správa za rok 2008, bod 2.5);

               38.

               domnieva sa, že v prípade opakovaných výhrad v súvislosti s výdavkovými programami v danom členskom štáte pozastavenie prostriedkov ako nátlakový prostriedok prispeje k vyššiemu úsiliu členských štátov o správne využívanie prijatých prostriedkov EÚ;

               39.

               vyzýva Komisiu, aby zjednodušila pravidlá a uplatňovala platné právne predpisy týkajúce sa pozastavenia platieb v potrebných prípadoch a aby včas informovala Európsky parlament, Radu a Dvor audítorov o pozastaveniach platieb a ich výsledkoch;

      Ročné súhrny

               40.

               domnieva sa, že ročné súhrny s prehľadom dostupných auditov a vyhlásení, ktoré musia členské štáty poskytovať v súlade s MID a článkom 53b ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách, by mali byť prvým krokom na zavedenie národných vyhlásení o hospodárení vo všetkých členských štátoch;

               41.

               víta vyhlásenie medziparlamentnej konferencie o zlepšovaní zodpovednosti jednotlivých členských štátov za fondy EÚ, ktorá sa konala v Haagu 28. a 29. januára 2010, v ktorom sa odporúča, aby sa zaviedli alebo posilnili nástroje vnútroštátnej politiky, ktoré prispejú k zlepšeniu kontroly a riadenia výdavkov EÚ v členských štátoch, a aby nástroje využívané na hospodárenie s prostriedkami EÚ a v súvislosti so zodpovednosťou za tieto prostriedky, napr. výročné správy, obsahovali prvky spoločného rámca EÚ, aby bolo možné vykonávať porovnania a identifikovať osvedčené postupy, ako aj urobiť krok vpred smerom k národným vyhláseniam o hospodárení;

               42.

               zdôrazňuje potrebu posilniť úlohu ročných súhrnov v nadchádzajúcej revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách, ako aj zlepšiť kvalitu, homogénnosť a porovnateľnosť údajov poskytovaných členskými štátmi s cieľom zabezpečiť ich prínos v oblasti kontroly finančných prostriedkov EÚ;

               43.

               víta informácie o ročných súhrnoch prijatých v roku 2009, ktoré Európskemu parlamentu poskytla Komisia, a vyzýva Komisiu, aby zverejnila všetky ročné súhrny všetkých členských štátov s cieľom zvýšiť transparentnosť a verejnú zodpovednosť; vyzýva Komisiu, aby na základe prijatých ročných súhrnov analyzovala silné a slabé miesta národného systému riadenia a kontroly finančných prostriedkov EÚ za každý členský štát;

               44.

               domnieva sa, že je nanajvýš dôležité, aby Komisia predložila správu o kvalite týchto ročných súhrnov a aby zvýšila hodnotu procesu tým, že označí spoločné problémy, možné riešenia alebo osvedčené postupy a použije tieto informácie vo svojej dozornej funkcii;

               45.

               domnieva sa, že táto komparatívna analýza by mala byť predložená Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru audítorov do konca roka 2010 a mala by byť krátko nato zverejnená;

               46.

               vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že všeobecné usmernenie týkajúce sa ročných súhrnov bude od všetkých členských štátov vyžadovať jednotnú metodiku a analytický rozsah; berie na vedomie zámer Komisie revidovať usmernenie takým spôsobom, aby zjednodušilo požiadavky na prekladanie správ a poskytlo lepšie usmernenie, pokiaľ ide o osvedčené postupy; žiada Komisiu, aby využila túto príležitosť a do usmernenia zaradila rámec pre národné vyhlásenia o hospodárení pre tie členské štáty, ktoré sa rozhodnú pre ich zavedenie, a aby rozvinula svoj prístup založený na stimuloch;

      Národné vyhlásenia o hospodárení

               47.

               víta dobrovoľnú iniciatívu Dánska, Holandska, Švédska a Spojeného kráľovstva vypracovať národné vyhlásenie o hospodárení; všíma si však veľké rozdiely medzi týmito štyrmi národnými iniciatívami; vrelo víta list holandskej a švédskej vlády, v ktorom žiadajú Komisiu, aby vydala usmernenie týkajúce sa definície kľúčových aspektov národného vyhlásenia, ktoré by mohlo slúžiť ako cenný zdroj informácií aj pre iné členské štáty; vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek týmto iniciatívam väčšina ostatných členských štátov národné vyhlásenie ešte len musí zaviesť;

               48.

               pripomína svoju požiadavku na zavedenie národných vyhlásení o hospodárení [odsek 32 jeho uznesenia z 23. apríla 2009 (12) pripojeného k rozhodnutiu o absolutóriu za rok 2007];

               49.

               upriamuje pozornosť na článok 317 prvý odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie (bývalý článok 274 Zmluvy o ES), ktorý teraz stanovuje, že Komisia „plní rozpočet v spolupráci s členskými štátmi“, a je naďalej presvedčený, že prostredníctvom získania národných vyhlásení o hospodárení zahrnujúcich všetky finančné prostriedky EÚ v rámci spoločného hospodárenia, ako to Európsky parlament požadoval v uzneseniach o absolutóriu z posledných piatich rokov, sa dosiahne pokrok;

               50.

               upozorňuje na článok 317 druhý odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa stanovujú určité, zatiaľ nedefinované povinnosti členských štátov v oblasti kontroly a auditu a z toho vyplývajúce zodpovednosti; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr využila nové znenie článku 317 na zavedenie povinného národného vyhlásenia o hospodárení; taktiež odkazuje na článok 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorý poskytuje Komisii nové nástroje na dosiahnutie spravodlivej a jednotnej implementácie právne záväzných aktov EÚ;

               51.

               vyzýva Komisiu, aby v rámci revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách navrhla povinnosť členských štátov vydávať národné vyhlásenia o hospodárení podpísané na primeranej politickej úrovni a osvedčené najvyšším vnútroštátnym kontrolným orgánom ako prostriedok administratívneho odbremenenia, ako aj lepšej správy finančných prostriedkov v rámci spoločného hospodárenia;

               52.

               v súlade s článkom 287 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie žiada, aby sa v oblasti kontroly spoločného hospodárenia posilnila spolupráca medzi národnými audítorskými orgánmi a Dvorom audítorov;

               53.

               navrhuje, aby národné audítorské orgány ako nezávislí externí audítori vydávali v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi národné osvedčenia o audite hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ; žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť zmeny a prispôsobenia harmonogramu udeľovania absolutória s cieľom umožniť včasné audity týchto národných vyhlásení o hospodárení externými (národnými) audítormi;

               54.

               je hlboko znepokojený dokázanou manipuláciou finančnej štatistiky a daňovými únikmi v Grécku; všíma si všeobecné rozšírenie korupcie vo verejnom sektore naprieč celou administratívou vrátane verejného obstarávania, čo uznal aj predseda gréckej vlády; upriamuje pozornosť na významné dôsledky tohto problému pre výdavkovú stranu gréckeho rozpočtu; žiada Komisiu, aby prioritne vyšetrila okolnosti, za ktorých Komisia mohla dostávať a v skutočnosti akceptovať nesprávne makroekonomické údaje počas takého dlhého obdobia;

      Systém vnútornej kontroly Komisie

      Akčný plán na vytvorenie integrovaného rámca vnútornej kontroly

               55.

               vyjadruje znepokojenie nad opakovanou kritikou Dvora audítorov, ktorá sa týka nedostatočnej kvality kontrol v členských štátoch, a domnieva sa, že ak sú jednotlivé členské štáty schopné uplatňovať rozdielne štandardy kontroly, má to neblahý vplyv na obraz EÚ;

               56.

               bez ohľadu na progresívne zlepšenie vyhlásenia o vierohodnosti od roku 2003 (56 % výdavkov s kladným stanoviskom Dvora audítorov v roku 2008 v porovnaní so 6 % v roku 2003) je znepokojený hodnotením Dvora audítorov, že zatiaľ nemožno určiť, či akčný plán má merateľný dosah na systémy dohľadu a kontroly, a že Komisia nie je schopná preukázať, že ňou podniknuté kroky na zlepšenie systémov dohľadu a kontroly sú účinné pri zmierňovaní rizika chýb v niektorých oblastiach rozpočtu (body 2.28 a 2.33 výročnej správy za rok 2008);

               57.

               vyzýva Komisiu, aby naďalej pravidelne predkladala hodnotenie integrovaného systému vnútornej kontroly, a žiada, aby výročné správy o činnosti a súhrnná správa ešte lepšie a explicitnejšie pokrývali fungovanie systémov útvarov Komisie a členských štátov určených pre spoločné hospodárenie, ako to už urobilo Generálne riaditeľstvo Komisie pre regionálnu politiku vo svojej výročnej správe o činnosti;

      Analýza súčasnej rovnováhy medzi prevádzkovými výdavkami a nákladmi na systém kontroly finančných prostriedkov EÚ

               58.

               v tejto súvislosti upriamuje pozornosť na význam opatrenia 10 uvedeného akčného plánu, ktoré sa zameriava na vypracovanie „analýzy nákladov na kontroly“, keďže je potrebné „dosiahnuť vhodnú rovnováhu medzi nákladmi a prínosmi kontrol“;

               59.

               žiada Komisiu, aby v roku 2010 uskutočnila kompletnejšie a dôkladnejšie hodnotenie zdrojov vynaložených na systémy kontroly v oblasti výskumu, energetiky, dopravy, rozvoja vidieka, vonkajšej pomoci a administratívnych výdavkov, ako to žiadal Európsky parlament vo svojich predchádzajúcich uzneseniach pripojených k rozhodnutiam o absolutóriu;

               60.

               je presvedčený, že to bude kľúčový nástroj na zhodnotenie toho, aké budúce zlepšenia možno dosiahnuť a za aké náklady, ako to odporúča Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2008 [bod 2.35 písm. a)], a na dosiahnutie pokroku v otázke prijateľného rizika chyby;

      Prípustné riziko chyby

               61.

               berie na vedomie vyššie uvedené oznámenie Komisie zo 16. decembra 2008 o jednotnom chápaní koncepcie prípustného rizika chyby, ktoré je pevným metodickým základom pre ekonomickú analýzu prijateľnej úrovne rizika; pripomína svoje pochybnosti o číselných údajoch poskytnutých členskými štátmi a týkajúcich sa výdavkov na kontrolu a žiada Komisiu, aby aktualizovala a doplnila údaje použité v oznámení; vyzýva Komisiu, aby riešila všetky pochybenia a nedostatky identifikované Dvorom audítorov, a zdôrazňuje, že:

                           —

                           definovanie možného prípustného rizika chyby je len jedným z viacerých prvkov, ktoré treba preskúmať s cieľom zlepšiť finančné hospodárenie v EÚ; ďalšími prvkami sú: 1. lepšie využívanie súčasných systémov kontroly; 2. zvýšenie všeobecne veľmi nízkych výdavkov na kontrolu; 3) zjednodušenie a 4) koncentrácia,

                           —

                           kvalita informácií poskytovaných členskými štátmi v súčasnosti nepredstavuje dostatočnú základňu pre stanovenie a schválenie prípustného rizika chyby,

                           —

                           pozícia Rady k tejto otázke nie je známa;

               62.

               žiada Komisiu, aby poskytla podrobnú analýzu nedostatkov a pochybení identifikovaných Dvorom audítorov (13), najmä pokiaľ ide o kvalitu údajov poskytnutých členskými štátmi;

               63.

               pripomína opatrenie 4 vyššie uvedeného akčného plánu, v ktorom sa v súlade s odporúčaniami Európskeho parlamentu navrhuje „otvoriť medziinštitucionálny dialóg o prijateľných rizikách v prípade príslušných transakcií“; poukazuje však na to, že toto opatrenie sa ešte len začalo realizovať;

               64.

               preto sa domnieva, že Komisia by v súlade so zásadami proporcionality a nákladovej efektívnosti (finančne najvýhodnejšia ponuka) kontrolných systémov mala zhodnotiť vzťah medzi zdrojmi dostupnými každej politike na jednej strane a časťou týchto zdrojov, ktorá sa využíva na kontrolné systémy na strane druhej, rozdelenou podľa oblastí výdavkov;

               65.

               žiada Komisiu, aby vymedzila oblasti, ktoré sú politicky vysoko citlivé (s vysokým rizikom straty dobrej povesti) a v ktorých by sa mal prijať kvalitatívny prístup k miere chýb (a nielen ekonomický prístup);

               66.

               domnieva sa, že pri určovaní prijateľnej miery chýb by sa mal zohľadňovať aj objem finančných prostriedkov EÚ, ktorý je vystavený riziku z dôvodu chýb;

               67.

               je tiež presvedčený, že pomer nákladov a prínosov medzi zdrojmi vymedzenými na kontrolné činnosti a výsledkami týchto kontrol by mal byť základným faktorom, ktorý by Dvor audítorov mal brať do úvahy pri vydávaní vyhlásenia o vierohodnosti;

               68.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia vynakladá väčšie úsilie na presviedčanie Európskeho parlamentu o potrebe zavedenia prípustného rizika chýb než na presviedčanie členských štátov o potrebe povinných národných vyhlásení o hospodárení;

      Zjednodušenie

               69.

               zdôrazňuje, že kontrolné systémy odrážajú komplexnosť regulácie a pravidiel na rôznych úrovniach, ktoré sa niekedy prelínajú; preto naliehavo žiada Komisiu, aby zrýchlila postup zjednodušovania a plne doň zapojila Európsky parlament, a žiada členské štáty a regióny, aby v tomto smere vyvinuli zodpovedajúce úsilie;

      Medziinštitucionálna diskusia o súčasnom systéme postupu udeľovania absolutória

               70.

               vyzýva Komisiu, aby zorganizovala medziinštitucionálnu diskusiu na najvyššej úrovni, na ktorej sa v prvej fáze zúčastnia zástupcovia Rady, Komisie, Dvora audítorov a Európskeho parlamentu a v druhej fáze zástupcovia národných parlamentov a najvyšších kontrolných inštitúcií z členských štátov s cieľom začať rozsiahlu debatu o súčasnom systéme postupu udeľovania absolutória;

               71.

               navrhuje poskytnúť Komisii potrebné finančné zdroje na zorganizovanie takejto diskusie v rámci najbližšieho rozpočtového postupu;

      Politická a administratívna zodpovednosť Komisie

      Výročné správy o činnosti

               72.

               vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Dvor audítorov vo výročnej správe za rok 2008 opätovne zdôraznil, že niektoré z výročných správ o činnosti stále neposkytujú dostatočný faktický základ pre jeho vyhlásenie o vierohodnosti; vyzýva Dvor audítorov, aby do jednotlivých kapitol výročnej správy zahrnul podrobnú analýzu príslušných výročných správ o činnosti;

               73.

               vyjadruje znepokojenie nad tým, že Dvor audítorov naďalej zisťuje nedostatky v činnosti systémov dohľadu a kontroly a v príslušných výhradách k uisteniam vyjadreným vo vyhláseniach generálnych riaditeľov Komisie, najmä pokiaľ ide o ich dosah na uistenie o zákonnosti a správnosti príslušných transakcií, a pripomína členským štátom a Komisii ich príslušné zodpovednosti v tejto oblasti;

      Transparentnosť a etika

               74.

               trvá na tom, že verejnosť musí mať prístup k informáciám o všetkých členoch odborných a pracovných skupín pôsobiacich v rámci Komisie, ako aj na zverejnení príjemcov finančných prostriedkov EÚ;

               75.

               trvá na tom, že Komisia musí byť zodpovedná za zabezpečenie úplnosti, možnosti vyhľadávania a porovnateľnosti poskytovaných údajov o prijímateľoch finančných prostriedkov EÚ vrátane podrobností o prijímateľoch a ich projektoch;

               76.

               víta skutočnosť, že informácie o prijímateľoch finančných prostriedkov EÚ sa budú širšie zverejňovať, a to na ľahko prístupnej a užívateľsky zrozumiteľnej internetovej stránke, a žiada štandardizáciu štruktúry a prezentácie národných, regionálnych a medzinárodných stránok prístupných z centrálneho portálu;

               77.

               opätovne zdôrazňuje, že je potrebné zrevidovať súčasný kódex správania členov Komisie s cieľom odstrániť nedostatky, ako napríklad: a) chýbajúcu definíciu pojmu „konflikt záujmov“; b) chýbajúci postup pre prípad výskytu konfliktu záujmov; c) nejasnosť v súvislosti s prijímaním darov a pohostinnosti a d) chýbajúci orgán určený na skúmanie sťažností, ako aj na oslobodenie predsedu od (možnej) povinnosti sebahodnotenia;

               78.

               očakáva, že Komisia začne postup konzultácie s Európskym parlamentom o revízii súčasného kódexu správania členov Komisie v súlade so spoločným porozumením dosiahnutým 27. januára 2010 medzi predsedom Josém Manuelom Barrosom a pracovnou skupinou Európskeho parlamentu o revízii rámcovej dohody medzi Európskym parlamentom a Komisiou a že najneskôr do augusta 2010 prijme revidovanú verziu kódexu správania členov Komisie, pričom konštatuje, že táto revízia sa mala vykonať pred vymenovaním novej Komisie;

               79.

               pripomína dôležitosť úplnej transparentnosti a verejnej povahy zamestnancov kabinetov členov Komisie, ktorí neboli prijatí podľa služobného poriadku;

               80.

               pripomína tiež, že záväzný kódex správania členov Komisie by mal zahŕňať potrebné etické normy a hlavné zásady, ktoré budú členovia Komisie povinní dodržiavať pri výkone svojej funkcie, a predovšetkým pri vymenúvaní spolupracovníkov, najmä v rámci svojich kabinetov;

               81.

               vyzýva Komisiu, aby zabezpečila náležité zaškolenie a riadne informovanie všetkých zamestnancov o ich právach a povinnostiach v zmysle článkov 22a a 22b služobného poriadku;

      Reforma riadenia a administratívy

               82.

               berie na vedomie malé zníženie (z 31,8 % v roku 2007 na 30,9 % v roku 2009) počtu zamestnancov pridelených na „funkcie administratívnej podpory a koordinácie“, ktoré tvoria len časť celkových režijných nákladov; pripomína svoje predchádzajúce žiadosti o opatrenia zamerané na dosiahnutie podielu 20 % v tejto oblasti (odsek 217 svojho vyššie uvedeného uznesenia z 23. apríla 2009);

               83.

               naliehavo žiada Komisiu, aby spolu s prípravnými dokumentmi pre rozpočet na rok 2011 (predtým pracovné dokumenty súvisiace s predbežným návrhom rozpočtu) predložila plán stavu zamestnancov uplatňujúci 3 % zníženie v tejto oblasti ako prvý krok na dosiahnutie úrovne 20 % do konca funkčného obdobia druhej Barrosovej Komisie;

               84.

               vyzýva Komisiu, aby v prípravnom štádiu prepracovania Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev a Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev vypracovala a predložila alternatívne postupy úprav odmeňovania úradníkov a ostatných zamestnancov na vhodnom právnom a poistno-matematickom základe; domnieva sa, že by sa tým mal dosiahnuť širší základ pre výpočet ročnej úpravy, ako aj aktuálnejšia úprava odmeňovania, a teda aj primeranejšie premietnutie všeobecného hospodárskeho vývoja v členských štátoch;

               85.

               vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila umiestňovanie kandidátov do základných platových tried výhradne vzhľadom na ich vhodnosť a aby predložila návrhy na umiestnenie kvalifikovaného personálu do vyšších platových tried; ako súčasť hodnotenia očakáva aj správu o konkrétnom uplatnení členov kabinetov po ich odchode z funkcie a vzhľadom na vstupné podmienky, ktoré mali spĺňať;

               86.

               vyzýva Komisiu, aby zaujala stanovisko k otázke, do akej miery sa skutočne splnili ciele týkajúce sa úspor súvisiacich s reformou služobného poriadku v roku 2004, najmä pokiaľ ide o zvýšenie vlastnej účasti úradníkov a ostatných zamestnancov v rámci zdravotného a dôchodkového poistenia;

               87.

               navrhuje Komisii, aby v súlade so zvyčajnými pravidlami bezpečnosti v oblasti vnútornej kontroly pri spravovaní finančných prostriedkov rozdelila hierarchickú kompetenciu medzi osoby zodpovedné za účtovníctvo a osoby zodpovedné za prevod finančných prostriedkov;

      Riadenie agentúr

               88.

               pripomína svoju požiadavku (odseky 254 a 255 svojho vyššie uvedeného uznesenia z 23. apríla 2009) na rozvoj a vykonanie všeobecného riadiaceho systému pre „regulačné agentúry“, ako aj na zavedenie účinného systému monitorovania agentúr EÚ;

               89.

               v tejto súvislosti zdôrazňuje, že bez ohľadu na právne nezávislé postavenie určitých agentúr Komisia zostáva zodpovedná za plnenie rozpočtu [v súlade s článkom 317 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, článkami 54, 55 a 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkom 37 a článkom 41 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2342/2002];

      Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF)

               90.

               je znepokojený viacerými vyšetrovaniami, ktoré trvajú viac ako deväť mesiacov, a nízkou mierou ďalšieho stíhania prípadov vyšetrovaných úradom OLAF v rámci vnútroštátneho súdnictva a domnieva sa, že by sa malo vykonať hodnotenie ľudských zdrojov úradu OLAF s cieľom zistiť, či by situáciu v týchto dvoch oblastiach nezlepšil väčší počet zamestnancov;

               91.

               víta prísľuby novej Komisie z 15. januára 2010 odblokovať diskusie v Rade o reforme úradu OLAF a najneskôr do júla 2010 predložiť sľúbený a dlho očakávaný „diskusný dokument“ Komisie ako východisko rokovaní v Rade;

               92.

               opakovane zdôrazňuje, že je dôležité zohľadniť pozíciu Európskeho parlamentu z prvého čítania z 20. novembra 2008 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (14), a chcel by znovu zdôrazniť skutočnosť, že na to, aby bol úrad OLAF naďalej silný, mal by zostať v rámci Komisie a zároveň si ponechať svoju nezávislosť; pripomína, že článok 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie kladie zvýšenú zodpovednosť na plecia členských štátov, čím podporuje neprestajné výzvy Európskeho parlamentu na zlepšenie spolupráce členských štátov s úradom OLAF;

               93.

               želá si, aby mohol v skorom štádiu nahliadnuť do návrhu na vytvorenie Európskej prokuratúry, ako sa predpokladá v článku 86 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; želá si byť účastníkom diskusie o vytvorení Európskej prokuratúry;

               94.

               žiada Komisiu, aby urýchlene predložila sľúbený a dlho očakávaný „diskusný dokument“, a opakovane zdôrazňuje dôležitosť vyššie uvedenej pozície Európskeho parlamentu k tejto téme v prvom čítaní z 20. novembra 2008; chcel by znovu zdôrazniť, že na to, aby bol úrad OLAF naďalej silný, mal by zostať v rámci Komisie a zároveň si ponechať svoju nezávislosť; zdôrazňuje svoje návrhy týkajúce sa pozície generálneho riaditeľa úradu OLAF uvedené v pozícii Európskeho parlamentu a vyzýva na čo najrýchlejšie vymenovanie úspešného kandidáta; domnieva sa, že výberové konanie by sa malo vykonať v medziinštitucionálnom rámci, ktorý plne rešpektuje právomoci Európskeho parlamentu;

               95.

               opätovne potvrdzuje svoje stanovisko, že pri postupe vymenovania dočasného generálneho riaditeľa úradu OLAF je nutné mutatis mutandis dodržať pravidlá uvedené v právnom akte, ktorý je právnym základom úradu OLAF, konkrétne v článku 12 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (15); odsudzuje všeobecné uplatňovanie služobného poriadku Komisiou a obáva sa, že pozícia Komisie môže mať vplyv na účinnosť úradu OLAF;

      SEKTOROVÉ OTÁZKY

      Príjmy

               96.

               víta skutočnosť, že podľa Dvora audítorov boli vyhlásenia členských štátov týkajúce sa tradičných vlastných zdrojov, ktoré zaslali Komisii, vo všeobecnosti spoľahlivé a bez závažných chýb a že vlastné zdroje na základe DPH a HND Komisia správne vypočítala a správne vybrala a zahrnula do účtovníctva Spoločenstva;

               97.

               s hlbokým znepokojením berie na vedomie správu Komisie o štatistike deficitu a dlhu gréckej vlády [KOM(2010) 1], ktorá vyvoláva vážne pochybnosti o spoľahlivosti údajov poskytnutých gréckymi orgánmi; žiada Komisiu, aby na základe vlastného vyšetrovania potvrdila platnosť údajov poskytnutých v roku 2008 a aby potvrdila správnosť a zákonnosť výpočtu a poskytnutého príspevku z vlastných zdrojov;

               98.

               žiada Komisiu, aby predložila svoje plány na budúci postup pri kontakte s gréckou administratívou; zdôrazňuje, že zamestnanci zapojení do správy európskych finančných prostriedkov musia byť vyňatí z opatrení na znižovanie výdavkov, aby sa zaistila podpora a integrita riadiacich štruktúr;

               99.

               v súvislosti s vlastnými zdrojmi na základe DPH však poznamenáva, že stále existujú výhrady datované až do roku 1989, a vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi naďalej vyvíjala úsilie o to, aby sa výhrady v prijateľnom čase stiahli;

               100.

               v súvislosti s vlastnými zdrojmi na základe HND žiada Komisiu, aby sa riadila odporúčaním Dvora audítorov v bode 4.36 jeho výročnej správy za rok 2008 a oznámila Európskemu parlamentu podrobnosti o pokroku dosiahnutom pri uplatňovaní priameho overovania a pri hodnotení systémov dohľadu a kontroly v národných štatistických inštitúciách členských štátov;

      Spoločná poľnohospodárska politika

               101.

               víta kladné hodnotenie Dvora audítorov, ktorý na základe svojich auditov dospel k záveru, že s výnimkou oblasti rozvoja vidieka sa v platbách za rok končiaci sa 31. decembrom 2008 pre skupinu politík Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje nevyskytli významné chyby; s potešením berie na vedomie, že priemerná miera chýb v EÚ 27 je pod prahom 2 %, ktorý toleruje Dvor audítorov;

               102.

               so znepokojením berie na vedomie veľmi veľké rozdiely medzi členskými štátmi v chybovosti na mieste pri vykonávaní programov pomoci na plochu (Francúzsko 0,20 %, Spojené kráľovstvo 0,24 %, Nemecko 0,3 %, Grécko 3,70 %, Rumunsko 12,57 %, Bulharsko približne 6 %) a trvá na tom, že celková dôveryhodnosť systému nesmie byť ohrozená; žiada dobre zamerané okamžité opatrenia, ktoré budú mať za následok jednak administratívne odbremenenie najvýkonnejších členských štátov a jednak účinné protiopatrenia;

               103.

               vyjadruje poľutovanie nad zistením Dvora audítorov v súvislosti s výdavkami na rozvoj vidieka, ktoré stále vykazujú vysokú chybovosť, i keď odhadovaná chybovosť bola nižšia ako v predchádzajúcich rokoch;

               104.

               víta hodnotenie Komisie týkajúce sa kvality vyhlásení a ročných súhrnov predložených členskými štátmi k poľnohospodárskym výdavkom, podľa ktorých v roku 2008 väčšina z nich dodržala svoje zákonné povinnosti a vo všeobecnosti dodržiavala usmernenia Komisie;

               105.

               tak ako v predchádzajúcich rokoch zdôrazňuje, že systém IACS je vo všeobecnosti účinný kontrolný systém na obmedzenie rizika chýb alebo nezákonných výdavkov, avšak napriek tomu ľutuje, že Dvor audítorov našiel významné nedostatky vo vybraných platobných agentúrach v troch členských štátoch: v Bulharsku, Rumunsku a Spojenom kráľovstve (Škótsku) (bod 5.32 výročnej správy za rok 2008); uznáva však, že sa vykonali kroky na riešenie týchto nedostatkov;

               106.

               žiada zjednodušiť zložité pravidlá a spresniť definície kritérií oprávnenosti v súvislosti s plánmi rozvoja vidieka, najmä pre programy v oblasti poľnohospodárstva a životného prostredia, a to v prvom rade na úrovni Komisie, ale aj na vnútroštátnej úrovni, a zároveň žiada, aby všetky zainteresované strany dostali obsiahlejšie a jasnejšie inštrukcie a usmernenia a aby sa organizovali školenia;

               107.

               vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že systém identifikácie pozemkových parciel (LPIS) uplatňovaný vnútroštátnymi orgánmi ešte stále nie je správny v niektorých členských štátoch, kde Dvor audítorov zistil významné nedostatky (v Bulharsku, Španielsku, Poľsku a Spojenom kráľovstve); berie na vedomie, že na vnútroštátnej úrovni boli prijaté rozličné opatrenia na riešenie týchto nedostatkov;

               108.

               zároveň vyjadruje znepokojenie nad chybami v súvislosti s výdavkami v rámci programu SAPARD v Bulharsku a Rumunsku, z dôvodu ktorých Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo uviedlo vo svojej výročnej správe o činnosti výhradu; berie na vedomie akčné plány, ktoré sa už prijali v reakcii na odporúčania Komisie;

               109.

               v záujme umožnenia potrebnej nápravy zdôrazňuje význam rýchlych a dôkladných následných auditov na zistenie neoprávnených výdavkov a/alebo nepostačujúcej sprievodnej dokumentácie;

               110.

               vyjadruje znepokojenie nad nedostatkami, ktoré odhalil Dvor audítorov v súvislosti s tým, ako členské štáty definujú, čo je potrebné na udržiavanie pozemku v dobrom poľnohospodárskom a environmentálnom stave, a to až takými, že niektorým príjemcom sa vypláca pomoc v rámci systémov SPS alebo SAPS bez toho, aby na príslušnom pozemku vykonávali akékoľvek zásahy (bod 5.49 výročnej správy za rok 2008);

               111.

               domnieva sa, že tieto nedostatky vrátane otázky príjemcov nespĺňajúcich definíciu „poľnohospodárov“, ktoré Dvor audítorov podrobil kritike vo výročnej správe za rok 2008, by Komisia mala vyriešiť, aby bolo možné poskytnúť väčšiu mieru istoty z práce orgánov osvedčovania;

               112.

               berie na vedomie závery Dvora audítorov, a preto nalieha na Komisiu, aby zlepšila kontroly v tých členských štátoch, ktoré nedodržali právne predpisy Spoločenstva, keď priznali nároky nad rámec ustanovení nariadení;

               113.

               berie na vedomie, že Komisia upozornila na nedostatky týkajúce sa účtov dlžníkov v prípade jednej štvrtiny platobných agentúr a navrhla finančné korekcie vo výške približne 25,3 milióna EUR; ďalej berie na vedomie, že tieto korekcie predstavujú približne 1,95 % zo sumy 1 295 miliónov EUR, ktoré sa majú spätne získať na konci rozpočtového roku 2008; zdôrazňuje, že aj keď je hodnota korekcií tesne pod 2 % prahom významnosti, vyplýva z nich, že na celkovej úrovni účtov dlžníkov existuje riziko významnej chyby;

               114.

               žiada Komisiu, aby vykonala podrobné následné preskúmanie s cieľom zaistiť, že dlhy sú správne a riadne zaúčtované na ťarchu rozpočtu Spoločenstva;

      Súdržnosť

               115.

               konštatuje, že priebežné platby za obdobie rokov 2007 – 2013 uskutočnené v roku 2008 predstavujú len 32 % výdavkov a že vyjadrenia Dvora audítorov sa týkajú najmä výdavkov počas programového obdobia 2000 – 2006, ktoré predstavovali 68 % kohéznych platieb v roku 2008; preto konštatuje, že účinky posilnenia právneho rámca na obdobie rokov 2007 – 2013 a opatrenia zamerané na zjednodušenie prijaté v rokoch 2008 a 2009 sa ešte nemôžu prejaviť;

               116.

               zdôrazňuje absolútnu prioritu ďalšieho znižovania všeobecnej miery chýb, ktorá zostala v tejto oblasti výdavkov v roku 2008 vysoká, ako aj zlepšenia dohľadu Komisie a systému spätného získavania finančných prostriedkov;

               117.

               vyjadruje znepokojenie nad tým, že chyby v oblasti financovania súdržnosti naznačujú, že najmenej 11 % z celkovej sumy uhradených nákladov nemalo byť vyplatených, čo nepredstavuje žiadne zlepšenie oproti roku 2007; vyjadruje poľutovanie nad tým, že finančné korekcie a spätné získavanie finančných prostriedkov fungujú len čiastočne; berie na vedomie, že za programové obdobie 2000 – 2006 sa vykonali tieto finančné korekcie: Španielsko 1 535,07 milióna EUR, Grécko 881,24 milióna EUR, Taliansko 693,90 milióna EUR, Francúzsko 248,48 milióna EUR, Spojené kráľovstvo 155,94 milióna EUR, Portugalsko 128,24 milióna EUR, Poľsko 88,99 milióna EUR, Maďarsko 40,62 milióna EUR, Slovenská republika 39,16 milióna EUR, Írsko 25,55 milióna EUR, Nemecko 19,33 milióna EUR, Švédsko 11,30 milióna EUR;

               118.

               so znepokojením berie na vedomie ťažkosti, na ktoré orgány členských štátov narazili, pokiaľ ide o transpozíciu regulačných požiadaviek na obdobie rokov 2007 – 2013 (napríklad nesúlad medzi postupmi na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni, oneskorené stanovenie pravidiel, nejasné pravidlá), ako aj vytváranie nových systémov riadenia a kontroly (prideľovanie úloh novým inštitúciám, t. j. riadiacim, certifikačným a kontrolným orgánom);

               119.

               vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že systém sankcií pre členské štáty s vysokou mierou chýb a s vysokým podielom na štrukturálnych fondoch je neúčinný, pretože tieto štáty vracajú len 3 % až 5 % celkového objemu spätne získaných rozpočtových prostriedkov; vyjadruje znepokojenie nad tým, že náklady na udržiavanie náležitých systémov kontroly zjavne presahujú túto sumu, čo spôsobuje negatívnu motiváciu;

               120.

               opakovane zdôrazňuje svoju žiadosť o ďalšie zjednodušenie pravidiel navrhovaných Komisiou a zároveň o zavedenie účinnejších kontrol na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ s cieľom účinne implementovať štrukturálne fondy a Kohézny fond; domnieva sa, že objektívne hodnotenie dôsledkov opatrení na zjednodušenie zavedených v rokoch 2008 a 2009 je kľúčové, a vyzýva Komisiu, aby takéto hodnotenie uskutočnila do konca roka 2010;

               121.

               berie na vedomie obavy Dvora audítorov týkajúce sa problému stanoviť v jednoduchej výročnej správe definitívny a nemenný obraz meniacej sa a vyvíjajúcej sa reality, ktorú predstavuje rozpočet politiky súdržnosti podliehajúci viacročnému dynamickému harmonogramu, v ktorom možno konečný percentuálny podiel chýb a nezrovnalostí s následkami, ako aj skutočnú výšku súm, ktoré sú predmetom vymáhania, overiť až s oveľa väčším odstupom (Komisia práve uzavrela rozpočtové obdobie 1994 – 1999); v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby okrem platného akčného plánu predložila v spolupráci s Dvorom audítorov návrh na riešenie týchto problémov vyplývajúcich z časového posunu medzi viacročným rozpočtovým rámcom a systémom výročnej kontroly; tento návrh by mohol prispieť k zabezpečeniu účinnejšej kontroly veľkých európskych projektov, ako je Galileo;

               122.

               berie na vedomie, že akčný plán na posilnenie dozornej úlohy Komisie v rámci spoločného hospodárenia v oblasti štrukturálnych opatrení, ktorý bol predložený v roku 2008, sa v roku 2008 v plnej miere neuskutočnil a nevyriešil by hlavný problém, ktorým sú príliš zložité pravidlá v kombinácii s vykonávacími požiadavkami, ktoré sa v jednotlivých členských štátoch a niekedy dokonca aj v jednotlivých regiónoch líšia; žiada Komisiu, aby v náležitom predstihu zabezpečila preklad usmernení pre verejné orgány v členských štátoch; okrem toho zdôrazňuje, že vplyv akčného plánu sa nedá posúdiť, pretože chyby z predchádzajúcich rokov majú stále vplyv na výdavky, ktoré prepláca Komisia, čo Dvor audítorov správne zdôraznil vo svojej výročnej správe (bod 6.34);

               123.

               napriek zreteľnému zlepšeniu v systémoch riadenia a kontroly zavedenému akčným plánom z roku 2008, ktorým sa posilnila dozorná úloha Komisie pri štrukturálnych opatreniach, sa domnieva, že zistenie Komisie, že len 31 % systémov funguje správne a že viac ako 60 % systémov si vyžaduje zlepšenie, je neuspokojivé; preto vyzýva zodpovedné členské štáty, regionálne orgány a riadiace orgány, aby v úsilí zvrátiť tieto štatistiky úzko spolupracovali s Komisiou;

               124.

               berie na vedomie výsledky auditu, z ktorých vyplýva predbežná miera chýb 5 %, čo je pozitívny dôsledok zjednodušenia zavedeného v programovom období 2007 – 2013;

               125.

               domnieva sa, že akčný plán Komisie jej umožnil uskutočniť kroky vo všetkých oblastiach odporúčaných Dvorom audítorov; víta opatrenia Komisie na zabezpečenie školení a usmernení pre orgány zaoberajúce sa programami s cieľom zdokonaliť fungovanie systému spoločného hospodárenia, ktorý sa uplatňuje v súvislosti s výdavkami na kohéznu politiku; podporuje Komisiu, aby ďalej zvyšovala svoje úsilie tým, že bude členským štátom poskytovať usmernenia a podporí ich v posilnení postupov spätného vymáhania prostriedkov a predkladania správ;

               126.

               berie na vedomie zistenie Dvora audítorov, že podiel projektov v reprezentatívnej štatistickej vzorke, v ktorých boli preukázané chyby, predstavoval 43 % a že na veľké množstvo týchto projektov boli vyplatené nadmerné finančné prostriedky; domnieva sa však, že toto zistenie sa musí zmierniť vyhlásením Komisie, že vedela o nedostatkoch v piatich zo šiestich príslušných programov a uskutočnila nápravné opatrenia; berie na vedomie druhé vyhlásenie Komisie, ktoré je podporené zistením Dvora audítorov v bode 6.20 jeho výročnej správy, že 58 % chýb sa týka chýb nesúladu, ktoré by nemali vplyv na úhradu výdavkov;

               127.

               konštatuje, že porušenie pravidiel verejného obstarávania je jeden z najčastejších dôvodov spôsobujúcich nezrovnalosti; vyzýva Komisiu, aby preverila pôvod nedostatočného dodržiavania týchto pravidiel; v tejto súvislosti víta zistenia Dvora audítorov, ako aj iniciatívy, ktoré podnikla Komisia na zjednodušenie riadenia štrukturálnych fondov, a zastáva názor, že tieto iniciatívy prispejú k zníženiu výskytu chýb;

               128.

               nabáda Komisiu, aby najneskôr do roku 2011 predložila návrh o prípustnom riziku chybovosti v oblasti kohéznej politiky, ktorá bola oblasťou najnáchylnejšou na chyby;

               129.

               vyzýva Komisiu, aby čo najskôr vypracovala predbežnú analýzu pomeru nákladov a prínosov, pokiaľ ide o prostriedky vynaložené na kontrolné činnosti v GR REGIO a GR EMPL a výsledky získané týmito kontrolami;

               130.

               konštatuje, že prvé pozitívne účinky posilneného rámca kontroly a právneho rámca, ako aj akčného plánu Komisie na mieru chýb v programovom období 2007 – 2013 budú pravdepodobne viditeľné až koncom roka 2010;

               131.

               vyjadruje znepokojenie nad tým, že ku koncu programového obdobia 2000 – 2006 vnútroštátne orgány pod tlakom, aby vyčerpali všetky viazané finančné prostriedky, možno predložili vyšší počet nepredvídaných projektov; zdôrazňuje, že treba zabezpečiť, aby sa táto situácia nezopakovala počas aktuálneho programového obdobia, a žiada Komisiu, aby v prípade potreby prísne uplatňovala nápravné a odrádzajúce opatrenia (pozastavenia platieb a finančné korekcie) proti členským štátom;

               132.

               v tejto súvislosti hlboko ľutuje pomalé začatie programov súvisiacich s programovým obdobím 2007 – 2013 z dôvodu neskorého predloženia správ o posúdení súladu a stratégií auditu členskými štátmi; stotožňuje sa s názorom Dvora audítorov a obáva sa, že toto oneskorenie môže zvýšiť pravdepodobnosť, že systémy kontroly nezabránia chybám a neodhalia chyby v počiatočnej fáze; znova vyzýva Komisiu, aby vykonávala svoju dozornú úlohu čo najdôkladnejšie;

               133.

               žiada Komisiu, aby identifikovala a šírila osvedčené postupy v členských štátoch s cieľom umožniť zvýšené čerpanie fondov a lepšie finančné toky u prijímateľov zmenou a zjednodušením vykonávacích nariadení k štrukturálnym fondom na vnútroštátnej úrovni;

               134.

               berie na vedomie zistenie Dvora audítorov, že v programovom období 2007 – 2013 sa posilnili ustanovenia o kontrole a príslušné zodpovednosti Komisie a členských štátov sa vyjasnili; v tejto súvislosti oceňuje pridanú hodnotu kontrolného orgánu, ktorý sa vytvára pre každý program, a stotožňuje sa s očakávaniami Komisie, že výročná kontrolná správa a stanovisko predložené kontrolným orgánom by mali posilniť záruky poskytnuté vnútroštátnymi kontrolnými systémami;

               135.

               žiada Komisiu, aby mu v nadchádzajúcej súhrnnej správe a výročných správach o činnosti jej generálnych riaditeľstiev poskytla jasné informácie poukazujúce na tie členské štáty, ktorých systémy kontroly sú najmenej účinné, a vypracovala ročné hodnotenie členských štátov za každý fond; okrem toho vyzýva Dvor audítorov, aby vytvoril rovnaký zoznam na základe svojich auditov;

               136.

               poukazuje na podobné zistenie Dvora audítorov ako v roku 2007, že rozsah a pôsobnosť výhrad vo výročných správach o činnosti podhodnocujú závažnosť problémov nezrovnalosti a neúčinnosti systémov kontroly; preto sa domnieva, že prístup generálnych riaditeľstiev by mal byť obozretnejší a pôsobnosť výhrad by mala byť následne väčšia;

               137.

               upozorňuje na špecifický charakter výdavkov na kohéznu politiku vyplývajúci z viacročného systému hospodárenia a zdôrazňuje, že finančné korekcie sa robia v nasledujúcich rokoch a aj pri skončení programového obdobia, čo vo všeobecnosti umožňuje Komisii zistiť a napraviť veľké množstvo nezrovnalostí;

               138.

               víta štvrťročné správy, ktoré Komisia poskytuje o finančných korekciách, a zintenzívnenie finančných korekcií Komisiou v rokoch 2008 a 2009; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že systém finančných korekcií nemá veľký odrádzajúci účinok na členské štáty, keďže neoprávnené výdavky zistené Komisiou alebo Dvorom audítorov možno nahradiť oprávnenými výdavkami členských štátov; domnieva sa, že Komisia by mala zaručiť, aby v budúcnosti mohli byť nahradené inými výdavkami bez akejkoľvek straty finančných prostriedkov pre daný členský štát len tie nezrovnalosti, ktoré zistia samotné členské štáty;

               139.

               vyslovuje hlboké poľutovanie nad nízkou kvalitou správ niektorých členských štátov pre Komisiu týkajúcich sa spätného získania prostriedkov a finančných korekcií, čo obmedzuje užitočnosť a kompletnosť štvrťročných správ Komisie pre Európsky parlament; vyzýva Komisiu, aby prijala ďalšie kroky s cieľom zabezpečiť, aby členské štáty plnili svoje povinnosti dôsledným overovaním a hodnotením spoľahlivosti a úplnosti údajov uvádzaných v správach, a očakáva, že mu bude predložené nové usmernenie pre certifikačné orgány vrátane odporúčaní Komisie na zlepšenie postupov podávania správ; žiada, aby Komisia v nadchádzajúcej súhrnnej správe uviedla tie členské štáty, ktoré v plnej miere nespĺňajú požiadavky na podávanie správ;

               140.

               konštatuje, že počet nezrovnalostí nahlásený členskými štátmi úradu OLAF za rok 2008 je veľmi rôznorodý: Taliansko 802, Španielsko 488, Spojené kráľovstvo 483, Portugalsko 403, Nemecko 372, Poľsko 329, Holandsko 262, Švédsko 146, Francúzsko 98, Grécko 96, Česká republika 80, Slovenská republika 62, Maďarsko 39, Rakúsko 37, Belgicko 35, Estónsko 28, Fínsko 28, Litva 26, Lotyšsko 22, Slovinsko 13, Cyprus 4, Bulharsko 4, Írsko 2, Malta 1, Rumunsko 0; obáva sa, že to nepoukazuje na jednotný systém podávania správ;

               141.

               konštatuje, že Komisii nebol oznámený žiadny prípad podvodu týkajúci sa kontrolovaných projektov, a zdôrazňuje, že stupeň chýb opísaných v správe Dvora audítorov nepoukazuje nevyhnutne na podvod;

               142.

               žiada Komisiu, aby neustále monitorovala hodnovernosť nahlásených údajov a aby na základe vlastných vyšetrovaní overila účinnosť systémov podávania správ v prípadoch, kde sa počet nahlásených nezrovnalostí zdá byť príliš nízky;

               143.

               žiada Komisiu, aby poskytla podrobné informácie o údajoch týkajúcich sa implementácie a o systémoch distribúcie platieb z Fondu solidarity Európskej únie uskutočnených gréckymi orgánmi po ničivých lesných požiaroch; žiada Komisiu, aby poskytla informácie o vykonaných následných kontrolách a ich výsledkoch;

               144.

               víta rozhodnutie Dvora audítorov zahrnúť do pracovného programu na rok 2010 audity Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja v oblasti cestovného ruchu, odborného vzdelávania žien a zásobovania verejnosti pitnou vodou, ktoré sú mimoriadne dôležité pre rozvoj miestnych spoločenstiev;

               145.

               vyzýva Dvor audítorov, aby zhodnotil, akým spôsobom vykonávajú riadiace orgány externé hodnotenia v súvislosti so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom, a aby venoval osobitnú pozornosť nezávislosti hodnotení v prípadoch, keď sú uhrádzané z rozpočtu hodnoteného subjektu;

               146.

               vyzýva Dvor audítorov, aby z hľadiska ľudských zdrojov zhodnotil kapacitu kontrolných orgánov členských štátov vykonávať audity, ako aj ich nezávislosť pri hodnotení súladu systémov kontroly riadenia;

      Zamestnanosť a sociálne veci

               147.

               víta skutočnosť, že miera využitia prostriedkov pridelených Európskemu sociálnemu fondu bola 100 % (10,6 miliardy EUR) v prípade viazaných rozpočtových prostriedkov a 97,1 % (8,8 miliardy EUR) v prípade výdavkových rozpočtových prostriedkoch; berie na vedomie úsilie Komisie o zlepšenie finančného hospodárenia;

               148.

               má dôkazy o nižšej miere chýb v Európskom sociálnom fonde než 11 % uvádzaných celkovo za štrukturálne fondy; povzbudzuje Komisiu na predloženie vlastnej miery chýb v Európskom sociálnom fonde a na preskúmanie možností väčšej samostatnosti Európskeho sociálneho fondu v ďalšom rozpočtovom období;

               149.

               pripomína, že je úlohou Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, ktoré spravuje prostriedky, aby prijalo primerané opatrenia na predchádzanie podvodom a korupcii; víta úzku spoluprácu s úradom OLAF; žiada uistenia, že vnútroštátne súdne orgány budú tiež ďalej vyšetrovať a trestať prípady podvodov v Európskom sociálnom fonde;

               150.

               konštatuje, že miera chýb sa nemusí nevyhnutne vzťahovať na podvody, a preto žiada, aby sa v budúcnosti jasne rozlišovalo medzi prípadmi podvodu a mierou chýb;

               151.

               víta úsilie Komisie o získanie komplexného prehľadu prostredníctvom ročných kontrolných správ audítorských orgánov a súhrnných výročných správ od všetkých členských štátov; žiada preskúmanie požiadaviek na podávanie správ, aby sa zaistilo, že informácie sa nevyžadujú dvakrát; považuje chýbajúce alebo nekompletné správy vnútroštátnych správnych a audítorských orgánov, ako aj nedodržiavanie minimálnych požiadaviek stanovených v nariadeniach o rozpočtových pravidlách za neakceptovateľné a hodné sankcií; preto žiada Komisiu, aby vypracovala návrhy na zlepšenie a rozšírenie aktuálnej povinnosti podávať správy o mechanizme sankcií;

               152.

               poznamenáva, že pri postupe prideľovania prostriedkov sú možné konflikty záujmov medzi správcom prostriedkov a príjemcami prostriedkov; žiada Komisiu, aby presadila pravidlá o prevencii konfliktov záujmov pri postupe prideľovania prostriedkov poskytnutím vhodných zdrojov vnútroštátnym správnym orgánom;

               153.

               zdôrazňuje osobitné potreby cieľových skupín a navrhovateľov projektov v rámci Európskeho sociálneho fondu; navrhuje, aby sa do spolufinancovania projektov zahrnuli aj dobrovoľnícke činnosti v neziskových organizáciách a nepeňažné vklady; žiada navrhovateľov projektov, aby poskytli aktuálne údaje o administratívnych nákladoch Európskeho sociálneho fondu podľa jednotlivých členských štátov a projektov;

               154.

               pripomína najnovšie zmeny a doplnenia nariadení o štrukturálnych fondoch [nariadenie (ES) č. 1341/2008 (16), nariadenie (ES) č. 284/2009 (17), nariadenie (ES) č. 396/2009 (18), nariadenie (ES) č. 397/2009 (19) a nariadenie (ES) č. 846/2009 (20)] s cieľom zjednodušiť administratívne postupy; žiada správu o účinkoch týchto zmien a doplnení;

               155.

               konštatuje, že takéto zjednodušujúce postupy sú kľúčové pre zníženie administratívneho zaťaženia na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby v budúcnosti tieto postupy neviedli k vyššej miere chýb;

      Vnútorné politiky

      Výskum, energetika a doprava

               156.

               víta mierne zníženie chybovosti v tejto skupine politík v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, ako aj zlepšenie týkajúce sa oneskorených platieb, pričom Dvor audítorov zistil, že v roku 2008 Komisia podstatne zlepšila svoju výkonnosť pri uskutočňovaní včasných platieb príjemcom;

               157.

               naliehavo žiada Komisiu, aby vyvinula maximálnu snahu o zachovanie pozitívneho trendu z roka 2008 v tejto oblasti, ktorá spadá pod priame finančné hospodárenie Komisie;

               158.

               so znepokojením však konštatuje, že pri výskume, energetike a doprave audit Dvora audítorov znova odhalil vo všeobecnosti významnú mieru chýb v platbách uskutočnených v prospech prijímateľov a v systémoch dohľadu a kontroly Komisie, ktoré neumožňujú dostatočne zmierniť prirodzené riziko, že sa preplatia nadhodnotené výdavky;

               159.

               zvlášť je znepokojený nevyriešenou výhradou štyroch útvarov v oblasti výskumu z dôvodu miery zostatkových chýb, ktoré ovplyvňujú žiadosti o preplatenie nákladov v rámci šiesteho rámcového programu (6. RP);

               160.

               konštatuje tiež systémové rozdiely v zaobchádzaní s prijímateľmi finančných prostriedkov EÚ v rámci rôznych odvetví, programov a spôsobov hospodárenia;

               161.

               je znepokojený tým, že verejný obraz EÚ môže utrpieť, ak zainteresované strany zistia, že v oblasti poľnohospodárstva sa uplatňujú prísnejšie systémy kontroly ako na vykonávanie výskumu;

               162.

               konštatuje, že v minulosti sa neuplatňovali niektoré ustanovenia právnych predpisov týkajúce sa financovania výskumu (napr. o sankciách), a vyzýva Komisiu, aby tento stav zmenila a zabezpečila plné a jednotné uplatňovanie existujúcich právnych predpisov;

               163.

               zároveň pripomína svoje požiadavky vyjadrené vo svojom vyššie uvedenom uznesení z 23. apríla 2009 (odsek 117 a iné), najmä svoju požiadavku na zdržanie sa akýchkoľvek retroaktívnych zmien a na splnenie oprávnených očakávaní prijímateľov finančných prostriedkov, ako aj na zrýchlenie procesu prijímania osvedčení týkajúcich sa metodiky použitej v súvislosti s priemernými osobnými nákladmi v prípadoch, keď sa nedosiahol žiadny viditeľný pokrok; vyzýva Komisiu, aby v záujme dobrej tvorby práva predložila realistické návrhy z hľadiska cieľov aj postupov v budúcnosti;

               164.

               v tomto ohľade s hlbokým znepokojením poznamenáva, že bolo schválené len jediné osvedčenie týkajúce sa metodiky použitej v súvislosti s priemernými osobnými nákladmi;

               165.

               vyjadruje tiež poľutovanie nad nedostatkom jasných informácií týkajúcich sa aktív programu Galileo; žiada Komisiu, aby získala potrebné informácie s cieľom vypracovať zoznam aktív programu Galileo patriacich Európskej vesmírnej agentúre, overiť kritériá na ich uznanie a vyhodnotiť ich oceňovanie; žiada Komisiu, aby tieto informácie zaslala Európskemu parlamentu pred koncom roka 2010;

               166.

               je znepokojený skutočnosťou, že súčasná regulácia existujúceho rámcového programu nezodpovedá potrebám moderného výskumného prostredia, a domnieva sa, že ďalšia modernizácia a zjednodušenie sú kľúčové pre nový rámcový program;

               167.

               domnieva sa, že zjednodušenie pravidiel výpočtu deklarovaných nákladov je dôležité v záujme zlepšenia situácie, a vyzýva Komisiu, aby naďalej vyvíjala úsilie o vypracovanie najjednoduchšie uplatniteľných pravidiel pre príjemcov programov; žiada jasnú definíciu kritérií potrebných na posúdenie toho, či metodiky na výpočet nákladov, ktoré používajú príjemcovia, spĺňajú požiadavky právnych predpisov;

               168.

               zdôrazňuje, že Komisia musí zabezpečiť prísne uplatňovanie kontrol, a to predovšetkým zvyšovaním spoľahlivosti audítorských osvedčení a účinným vykonávaním svojej stratégie následných auditov, v prípade potreby ukladaním pokút a včasným spätným získavaním finančných prostriedkov alebo úpravami v prípadoch neoprávnenej úhrady deklarovaných nákladov, ako to odporučil Dvor audítorov;

               169.

               zároveň žiada Komisiu, aby zvážila rozdelenie činností medzi generálne riaditeľstvá pre výskum, ktoré podľa Dvora audítorov spolu s neexistenciou integrovaného informačného systému riadenia komplikuje koordináciu, a to najmä v súvislosti s opatreniami nadväzujúcimi na výsledky auditov;

      Životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín

               170.

               považuje celkové miery plnenia rozpočtových okruhov pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín za uspokojivé;

               171.

               zdôrazňuje celkovú mieru plnenia rozpočtu v oblasti životného prostredia vo výške 95,15 %, mieru plnenia viazaných rozpočtových prostriedkov v oblasti verejného zdravia vo výške 99,75 % a mieru plnenia týkajúcu sa kapitoly Bezpečnosť potravín a zdravie zvierat vo výške 98 %, čo predstavuje uspokojivý výsledok;

               172.

               berie na vedomie, že v rámci rozpočtu na rok 2008 sa realizovalo šesť pilotných projektov a prípravných akcií;

               173.

               víta dosiahnutú mieru plnenia prevádzkového rozpočtu programu LIFE + vo výške 99,26 %; berie na vedomie, že sa vybralo 196 projektov; berie na vedomie, že 52 % poskytnutých finančných prostriedkov bolo pridelených projektom s témou prírody a biodiverzity; domnieva sa však, že v hospodárení Komisie ešte existuje priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o zabezpečenie udržateľnosti spolufinancovaných projektov;

               174.

               v tejto súvislosti konštatuje, že zlepšenie by sa dalo dosiahnuť, ak sa zaistí, že podporné opatrenia budú zavedené skôr, než sa zverejnia výzvy na predkladanie návrhov, ako aj ďalším zlepšením šírenia poznatkov vyplývajúcich z projektov programu LIFE a posilnením systematického sledovania projektov po ich ukončení;

               175.

               vyzýva Komisiu, aby ďalej rozvíjala pomoc uchádzačom a ich osobitnú odbornú prípravu a aby vypracúvala zrozumiteľné usmernenia; zdôrazňuje, že okamžitá pozornosť by sa mala venovať tým častiam programu, pri ktorých sa plnenie dostalo na nízku úroveň, a malo by sa primerane konať;

               176.

               zdôrazňuje význam poskytovania ďalšej cielenej pomoci uchádzačom, ktorí vykonávajú projekty v rámci programu verejného zdravia, aby sa zabránilo bezdôvodným žiadostiam o úhradu nákladov a neúplným finančným výkazom, ktorých dôsledkom sú zdĺhavé postupy; navyše sa domnieva, že výzvy na predkladanie ponúk musia byť zrozumiteľné a prehľadné, aby sa predišlo projektovým žiadostiam, ktoré očividne nemajú nárok na financovanie z dôvodu ich rozsahu a súvisiacich vysokých nákladov alebo ktoré majú nízku kvalitu;

               177.

               s uspokojením berie na vedomie úspešnú implementáciu Fondu Spoločenstva pre tabak a je presvedčený o význame tohto nástroja;

               178.

               pripomína Komisii jej zodpovednosť voči Výkonnej agentúre pre zdravie a spotrebiteľov; konštatuje, že Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebiteľov riadila 256 spolufinancovaných projektov, na ktoré bolo pridelených spolu 119 miliónov EUR z rozpočtu EÚ, a organizovala stretnutia odborníkov, ako aj informačné dni; výkon Výkonnej agentúry pre zdravie a spotrebiteľov považuje za rok 2008 za uspokojivý;

      Vnútorný trh a ochrana spotrebiteľa

               179.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že výročné správy o činnosti generálnych riaditeľstiev a útvarov Komisie sú na internete dostupné len v jednom jazyku; naliehavo vyzýva Komisiu, aby tento stav zlepšila, pokiaľ ide o budúcoročné správy;

               180.

               poukazuje na to, že v mnohých prípadoch sú chyby v plnení rozpočtu zapríčinené príliš komplikovanými pravidlami a postupmi týkajúcimi sa výdavkov; preto nabáda Komisiu, aby vyvíjala ďalšie úsilie o zjednodušenie právneho rámca, pričom hlavným cieľom je vyriešiť problémy, ktoré pretrvávajú v niektorých kontrolných systémoch;

               181.

               vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že členské štáty vykonávajú veľmi málo fyzických kontrol dovozu, a to napriek početným odporúčaniam Dvora audítorov a skutočnosti, že clá tvoria významnú časť celkových príjmov rozpočtu na rok 2008; preto vyzýva Komisiu, aby požiadala členské štáty o nájdenie náležitej rovnováhy medzi fyzickými kontrolami pri dovoze a audítorskými kontrolami dopravcov po colnom konaní;

               182.

               víta zlepšenia vykonané s cieľom dosiahnuť mieru plnenia 92 % v prípade výdavkových prostriedkov určených na uskutočňovanie a rozvoj vnútorného trhu (rozpočtový riadok 12 02 01); berie na vedomie mieru plnenia vo výške 48 % v prípade programu SOLVIT (rozpočtový riadok 12 02 02), ktorej dôvodom je využitie platobných prostriedkov len v prvom roku vytvorenia tohto rozpočtového riadku; preto víta skutočnosť, že miera plnenia v prípade viazaných prostriedkov dosiahla 97 %;

               183.

               uznáva, že miera plnenia vo výške 97 % týkajúca sa platobných prostriedkov v oblasti colnej politiky (rozpočtové riadky 14 04 01 a 14 04 02) predstavuje vďaka zlepšenej metóde výpočtu značný pokrok v porovnaní s predošlým rokom, a nabáda Komisiu, aby pokračovala v tomto duchu;

               184.

               oceňuje úsilie vynaložené na dosiahnutie miery plnenia 97 % v prípade platobných prostriedkov na program na ochranu spotrebiteľa (rozpočtové riadky 17 02 01 a 17 02 02).

      Doprava a cestovný ruch

               185.

               konštatuje, že v rámci rozpočtu na rok 2008, ktorý bol prijatý s konečnou platnosťou a potom zmenený v priebehu roka, sa vyčlenila osobitne na politiky v rámci pôsobnosti Výboru pre dopravu a cestovný ruch celková suma 2 516 000 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 1 703 000 000 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch; ďalej poznamenáva, že z týchto súm bolo k dispozícii:

                           —

                           969 425 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch na transeurópske dopravné siete (TEN-T) a 892 308 000 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch,

                           —

                           13 600 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 10 000 000 EUR v rozpočtových prostriedkoch na bezpečnosť dopravy,

                           —

                           39 080 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 37 958 000 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch na program Marco Polo,

                           —

                           96 160 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 98 000 000 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch na dopravné agentúry a Dozorný úrad pre program Galileo,

                           —

                           468 472 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 345 402 000 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch na dopravu vrátane prioritnej oblasti venovanej udržateľnej mestskej mobilite v rámci siedmeho rámcového programu pre výskum a vývoj,

                           —

                           5 350 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch na bezpečnosť dopravy vrátane prioritnej akcie, ktorej cieľom je uľahčenie cezhraničnej dopravy na hraničných priechodoch na vonkajšej severovýchodnej hranici EÚ,

                           —

                           2 500 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a 1 500 000 EUR v platobných rozpočtových prostriedkoch na cestovný ruch;

               186.

               berie na vedomie skutočnosť, že pri skúmaní plnenia rozpočtu na rozpočtový rok 2008 sa Dvor audítorov rozhodol sústrediť skôr na politiky v oblasti energetiky a výskumu než na dopravnú politiku;

               187.

               víta trvalo vysokú mieru využitia viazaných aj platobných rozpočtových prostriedkov na projekty TEN-T, ktorá v oboch prípadoch dosahuje takmer 100 %, a žiada členské štáty, aby zabezpečili, že z národných rozpočtov sa poskytnú primerané finančné prostriedky, ktoré náležite doplnia tento záväzok EÚ; pripomína, že Európsky parlament podporoval vyššiu úroveň financovania z EÚ; konštatuje, že revízia prioritných projektov TEN-T v roku 2010 bude príležitosťou na posúdenie, či boli tieto výdavky dostatočné a účinné;

               188.

               je znepokojený skutočnosťou, že už druhý rok za sebou sa zaznamenala nízka miera využitia platobných rozpočtových prostriedkov na bezpečnosť dopravy (79 %); poznamenáva, že miera využitia platobných rozpočtových prostriedkov pridelených na program Marco Polo II bola mimoriadne nízka (40 %) a že miera využitia platobných rozpočtových prostriedkov určených na optimalizáciu dopravných systémov bola iba 67 %; pripomína, že vo všetkých týchto prípadoch bola suma uvedená v rozpočte na rok 2008 totožná so sumou navrhnutou v predbežnom návrhu rozpočtu Komisie;

               189.

               vyjadruje poľutovanie nad mimoriadne nízkou mierou využitia platobných rozpočtových prostriedkov na oblasť práv cestujúcich (27 %); konštatuje, že vykonané platby predstavujú iba 55 % sumy, ktorú Komisia navrhla v predbežnom návrhu rozpočtu; zdôrazňuje, že investície zamerané okrem iného na informovanie cestujúcich o ich právach majú veľký význam pre účinné uplatňovanie predpisov;

               190.

               trvá na tom, že vzhľadom na význam programu GALILEO pre udržateľnú logistiku a dopravu je miera využitia platobných rozpočtových prostriedkov vyhradených na tento program (50 %) nedostatočná;

               191.

               vyzýva Komisiu, aby poskytla podrobné vysvetlenie tohto nedostatočného využívania prostriedkov a uviedla, aké opatrenia prijme na to, aby sa tento problém v budúcnosti nezopakoval;

               192.

               berie na vedomie, že z kontroly transakcií na základe vzorky vyplýva najpravdepodobnejšia miera výskytu chýb od 2 % do 5 %; vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie o dosiahnutie miery výskytu chýb nižšej ako 2 %;

               193.

               s uspokojením berie na vedomie, že Dvor audítorov usúdil, že účtovná závierka Výkonnej agentúry pre transeurópsku dopravnú sieť je vo všetkých významných aspektoch zákonná a správna; vyjadruje znepokojenie nad oneskoreniami v procese prijímania pracovníkov a víta cieľ agentúry obsadiť v súčasnosti voľné pracovné miesta;

               194.

               vyjadruje poľutovanie nad nedostatkom údajov o akciách v oblasti cestovného ruchu a víta nový právny a ekonomický rámec, ktorý poskytuje Lisabonská zmluva a ktorý umožňuje rozvíjať v tomto odvetví akcie na úrovni EÚ (sociálny a kultúrny cestovný ruch, vysokokvalitné destinácie atď.), ktoré budú podporované z viacročného rozpočtového rámca;

               195.

               opätovne žiada Komisiu, aby každý rok predložila Európskemu parlamentu a Rade podrobnejší opis výdavkov v každom rozpočtovom riadku v porovnaní s poznámkami k príslušnému riadku;

      Kultúra a vzdelávanie

               196.

               víta úsilie Komisie o dosiahnutie väčšej transparentnosti a spokojnosti zákazníkov a podporuje ďalšie kroky v tomto smere; žiada, aby sa v rámci nadchádzajúceho strednodobého preskúmania viacročných programov uskutočnilo hĺbkové hodnotenie vykonávacích a riadiacich štruktúr; odporúča zahrnúť prvky, ktorými by sa zistila miera spokojnosti zákazníkov vo vzťahu k národným agentúram; v tejto súvislosti pripomína, že takmer 70 % finančných prostriedkov viacročných programov sa vynakladá prostredníctvom národných agentúr;

               197.

               podporuje usmernenie, ktoré poskytuje Komisia národným orgánom v súvislosti s dohľadom nad prácou národných agentúr s cieľom ďalej zjednodušiť riadenie programov v členských štátoch; podporuje Komisiu, aby ďalej aktívne monitorovala riadenie programov národnými agentúrami s cieľom vyhnúť sa prerušeniam vykonávania častí viacročných programov; podporuje prísny prístup Komisie v podobe pozastavenia platieb národným agentúram v prípadoch odhalenia nedostatkov pri riadení; vyzýva všetky zainteresované strany, aby sa vyhli negatívnym dôsledkom, ktoré takéto nedostatky spôsobujú príjemcom; požaduje od Komisie, aby v záujme transparentnosti a kontroly nákladov oddelila organizačné a personálne náklady národných agentúr od finančných prostriedkov vyplácaných v podobe grantov;

               198.

               poukazuje na riziká kontrolných opatrení, ktoré nie sú primerané spravovaným rozpočtom; domnieva sa, že príslušné požiadavky na kontrolu nesmú v žiadnom prípade vyústiť do tlaku na nárast rozsahu, ktorý by zvýšil prahové hodnoty pre účastníkov;

               199.

               vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s revíziou nariadenia o rozpočtových pravidlách pracovala na nových predpisoch, podľa ktorých by sa príjemcom umožnilo získať viac aktív bez toho, aby sa museli obávať, že to vyústi do zníženia podpory, ktorá je pre nich vyčlenená na základe spolufinancovania EÚ;

               200.

               vyzýva Komisiu, aby spolu s národnými agentúrami hľadala rozumné a pružné riešenie problému výnosov z úrokov z nevyužitých decentralizovaných rozpočtov, z ktorých sa v členských štátoch platí zrážková daň, pričom národné agentúry musia tieto výnosy z úrokov vracať v plnej výške;

               201.

               berie na vedomie výrazný pokles chybovosti súvisiacej s platbami; domnieva sa však, že sú potrebné ďalšie zlepšenia v prípade predbežných a konečných platieb; vyzýva Komisiu, aby dôkladnejšie sledovala postup predkladania ročného následného vyhlásenia v súvislosti s Programom celoživotného vzdelávania prostredníctvom monitorovacích návštev a priameho overovania;

               202.

               vyzýva Komisiu, aby preskúmala byrokratické prekážky, ktoré zdržujú program Mládež v akcii; osobitne požaduje, aby opatrenia v rámci akcií 1.1 a 1.3 programu boli k dispozícii ako nízkoprahové služby; zdôrazňuje, že výberové kritériá musia byť transparentné a zrozumiteľné pre žiadateľov; žiada Komisiu, aby zvážila zavedenie nového spôsobu vyčleňovania prostriedkov v rámci programu Mládež v akcii s cieľom sprístupniť financovanie pre drobné a mládežnícke projekty, ktoré v súčasnej situácii nie sú schopné získať vlastné financovanie;

      Občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci

               203.

               konštatuje relatívny pokles miery plnenia záväzkov rozpočtu v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v roku 2008 v porovnaní s rokom 2007 (87,51 % v roku 2008 oproti 90,29 % v roku 2007); konštatuje, že v roku 2009 bolo prenesených 75 000 000 EUR, no poznamenáva, že podľa informácií útvarov Komisie bola táto suma zaviazaná pred 31. marcom 2009; zdôrazňuje, že miera plnenia platieb v porovnaní s rokom 2007 vzrástla (80,88 % v roku 2008 oproti 60,41 % v roku 2007); vyzýva Generálne riaditeľstvo pre slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť, aby sa v roku 2009 naďalej snažilo maximalizovať mieru plnenia záväzkov a platieb;

               204.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že v rámci Fondu pre vonkajšie hranice Komisia nemohla uskutočniť prvé zálohové platby členským štátom skôr než v posledných mesiacoch roka 2008, pretože vykonávacie pravidlá sa prijali až 5. marca 2008 a niektoré členské štáty predložili prvé verzie opisov systémov riadenia a kontroly, ako aj programovacích dokumentov s podstatným oneskorením alebo v nedostatočnej kvalite;

               205.

               poznamenáva, že v nadchádzajúcich rokoch by sa udelenie absolutória za plnenie rozpočtu agentúr malo viac zakladať na hodnotení práce agentúry počas celého roka príslušným výborom;

      Schengenský informačný systém druhej generácie

               206.

               je hlboko znepokojený oneskoreniami v zriaďovaní Schengenského informačného systému druhej generácie a dôsledkami týchto oneskorení pre rozpočet EÚ a rozpočty členských štátov; poznamenáva, že tzv. prvý míľnikový test týkajúci sa stability, spoľahlivosti a výkonnosti projektu SIS II, uskutočnený koncom januára 2010, nebol úspešný;

               207.

               pripomína povinnosť Komisie v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 1104/2008 z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS I +) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (21) a v zmysle rozhodnutia Rady 2008/839/SVV z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS I +) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) (22) podávať každých šesť mesiacov Európskemu parlamentu a Rade správu o pokroku vo vývoji SIS II a o prechode zo SIS I + na SIS II, a to počínajúc uplynutím prvých šiestich mesiacov roka 2009; poznamenáva, že prvá správa o pokroku za obdobie od januára 2009 do júna 2009 [KOM(2009) 555], ktorá bola zverejnená 22. októbra 2009, je už neaktuálna a že druhá správa o pokroku ešte nie je k dispozícii;

               208.

               opakovane zdôrazňuje žiadosť Európskeho parlamentu a Rady voči Komisii vyslovenú Radou v jej záveroch o ďalšom smerovaní projektu SIS II zo 4. a 5. júna 2009 a Európskym parlamentom v jeho uznesení z 22. októbra 2009 o pokroku Schengenského informačného systému II a Vízového informačného systému (23), aby zabezpečila úplnú transparentnosť, čo sa týka finančných aspektov rozvoja SIS II;

               209.

               zdôrazňuje, že Komisia by mala dodržiavať svoje povinnosti podávať správy včasnejším a transparentnejším spôsobom;

               210.

               vyzýva Dvor audítorov, aby vykonal hĺbkový audit a predložil osobitnú správu s hodnotením riadenia projektu SIS II Komisiou, a to od samého začiatku projektu, t. j. prvej výzvy na predloženie ponúk;

               211.

               vyhradzuje si právo zadržať v rezerve finančné prostriedky, ktoré majú byť pridelené na rozvoj systému SIS II v rozpočte na rok 2011, aby sa zabezpečila úplná parlamentná kontrola a dohľad nad celým procesom;

      Práva žien a rodová rovnosť

               212.

               pripomína Komisii, že podľa článku 8 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je presadzovanie rovnosti medzi mužmi a ženami základnou zásadou EÚ, ktorú treba rešpektovať pri všetkých činnostiach EÚ, a preto by sa malo dať identifikovať aj v rámci udeľovania absolutória za plnenie rozpočtu EÚ;

               213.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že rodové rozpočtovanie nebolo dosiaľ zavedené do praxe; preto opakuje svoju žiadosť Komisii, aby podnikla ďalšie kroky na zabezpečenie reálneho uplatňovania rodového hľadiska v rozpočtovom plánovaní;

               214.

               víta štúdiu uskutočniteľnosti (24) rodového rozpočtovania, ktorú vypracovala Komisia, a vyzýva všetky strany zúčastnené na rozpočtovom postupe EÚ, aby túto štúdiu zohľadnili pri príprave, plnení či audite rozpočtu;

               215.

               vyzýva Komisiu, aby vynaložila ďalšie úsilie na prípravu údajov rozdelených podľa pohlaví, ktoré bude možné začleniť do správ o absolutóriu za rozpočet, keďže veľmi obmedzené údaje, ktoré sú dosiaľ k dispozícii, neposkytujú adekvátny prehľad o situácii;

               216.

               vyzýva Dvor audítorov, aby vo svojich správach o absolutóriu vyčlenil samostatnú časť pre aspekty rodovej rovnosti;

               217.

               víta skutočnosť, že mechanizmy financovania na obdobie rokov 2007 – 2013 boli zjednodušené, no vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek tomuto zlepšeniu sa vo veľkom počte úhrad pri kohéznych projektoch (k čomu patrí Európsky sociálny fond a rodová rovnosť) opäť vyskytli chyby; preto žiada Komisiu, aby zabezpečila lepšiu účinnosť mechanizmov financovania;

      Vonkajšia činnosť

               218.

               na základe skúseností z rokov 2007 a 2008 konštatuje, že je nevyhnutné zabezpečiť, aby sa v tejto oblasti politiky naďalej zlepšovala transparentnosť v súvislosti s výdavkami, najmä pokiaľ ide o zriadenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ);

               219.

               vyzýva Komisiu, aby pred skončením postupu udeľovania absolutória za rok 2008 predložila konkrétne, podrobné a komplexné plány na personálne obsadenie a organizačnú a kontrolnú štruktúru ESVČ, v ktorých bude uvedený predovšetkým nárast a rozmiestnenie personálu, predpokladané rozpočtové dôsledky a zmeny v štatúte a nariadení o rozpočtových pravidlách, a aby na základe predložených návrhov bezodkladne začala rokovania s rozpočtovým orgánom; odmieta rokovania založené na nejasných rámcových dohodách;

               220.

               je pevne presvedčený, že právo kontroly, ktoré má Európsky parlament ako orgán udeľujúci absolutórium, by nemalo byť v súvislosti so zriadením ESVČ nijako obmedzené; očakáva, že Komisia bude na túto skutočnosť (25) pamätať pri príprave návrhu na revíziu súčasného nariadenia o rozpočtových pravidlách; zdôrazňuje, že táto revízia by mala byť súčasťou štandardnej revízie uskutočňovanej v trojročných cykloch; odmieta návrh na zrýchlený postup plánovaný Komisiou;

               221.

               s veľkým znepokojením poukazuje na celkové zhodnotenie Dvora audítorov, že systémy dohľadu a kontroly všetkých dotknutých GR (AIDCO, RELEX, ELARG a ECHO) sú stále iba čiastočne účinné, ako aj na záver Dvora audítorov, že v platbách v tejto oblasti politiky sa vyskytli významné chyby; poukazuje na to, že podobne ako v minulosti sa chyby vyskytovali predovšetkým na úrovni delegácií a príjemcov;

               222.

               víta zdokonalenie systémov dohľadu a kontroly v GR AIDCO; vyzýva však úrad EuropeAid, aby náležitým spôsobom zlepšil svoje predbežné kontroly, aby využíval externý audit a aby odstránil nesúlad a nedostatky vo svojom ročnom pláne auditov, v module auditu CRIS a v celkovom sledovaní výsledkov auditu;

               223.

               naliehavo žiada GR RELEX, aby posilnilo následné kontroly a odstránilo nedostatky, ktoré zistil Dvor audítorov v súvislosti s finančným hospodárením a dohľadom nad projektmi; víta, že GR RELEX uznáva potrebu venovať viac pozornosti tomuto problému;

               224.

               upozorňuje na značný počet prípadov možných podvodov (102 prípadov), ktoré úrad OLAF vyšetruje v tejto skupine politík, čo je druhý najvyšší počet hneď za internými vyšetrovaniami; víta skutočnosť, že úrad OLAF sa zameriava na vonkajšiu pomoc, pokiaľ ide o činnosti týkajúce sa vyšetrovania a prevencie a činnosti prehĺbenej spolupráce;

               225.

               vyjadruje poľutovanie nad omeškaniami v snahe o dosiahnutie transparentnosti v súvislosti s finančnými prostriedkami EÚ, ktoré spravujú medzinárodné organizácie, a najmä OSN (v rámci „spoločného hospodárenia“); vyjadruje poľutovanie nad ťažkosťami, s ktorými sa stretol Dvor audítorov pri získavaní správ o audite a podpornej dokumentácie od OSN napriek opakovaným výzvam Komisie na dodržanie finančnej a administratívnej rámcovej dohody (FAFA); uznáva a víta dosiahnutý pokrok, najmä uzavretie dohody o rozsahu pôsobnosti overovacích pracovných návštev v apríli 2009 a podpísanie spoločných usmernení o podávaní správ;

               226.

               oceňuje, že organizácie OSN majú často konkrétne skúsenosti a odbornosť, ktoré ťažko možno nájsť inde; napriek tomu vyjadruje znepokojenie nad tým, že Komisia vopred presvedčivo nepreukazuje, či je výber organizácie OSN v skutočnosti efektívnejší a účinnejší ako iné spôsoby poskytnutia pomoci (26); žiada Komisiu, aby uplatnila transparentnejší a objektívnejší postup výberu spôsobov poskytnutia pomoci;

               227.

               poukazuje na pretrvávajúci trend zvyšovania príspevkov do fondov viacerých darcov, a to najmä do fondov OSN, v súlade so zásadami dobrej spolupráce medzi darcami; vyjadruje však nespokojnosť s pretrvávajúcimi problémami, s ktorými sa stretáva Dvor audítorov v súvislosti s prístupom k finančným dokumentom agentúr OSN; víta kroky, ktoré podnikla Komisia s cieľom uľahčiť audítorské postupy Dvora audítorov, a vyzýva na prijatie ďalších opatrení zameraných na plnú ochranu finančných záujmov EÚ a zvýšenie transparentnosti postupov, ktoré budú v prípade potreby zahŕňať aj úpravy FAFA;

               228.

               v tejto súvislosti vyjadruje svoje hlboké sklamanie a nespokojnosť s tým, že Komisia dosiaľ nepristúpila ku krokom na vytvorenie skutočne európskeho nástroja na uplatnenie krízového riadenia, ako bola požiadaná v predchádzajúcich uzneseniach o absolutóriu; opätovne trvá na tom, že treba bezodkladne pristúpiť k vytvoreniu tohto nástroja, a vyzýva novú Komisiu, aby si pri nadchádzajúcej revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách sama stanovila možnosť riadiť trustové fondy viacerých darcov;

               229.

               víta pozitívny vývoj, pokiaľ ide o transparentnosť, ciele a medzinárodnú koordináciu darcov, ktorý prinieslo zavedenie mechanizmu PEGASE (27) vybudovaného na základe DMM (28), ktorého rozsah pôsobnosti je však širší, keďže sa vzťahuje na výdavky v rámci DMM, ako aj na náklady spojené s oživením hospodárskych aktivít (rozpočtová podpora, financovanie infraštruktúr a sociálnych opatrení) v súlade s palestínskym plánom reformy a rozvoja;

               230.

               berie na vedomie odporúčanie Dvora audítorov, že v dokumentoch strategického plánovania týkajúcich sa nástroja európskeho susedstva a partnerstva by sa mali stanoviť jasné strategické ciele a merateľné ukazovatele výkonnosti; domnieva sa, že podobné kroky by sa mali podniknúť aj v súvislosti s ostatnými vonkajšími nástrojmi, ktorých rozsah pôsobnosti je naďalej príliš všeobecný;

               231.

               navrhuje, aby Komisia vypracovala štúdiu, v ktorej sa zhodnotia možnosti zvýšenia pružnosti rozpočtov v oblasti vonkajšej politiky; zastáva názor, že vzhľadom na doteraz vzniknuté rozpočtové prebytky a stále rastúce potreby v tejto oblasti politiky by mala už vopred existovať možnosť väčšej pružnosti, ktorá však nesmie ohroziť riadne rozpočtovanie a kontrolu rozpočtu;

      Rozvojová a humanitárna pomoc

               232.

               vyjadruje poľutovanie nad zistením Dvora audítorov, že pri záväzkoch v súvislosti s rozpočtovou podporou sa vyskytol vysoký počet nevyčísliteľných chýb; trvá na tom, že Komisia by tieto platby mala posudzovať ešte prísnejšie; v tejto súvislosti berie s uspokojením na vedomie revíziu finančných postupov pre tento druh platieb uskutočnenú vo februári 2009;

               233.

               s uspokojením berie na vedomie, že Komisia zlepšila prehľadnosť a štruktúru svojich hodnotení dodržiavania podmienok stanovených v Dohode o nástroji financovania rozvojovej spolupráce (DCI); vyjadruje však poľutovanie nad tým, že Dvor audítorov opäť zistil početné prípady, keď Komisia nepreukázala štruktúrovaným a formálnym spôsobom, že hospodárenie s verejnými financiami bolo dostatočne transparentné, zodpovedné a účinné alebo že bol prinajmenšom zavedený dôveryhodný a relevantný reformný program;

               234.

               súhlasí s Dvorom audítorov, že Komisia by mala pokračovať v úsilí o podloženie svojich rozhodnutí o oprávnenosti na rozpočtovú podporu a že by mala zabezpečiť, aby všetky budúce dohody o financovaní poskytovali ucelený a jasný základ na hodnotenie dodržiavania platobných podmienok;

               235.

               vyzýva Komisiu, aby v súvislosti s rozpočtovou podporou posilnila systémy kontroly a dohľadu na zabezpečenie správnosti platieb, podrobnejšie monitorovala organizácie vykonávajúce projekty financované EÚ, vykonávala účinnejšie audity s prísnou následnou kontrolou a vypracovala viac výsledkovo orientovaných usmernení pre rozpočtovú podporu;

               236.

               naliehavo vyzýva Komisiu, aby pomohla partnerským krajinám pri budovaní kapacít parlamentnej kontroly a auditu, najmä ak sa pomoc poskytuje formou rozpočtovej podpory, a vyzýva Komisiu na pravidelné podávanie správ o dosiahnutom pokroku;

               237.

               zdôrazňuje, že jeho úlohou v súvislosti s rozpočtovou podporou je dbať na zodpovednosť Komisie za výsledky vynaložených výdavkov a že rozpočtová podpora predstavuje nástroj pomoci, ktorý si vyžaduje zmenu vnímania dohľadu, pričom sa treba odkloniť od kontroly vstupov a prejsť na kontrolu výsledkov na základe ukazovateľov;

               238.

               opakuje svoju požiadavku, že rozvojová pomoc vo všeobecnosti a osobitne rozpočtová podpora by mali byť progresívne zviazané s predbežným vyhlásením krajiny o vierohodnosti, ktoré by vydávala vláda prijímajúcej krajiny a podpisoval jej minister financií a ktoré by sa týkalo vybraných otázok ovplyvňujúcich štruktúry riadenia a zodpovednosti v prijímajúcej krajine;

               239.

               vyzýva novú Komisiu, aby prevzala iniciatívu a predložila tento návrh ostatným medzinárodným darcom, najmä Svetovej banke, s cieľom vyvinúť a implementovať takýto nástroj v spolupráci s ostatnými darcami; očakáva, že ho Komisia bude informovať o možnom harmonograme takýchto rokovaní;

               240.

               naliehavo žiada Komisiu, aby stanovila strategické ciele a zodpovedajúce ukazovatele výkonnosti, ktoré by umožnili efektívne hodnotenie vplyvu opatrení EÚ;

               241.

               vyzýva Komisiu, aby kládla väčší dôraz na zdravie žien v rozvojových krajinách všeobecne, ale najmä na zlepšenie zdravia matiek, keďže je to oblasť, v ktorej chýba najviac na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia;

               242.

               víta pokrok v súvislosti s rozdelením práce medzi darcov, ako aj inými zásadami účinnosti pomoci; domnieva sa však, že Komisia by mala v tejto súvislosti zvýšiť úsilie o koordináciu činnosti členských štátov;

               243.

               zdôrazňuje potrebu zvýšiť účinnosť pomoci a znížiť mieru rozdrobenia pomoci; domnieva sa, že veľký počet projektov riadených Komisiou a členskými štátmi (približne 40 000 projektov) by sa mal znížiť tak, že sa uprednostnia účinnejšie programy a lepšia koordinácia s darcami z EÚ prostredníctvom jasného zamerania na užší okruh prioritných oblastí pomoci pre každú prijímajúcu krajinu, pričom by sa však nevylúčili malé, no úspešné medzivládne organizácie pôsobiace v danej oblasti;

               244.

               konštatuje, že 63 % dosiaľ zaviazaných prostriedkov v rámci potravinového nástroja bolo poskytnutých prostredníctvom medzinárodných organizácií, a pripomína, že podľa nariadenia (ES) č. 1337/2008 (29) je Komisia v súvislosti s implementáciou povinná zachovať „primeranú rovnováhu“ (30) medzi medzinárodnými organizáciami a „inými oprávnenými subjektmi“;

               245.

               opätovne vyzýva na väčšie zapojenie parlamentov a na konzultáciu občianskej spoločnosti (31) v partnerských krajinách pri príprave a prehodnocovaní národných strategických dokumentov nástroja rozvojovej spolupráce;

               246.

               naliehavo vyzýva Komisiu, aby zabezpečila lepšie zviditeľnenie činností financovaných EÚ v zahraničí;

      Mimovládne organizácie

               247.

               berie na vedomie písomné pripomienky členov Komisie p. Maroša Šefčoviča a Algirdasa Šemetu z 8. marca 2010 vrátane podrobných informácií o financovaní organizácií mimovládneho typu Komisiou a výkonnými agentúrami;

               248.

               vyzýva Komisiu, aby zostavila verejný register organizácií mimovládneho typu financovaných útvarmi Komisie, zharmonizovala rozličné databázy príjemcov prijímajúcich finančné prostriedky z rozpočtu EÚ alebo Európskeho rozvojového fondu, vo svojom účtovnom systéme uvádzala „neziskovú“ povahu prijímajúcich subjektov a preskúmala možnosť rozšírenia registra zástupcov záujmových skupín o informácie o ich financovaní prijatom z EÚ;

      Rumunsko a Bulharsko

               249.

               vyjadruje znepokojenie nad nedostatkami v správe finančných prostriedkov predvstupovej pomoci vnútroštátnymi orgánmi Bulharska a Rumunska a víta opatrenia, ktoré zaviedla Komisia a ktoré zahŕňajú prerušenie platieb, dôkladné monitorovanie a spoluprácu s oboma členskými štátmi, čo viedlo k značnému zlepšeniu situácie; je však naďalej znepokojený základnými nedostatkami, ktoré sa týkajú možných nezrovnalostí v riadení fondov Phare dvoma implementačnými agentúrami v Bulharsku, aj keď uzatváranie zmlúv na financovanie z fondov Phare sa už skončilo; berie na vedomie záväzok súčasných orgánov vyšetriť nezrovnalosti a reformovať správu finančných prostriedkov EÚ;

               250.

               berie na vedomie, že odstavenie jadrovej elektrárne Kozloduj (blokov 1 až 4) sa má skončiť do 19. októbra 2035; konštatuje nedostatok transparentnosti, pokiaľ ide o pôvod finančných prostriedkov z rôznych generálnych riaditeľstiev Komisie; žiada Dvor audítorov o preskúmanie použitých finančných prostriedkov;

               251.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že odstraňovanie zistených nedostatkov (najmä čo sa týka Národného fondu pre cestnú infraštruktúru) nijako výraznejšie nepokročilo; podporuje preto rozvážny prístup Komisie a jej záväzok dôkladne monitorovať túto situáciu, podniknúť ďalšie kroky v súvislosti so zisteniami a poskytovať poradenstvo a pomoc bulharským orgánom s cieľom odstrániť zistené nedostatky; naliehavo žiada Komisiu, aby bola maximálne obozretná a prísna pri schvaľovaní správ o hodnotení súladu v súvislosti s operačnými programami navrhnutými bulharskými orgánmi, ako aj pred začatím vyplácania priebežných platieb vzťahujúcich sa na programové obdobie 2007 – 2013; berie na vedomie kroky, ktoré podniklo Bulharsko; víta kladné závery postupov posudzovania súladu, ktoré Komisia vykonala pre všetky operačné programy, pričom zdôrazňuje, že Komisia by mala naďalej vykonávať účinnú kontrolu a poskytovať usmernenia;

               252.

               berie na vedomie, že v júli 2008 Komisia pozastavila platby Rumunsku v rámci programu SAPARD z dôvodu nedostatkov a nezrovnalostí, ktoré zistili jej útvary, a víta akčný plán, ktorý na odstránenie týchto nedostatkov predložilo Rumunsko a ktorý v júli 2009 Komisii umožnil zrušiť pozastavenie platieb;

               253.

               schvaľuje, že v roku 2008 Komisia pozastavila platby Bulharsku v rámci troch predvstupových programov (Phare/prechodný fond, ISPA a SAPARD) s cieľom chrániť finančné záujmy EÚ vzhľadom na nedostatky a nezrovnalosti, ktoré v hospodárení s týmito finančnými prostriedkami zistili jej útvary; víta pozitívnu reakciu Bulharska na všetky odporúčania, čo Komisii umožnilo zrušiť v roku 2009 pozastavenie platieb;

               254.

               napriek tomu však vyjadruje poľutovanie nad nedostatkami, najmä nad tým, že žiadosti o pomoc, pri ktorých sa zistili nezrovnalosti, neboli identifikované a že sa nepodnikli náležité kroky na odstránenie týchto nezrovnalostí, a naliehavo žiada Bulharsko, aby v úzkej spolupráci s Komisiou a pod podrobným dohľadom nezávislého audítora prijalo podrobný akčný plán;

               255.

               zdôrazňuje, že tento akčný plán musí obsahovať konkrétne, merateľné, dosiahnuteľné, zodpovedajúce a časovo ohraničené ciele, najmä prípadné vytvorenie transparentných pravidiel verejného obstarávania, ktoré budú spĺňať medzinárodné normy a nebudú obmedzovať účasť medzinárodných uchádzačov v súťaži tým, že na nich budú klásť veľké interné administratívne bremená; ďalej sa domnieva, že tieto ciele musia byť zamerané na dosiahnutie a udržanie plne funkčných súdnych a administratívnych štruktúr;

               256.

               víta aktualizované informácie Komisie o stave implementácie fondov EÚ v Bulharsku a Rumunsku; všíma si však pretrvávajúcu existenciu nezrovnalostí a nedostatkov v predložených správach o pokroku; zisťuje, že jeho úsilie na zhodnotenie pokroku v súdnom a administratívnom systéme je marené súčasnou koncepciou správ o pokroku; žiada Komisiu, aby naďalej dôkladne monitorovala systémy týchto členských štátov a plnenie odsúhlasených akčných plánov, a navrhuje, aby aj úrad OLAF neustále podporoval tieto členské štáty pri plnení ich záväzkov súvisiacich s ochranou finančných záujmov EÚ;

               257.

               žiada, aby sa v správach uvádzali jasné informácie o pokroku v kľúčových oblastiach boja proti podvodom a korupcii; pripomína svoju požiadavku zaviesť semaforový systém (červená, žltá a zelená) na základe konkrétnych ukazovateľov (kvantita a kvalita právnych a administratívnych opatrení prijatých na zabránenie podvodom a korupcii, odrádzanie od podvodov a korupcie a ich trestanie), ktorý by poskytol jasný obraz o vývoji existujúcich systémov v týchto krajinách; je veľmi prekvapený, že pri zostavovaní správ sa nie vždy konzultovalo s úradom OLAF; žiada Komisiu, aby do ďalších správ o pokroku zahrnula pripomienky úradu OLAF;

      Rozšírenie

               258.

               berie na vedomie kroky, ktoré Komisia podnikla v záujme zlepšenia celkovej výkonnosti predvstupovej pomoci Chorvátsku v úzkej spolupráci s národnými orgánmi a v záujme dôkladného monitorovania podmienok úplnej decentralizácie finančných prostriedkov z nástroja predvstupovej pomoci (IPA); zdôrazňuje, že poučenie sa z problémov týkajúcich sa implementácie predvstupovej pomoci v Bulharsku a Rumunsku by spolu s podporou Komisie malo pomôcť chorvátskym orgánom, aby sa vyhli podobným ťažkostiam pri implementácii predvstupovej pomoci v ich vlastnej krajine; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Komisia nesplnila žiadosť Európskeho parlamentu a do správ o pokroku nezaviedla semaforový systém (zelená, žltá a červená), ktorý by ukazoval pokrok v oblastiach s veľkým významom pre boj proti podvodom, akou je napríklad vytvorenie a udržanie stabilných a efektívnych štruktúr súdneho a administratívneho systému;

               259.

               vyjadruje sklamanie zo skutočnosti, že hlavné nedostatky (nedostatočná programová pripravenosť a nerovnomerná výkonnosť jednotlivých odvetví), ktoré viedli k „mierne neuspokojivej“ celkovej výkonnosti predvstupovej pomoci v Turecku, stále pretrvávajú;

               260.

               berie na vedomie opatrenia, ktoré Komisia uskutočňuje v kandidátskych a iných krajinách na západnom Balkáne v oblasti boja proti korupcii, a podporuje realizáciu projektov na posilnenie nezávislosti súdnictva, rozvoj profesionálneho presadzovania práva a podporu boja proti korupcii v rámci regionálnej a národnej pomoci; pripomína, že v zmysle Solúnskej agendy pre západný Balkán sa EÚ zaviazala úzko spolupracovať s krajinami západného Balkánu na ďalšom upevňovaní mieru a podpore stability, demokracie, právneho štátu a dodržiavania ľudských práv a práv menšín; zdôrazňuje, že toto sa týka aj boja proti organizovanému zločinu a korupcii, ako aj posilňovania regionálnej spolupráce;

               261.

               pripomína, že Dvor audítorov nezistil žiadnu jasnú metodiku, ktorou Komisia meria pokrok v týchto oblastiach; osobitne žiada Generálny sekretariát Komisie, aby poskytol Európskemu parlamentu správu o vykonávaní solúnskej agendy, ktorá by mohla slúžiť ako základ na externé hodnotenie jej pokroku; vyzýva Komisiu, aby stanovila jasnú spojitosť medzi platbami v rámci predvstupovej pomoci a medzi preukázanými a viditeľnými výsledkami v oblastiach uvedených v solúnskej agende;

               262.

               pripomína, že správa o pokroku Chorvátska za rok 2009 odhaľuje problémy v súdnom systéme spôsobené nedostatkami v oblasti transparentnosti a uplatňovania jednotných a objektívnych kritérií výberu sudcov a prokurátorov; preto pochybuje o tom, že finančné prostriedky vynaložené na kapitolu 23 boli vynaložené efektívne a účinne;

               263.

               poznamenáva, že Rada pre regionálnu spoluprácu už pôsobí viac ako rok; žiada Komisiu, aby poskytovala informácie v záujme posilnenia regionálnej spolupráce v rámci decentralizovaného implementačného systému a aby predkladala rozpočtovému orgánu svoje strategické úvahy v tejto oblasti;

               264.

               pripomína, že kandidátske krajiny musia zaistiť účinné vykonávanie nových i reformovaných právnych predpisov prostredníctvom ambicióznej, transparentnej, zodpovednej, účinnej a efektívnej verejnej služby; so znepokojením poznamenáva, že bez ohľadu na odlišný vývoj v Chorvátsku a v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko je korupcia v oboch krajinách stále veľmi rozšírená a predstavuje veľmi vážny problém; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že v prípadoch korupcie na vysokých úrovniach sa vykonalo len obmedzené vyšetrovanie a že celkovo len málo vyšetrovaní viedlo k obvineniam z trestného činu; zdôrazňuje, že to poukazuje na vážne nedostatky v súdnom systéme;

               265.

               žiada Komisiu, aby neustále sledovala počet nevyriešených a nových obvinení z trestných činov a počet rozhodnutí, ako aj počet nevyriešených a nových súdnych konaní na základe obvinení z porušenia zákonov o verejnom obstarávaní v Chorvátsku a Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko a aby o výsledkoch informovala rozpočtový orgán;

               266.

               usudzuje, že pretrváva potreba stáleho, objektívneho a transparentného monitorovania pokroku; v tomto ohľade žiada Komisiu, aby v prípade prístupového konania stanovila východiskový bod v kľúčových oblastiach pre pristúpenie a aby tento východiskový bod využívala ako referenčné kritérium v prístupovom procese; domnieva sa, že udržateľnosť pokroku v prístupovom procese a potvrdenie cieľov dosiahnutých počas tohto procesu má mimoriadny význam pre ďalšiu úspešnú existenciu EÚ; preto žiada pravidelnú kontrolu v období po pristúpení;

      Administratívne výdavky

               267.

               s uspokojením konštatuje, že Dvor audítorov nezistil pri auditoch žiadne významné chyby, ktoré by sa týkali zákonnosti a správnosti administratívnych výdavkov;

      ZÁVERY K OSOBITNÝM SPRÁVAM DVORA AUDÍTOROV

      Časť I:   Osobitná správa č. 10/2008 o rozvojovej pomoci ES na zdravotnícke služby v subsaharskej Afrike

               268.

               vyzýva Komisiu, aby počas strednodobého preskúmania 10. Európskeho rozvojového fondu zvážila zvýšenie svojej pomoci sektoru zdravotníctva s cieľom podporiť svoj záväzok prispieť k splneniu rozvojových cieľov tisícročia súvisiacich so zdravím a aby sa uistila, že jej pomoc zdravotníctvu sa prideľuje v súlade s prioritou podpory systémov zdravotnej starostlivosti v rámci tejto politiky;

               269.

               pripomína Komisii záväzok prijatý v kontexte nástroja rozvojovej spolupráce, že do roku 2009 vyčlení vo všetkých výdavkoch na európske rozvojové politiky 20 % finančných prostriedkov na oblasti zdravotníctva a základného vzdelávania, a žiada ju, aby pravidelne informovala Európsky parlament o tom, aký percentuálny podiel celkovej rozvojovej pomoci určenej pre subsaharskú Afriku je v jednotlivých krajinách viazaný na základné a stredoškolské vzdelávanie a základnú zdravotnú starostlivosť;

               270.

               naliehavo žiada Komisiu, aby si zabezpečila dostatočnú odbornosť v oblasti zdravotníctva, aby mohla zohrávať užitočnú úlohu v dialógu o sektore zdravotníctva, a to tak, že zaistí účasť odborníkov na zdravotníctvo vo všetkých delegáciách, ktorých ťažiskovým sektorom je zdravotníctvo, že v krajinách, ktoré prekonali konflikt, bude užšie spolupracovať so zdravotníckymi poradcami úradu ECHO, že vytvorí užšie partnerstvo so zastúpeniami Svetovej zdravotníckej organizácie v jednotlivých krajinách, aby mohla čerpať z ich odborných skúseností, a že uzavrie formálne dohody s členskými štátmi EÚ o využívaní ich odborných skúseností; žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu oznámila počet odborníkov v oblasti zdravotníctva a vzdelávania, ktorí sú k dispozícii v regióne, na úrovni delegácií, ako aj v jej ústredí, a poskytla mu prehľad, z ktorého bude zrejmé, či sa jej podarilo tento počet zvýšiť;

               271.

               vyzýva Komisiu, aby v sektore zdravotníctva naďalej vo vyššej miere využívala podporu sektorového rozpočtu a zamerala podporu všeobecného rozpočtu na zlepšenie zdravotníckych služieb a aby naďalej využívala projekty na podporu rozvoja politík a budovania kapacít;

               272.

               nalieha na Komisiu, aby zaviedla mechanizmy a monitorovacie nástroje, ktorými sa zabezpečí, že primeraný podiel pomoci na podporu všeobecného rozpočtu sa venuje na podporu základných potrieb najmä v oblasti zdravia, aby použila ciele, ktoré priamo merajú výsledky politík, aby poskytla podporu na budovanie kapacít a aby informovala Európsky parlament o krokoch, ktoré na tento účel prijala;

               273.

               vyzýva Komisiu, aby poskytla jasnejšie usmernenia o používaní jednotlivých nástrojov a ich kombinácií a aby užšie a efektívnejšie spolupracovala s Globálnym fondom v prijímajúcich krajinách;

               274.

               vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s Dvorom audítorov identifikovala možnosti odstránenia nedostatkov uvedených v jeho správe a aby o výsledku týchto diskusií informovala Európsky parlament;

      Časť II:   Osobitná správa č. 12/2008 o nástroji štrukturálnych politík na predvstupové obdobie (ISPA), obdobie rokov 2000 – 2006

               275.

               nalieha na Komisiu, aby dôkladne kontrolovala vykonávanie bývalých projektov ISPA, aby preskúmala, ako možno v budúcnosti pri realizácii podobných nástrojov (napríklad IPA) eliminovať alebo znížiť oneskorenia v realizácii projektov a aby prijala všetky kroky potrebné na zabránenie oneskoreniam v príprave budúcich usmerňujúcich dokumentov;

               276.

               požaduje dôkladnejšie a realistickejšie plánovanie projektov žiadateľmi a možnosti na urýchlenie postupov pri realizácii podobných nástrojov v budúcnosti na úrovni Komisie aj vnútroštátnych správnych orgánov prijímajúcich krajín;

               277.

               vyzýva Komisiu, aby pokračovala v auditoch systémov s cieľom zabezpečiť vytvorenie spoľahlivých systémov riadenia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu a zabrániť potenciálnym vysokorizikovým situáciám v budúcnosti;

      Časť III:   Osobitná správa č. 1/2009 o bankových opatreniach v stredomorskej oblasti v rámci programu MEDA a predchádzajúcich protokolov

               278.

               upriamuje pozornosť Komisie na potrebu zabezpečiť účinnú koordináciu pomoci EÚ, Európskej investičnej banky (EIB) a ostatných medzinárodných a miestnych partnerov, ako aj pravidelnú výmenu informácií, najmä na miestnej úrovni, s cieľom zvýšiť súlad a vzájomné dopĺňanie ich činností;

               279.

               konštatuje, že aj keď sa úroveň monitorovania následne zlepšila, v prvých rokoch programu MEDA nebola postačujúca, a to najmä v prípadoch, v ktorých sa Komisia plne spoliehala na monitorovanie vykonávané EIB pred rokom 2005;

               280.

               zdôrazňuje význam dohody o správe týkajúcej sa uvedených bankových opatrení, ktorých vykonávaním Komisia poverila EIB s cieľom zabezpečiť primerané monitorovanie, zohľadnenie environmentálnych aspektov, ochranu finančných záujmov EÚ a plnenie finančných záväzkov a informačných povinností sprostredkovateľmi a navrhovateľmi;

               281.

               zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva uplatňoval na mieru šitý program hodnotenia a monitorovania bankových opatrení;

      Časť IV:   Osobitná správa č. 2/2009 o programe verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania zdravia?

               282.

               domnieva sa, že Program verejného zdravia (PVZ) (2003 – 2007) bol stanovený veľmi ambiciózne, ale že jeho ciele neboli ani dostatočne jasné, ani dostatočne prispôsobené obmedzeným rozpočtovým prostriedkom; zdôrazňuje, že to viedlo k tomu, že program mal priveľa oblastí činnosti, ktoré v niektorých prípadoch dokonca ani neboli pokryté projektmi; poznamenáva, že toto rozptýlenie viedlo k poklesu kvality programu a zároveň k takému rozšíreniu palety projektov, že Komisia nemá úplný prehľad o všetkých existujúcich projektoch; preto vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu podala správu o výsledku zmapovania situácie v súčasnom PVZ, ktoré uskutoční, a zdôrazňuje, že riziko rozptýlenia by sa malo riešiť v strednodobých a následných hodnoteniach programu;

               283.

               berie na vedomie, že Dvor audítorov spochybnil užitočnosť niektorých častí PVZ, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že program v niektorých prípadoch financoval projekty (najmä v rámci časti „determinanty zdravia“), ktoré mali z celoeurópskeho hľadiska len obmedzenú pridanú hodnotu;

               284.

               preto sa domnieva, že akýkoľvek ďalší PVZ by sa mal zamerať na siete a výmenu osvedčených postupov a že by sa mala viac využívať metóda otvorenej koordinácie, ktorá by takúto výmenu osvedčených postupov podporovala;

               285.

               vyzýva Komisiu, aby stanovila jasnú logiku intervencií pre akýkoľvek potenciálny program nadväzujúci na aktuálny PVZ; zdôrazňuje, že by tak mala urobiť vo svojom predbežnom posúdení vplyvu, ktoré bude priložené k návrhu Komisie na takýto program;

               286.

               žiada Dvor audítorov, aby včas predložil oficiálne stanovisko k predbežnému posúdeniu vplyvu od Komisie na rokovanie Európskeho parlamentu a Rady o návrhu rozhodnutia o programe predloženom Komisiou; domnieva sa, že pri vypracúvaní svojho stanoviska by mal Dvor audítorov zohľadniť názory Európskeho parlamentu, tak ako sú uvedené vyššie;

      Časť V:   Osobitná správa č. 3/2009 o účinnosti výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 1994 – 1999 a 2000 – 2006

               287.

               berie na vedomie nedostatočné využívanie niektorých čistiarní odpadových vôd a naliehavo vyzýva čistiarne odpadových vôd financované EÚ, aby naďalej fungovali efektívne z hľadiska nákladov; preto nabáda Komisiu a členské štáty, aby našli spôsoby, ako zabezpečiť, že čistiarne odpadových vôd financované z EÚ budú primerane pripojené ku kanalizačným sieťam; zdôrazňuje zodpovednosť členských štátov za prevádzku čistiarní odpadových vôd a nabáda členské štáty, aby vyvíjali úsilie s cieľom zabezpečiť primeranú kvalitu odpadových vôd a plné využívanie kapacít;

               288.

               berie na vedomie snahy Komisie týkajúce sa revízie príslušnej smernice [smernica Rady 86/278/EHS (32) – smernica o splaškových kaloch], nabáda na urýchlenie súčasného postupu revízie v záujme zohľadnenia nedávneho vývoja a prispôsobenia rozličných postupov členských štátov v tejto oblasti a naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili kvalitu splaškových kalov v súlade s hraničnými hodnotami EÚ;

               289.

               zdôrazňuje potrebu dôslednejšieho preskúmania projektov v štádiu podania žiadosti s cieľom predísť nedostatkom v očakávanom účinku; preto vyzýva Komisiu, aby podrobnejšie rozpracovala interné usmernenia a kontrolné zoznamy, ktoré by sa použili v procese hodnotenia s cieľom zvýšiť konzistentnosť žiadostí o poskytnutie grantu, a aby zabezpečila riadne nadväzujúce opatrenia v prípadoch neposkytnutia požadovaných informácií alebo neprijatia požadovaných opatrení;

      Časť VI:   Osobitná správa č. 4/2009 o riadení zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce ES Komisiou

               290.

               vyjadruje poľutovanie a nesúhlas, pokiaľ ide o existujúci rozdiel medzi politickými záväzkami EÚ v oblasti zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce a konkrétnymi vykonávacími postupmi, a preto očakáva, že príslušný člen Komisie predloží dôkaz o plnej politickej podpore a rozhodných krokoch zameraných na účinné plnenie politických záväzkov voči neštátnym subjektom, a to na úrovni ústredia i delegácií Komisie; ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že kritérium úspešnosti rozvoja sa obmedzilo na „hospodársky rozvoj“, pretože tento prístup neberie do úvahy, že priepasť medzi tými, čo „majú“, a tými, čo „nemajú“, sa dramaticky zväčšila; žiada Komisiu, aby zabezpečila, že každá delegácia bude mať do konca roka 2010 aspoň jedného odborníka, ktorý bude pracovať na plný úväzok a bude zodpovedný za politiky v oblasti zapojenia neštátnych subjektov, príslušné kontakty a zmluvy;

               291.

               poznamenáva, že tie rozvojové krajiny, ktoré zobrali svoj rozvojový proces do vlastných rúk, dosiahli dobrú úroveň zníženia chudoby; zdôrazňuje kľúčovú úlohu štátu pri rozvoji a vyzýva Komisiu a jej delegácie, aby naďalej zlepšovali vzťahy s vládami partnerských krajín a tak umožnili účinnejšie zapojenie neštátnych subjektov a konzultácie s nimi;

               292.

               považuje nedostatok úplných a spoľahlivých údajov za mimoriadne poľutovaniahodný a očakáva, že Komisia okamžite prijme nápravné opatrenia, keďže spoľahlivé údaje sú podmienkou začatia merania výsledkov; preto vyzýva Komisiu, aby Európskemu parlamentu predložila podrobný finančný prehľad o finančných prostriedkoch EÚ prerozdeľovaných prostredníctvom neštátnych subjektov z rôznych rozpočtových riadkov v členení podľa príslušných krajín pred začiatkom rozpočtového postupu na rok 2011;

               293.

               domnieva sa, že kvalita pomoci je dôležitejšia ako jej kvantita, a vyzýva Komisiu, aby zohrávala dôležitú úlohu pri riešení zrejmého neporiadku v oblasti rozvojovej pomoci tým, že podporí silnú a účinnú koordináciu darcov a zlepší súčasnú štruktúru pomoci; žiada Komisiu, aby zvážila, či vzhľadom na pripomienky Dvora audítorov nie je vhodná chvíľa na revíziu celého systému (spolu)financovania neštátnych subjektov s cieľom zabezpečiť, aby sa tieto subjekty mohli spoľahnúť na transparentné a účinné pravidlá týkajúce sa účasti na programoch a projektoch;

               294.

               vyzýva Komisiu, aby náležite zohľadnila skutočnosť, že darcovia sú politickými činiteľmi a že v niektorých prípadoch môže dôjsť ku konfliktu záujmov medzi darcami a prijímajúcimi krajinami; zdôrazňuje, že pevné demokratické vnútroštátne inštitúcie a dobre definovaná politika rozdeľovania bohatstva sú podmienkou udržateľnosti; zastáva názor, že v záujme dosiahnutia súdržnejšej politiky v oblasti plánovania a následných programov a projektov a primeraného hodnotenia by malo dôjsť k významnému posunu od spolufinancovania projektov neštátnych subjektov k 100 % financovaniu projektov z EÚ;

               295.

               domnieva sa, že hodnotenie poskytovania pomoci EÚ prostredníctvom organizácií občianskej spoločnosti (33) vykonané pre Komisiu a osobitná správa Dvora audítorov sa do istej miery prekrývajú, a vyzýva Dvor audítorov a hodnotiace útvary Komisie, aby si vymieňali informácie o plánovaných činnostiach a predkladali Európskemu parlamentu správu o výsledkoch tejto spolupráce;

               296.

               vyzýva Komisiu, aby predložila návrhy na úpravu nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré EÚ umožnia vystupovať v úlohe významného aktéra medzi ostatnými medzinárodnými darcami;

      Časť VII:   Osobitná správa č. 5/2009 o správe pokladnice Komisie

               297.

               domnieva sa, že Komisia by mala zlepšiť svoj dohľad nad rozličnými činnosťami vykonávanými v súvislosti so správou pokladnice a že v súlade s odporúčaním Dvora audítorov by sa mali konať pravidelnejšie stretnutia dvoch príslušných GR (GR pre rozpočet a GR pre hospodárske a finančné veci) v záujme výmeny informácií o rizikách, skúseností a osvedčených postupov týkajúcich sa správy pokladnice a aktív na úrovni celej Komisie;

               298.

               domnieva sa, že Komisia by mala naďalej podnikať všetky nevyhnutné kroky na zabezpečenie účinného a dôsledného monitorovania závažných finančných rizík počas celého roka; víta skutočnosť, že s cieľom ešte viac zlepšiť situáciu Komisia už predložila návrh a dohodla sa s Dvorom audítorov, že od účtovnej závierky za rok 2008 sa bude príslušným finančným organizáciám zasielať oficiálny obežník s cieľom získať od nich presné, úplné a štandardizované informácie týkajúce sa zverených účtov;

               299.

               vyzýva Komisiu, aby na základe analýzy rizík vypracovala plán kontroly v rámci GR pre rozpočet na každé 12-mesačné obdobie, aby vykonávala kontroly počas a po skončení každého roka a aby najneskôr do troch mesiacov od skončenia príslušného roku informovala Európsky parlament o problémoch, ktoré zistila;

               300.

               vyzýva Komisiu, aby pokročila v príprave prehľadu rizík týkajúcich sa jej operácií súvisiacich s pokladnicou (GR pre rozpočet), ktorý je súčasťou ročnej účtovnej závierky a ktorý poskytuje jasné a úplné zhrnutie rizík, ktorým je Komisia vystavená, informácií o tom, ako tieto riziká riadi, a opatrení, ktoré zaviedla s cieľom ich kontroly, minimalizácie a vyváženia;

               301.

               domnieva sa, že v záujme transparentnosti by Komisia mala jasnejšie zdokumentovať svoje postupy prevodu finančných prostriedkov medzi účtami vlastných zdrojov členských štátov a mala by lepšie zdokumentovať osobitné výberové konania uplatnené v jednotlivých prípadoch;

               302.

               žiada Komisiu, aby zlepšila vedenie databáz, optimalizovala krížové kontroly a zaoberala sa pripomienkou Dvora audítorov týkajúcou sa potreby zlepšenia koordinácie s cieľom zvážiť celkovú rizikovú angažovanosť Komisie voči každej komerčnej banke, keď príslušné GR stanovia limity držby finančných prostriedkov na účtoch v komerčných bankách;

               303.

               víta a podporuje snahu Komisie o predloženie návrhu k súčasnému systému riadenia predbežne vybraných pokút, ktorý bol predmetom revízie v roku 2008, a očakáva, že návrh rozhodnutia Komisie o tejto veci, ktorý začiatkom roka 2009 vydalo GR pre rozpočet, zvýši jeho bezpečnosť;

      Časť VIII:   Osobitná správa č. 6/2009 o potravinovej pomoci Európskej únie určenej odkázaným osobám: hodnotenie cieľov, prostriedkov a použitých metód

               304.

               víta audit tohto programu vykonaný Dvorom audítorov, ako aj reformný návrh Komisie [KOM(2008) 563]; odvoláva sa na svoju pozíciu z 26. marca 2009 (34), v ktorej podporil reformný návrh; zdôrazňuje, že potravinová pomoc EÚ je doplnkom už existujúcich opatrení v členských štátoch;

               305.

               pripomína, že sociálna podpora poskytovaná orgánmi členských štátov sa zriedka zameriava na prístup k potravinám a že potravinové iniciatívy zamerané na sociálne vylúčené a okrajové skupiny populácie vedú skôr charitatívne organizácie, ktoré ich uskutočňujú s pomocou dobrovoľníkov;

               306.

               domnieva sa, že na zameranie pomoci na tie krajiny a prijímateľov, ktorí ju najviac potrebujú, sú potrebné lepšie kritériá;

               307.

               domnieva sa, že členské štáty zúčastňujúce sa na programe by mali vypracovať účinné opatrenia na boj proti plytvaniu potravinami;

               308.

               pripomína Komisii, že zásada subsidiarity nijako neznižuje povinnosti Komisie vyplývajúce z článku 317 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorého Komisia plní rozpočet na vlastnú zodpovednosť a podľa zásad riadneho finančného hospodárenia;

               309.

               očakáva, že Komisia sa bude riadiť odporúčaniami Dvora audítorov, aby umožnila rozpočtovým orgánom získať úplné a objektívne informácie o výsledkoch tohto programu;

      Časť IX:   Osobitná správa č. 7/2009 o riadení fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo

               310.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že podľa zistení Dvora audítorov bolo riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo neadekvátne; konštatuje, že vývoj technológií sa v porovnaní s prvotným plánom oneskoril o päť rokov a očakávané náklady na fázu vývoja a skúšobnej prevádzky sa takmer zdvojnásobili z 1 100 000 000 EUR na 2 100 000 000 EUR;

               311.

               žiada Komisiu, aby sa v nadchádzajúcom oznámení o budúcnosti programu Galileo zaoberala odporúčaniami Dvora audítorov so zámerom objasniť politické ciele tohto programu a premietnuť ich do strategických a prevádzkových cieľov, aby mal program Galileo pevný harmonogram až do uvedenia do plnej prevádzky;

               312.

               je znepokojený zistením Dvora audítorov, že spoločný podnik Galileo nesplnil väčšinu svojich cieľov a problémy s riadením ho vážne obmedzovali v riadnej činnosti; žiada Komisiu, aby v súlade s odporúčaním Dvora audítorov zabezpečila, že v prípade budúcich spoločných podnikov nebude riadiaca štruktúra prekážkou ich činnosti;

               313.

               domnieva sa, že európski daňoví poplatníci by mali byť informovaní o akejkoľvek účasti tretích krajín na programoch Galileo a EGNOS; preto žiada Komisiu, aby Európskemu parlamentu poskytla podrobné informácie o akejkoľvek spolupráci EÚ a tretích krajín na programoch Galileo a EGNOS;

               314.

               vyzýva Komisiu a Európsky úrad pre dohľad nad GNSS, aby vo svojich finančných výkazoch poskytli orgánu udeľujúcemu absolutórium jasné a zrozumiteľné informácie o hmotných a nehmotných aktívach, ktoré vznikli v rámci programov Galileo a EGNOS a ktoré sú vlastníctvom EÚ, a ďalej vyzýva Dvor audítorov, aby rovnako urobil vo svojich správach;

               315.

               vyzýva Komisiu, aby pripravila aktualizované údaje a analýzy nákladov a výnosov projektu Galileo a aby o tom informovala Európsky parlament;

      Časť X:   Osobitná správa č. 8/2009 o „sieťach dokonalosti“ a „integrovaných projektoch“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli svoje ciele?

      Úvodná fáza

               316.

               konštatuje, že existuje veľký rozdiel medzi očakávaniami a skutočnosťou, t. j. že menej ako 55 % všetkých následne hodnotených projektov si udržalo pôvodnú známku „výborný“; žiada Komisiu, aby znova zvážila svoje postupy hodnotenia;

               317.

               pripomína, že veľká väčšina žiadostí nepresahuje prah „výborný“ (len 15 % až 20 %), pričom náklady spojené so žiadosťou (v niektorých prípadoch vo výške až 300 000 EUR) znášajú žiadatelia; v tejto súvislosti nalieha na Komisiu, aby jednotne a účinne uplatňovala primeranú uvážlivosť (napr. viacfázové postupy) v záujme čo najefektívnejšieho využívania vyčlenených prostriedkov na výskum, a nie na „administratívu výskumu“;

               318.

               považuje za nešťastné, že v závislosti od prípadného úspechu v postupe schvaľovania žiadosti len 53 % až 86 % všetkých zúčastnených strán plne chápalo povahu nástrojov uplatnených v šiestom rámcovom programe (6. RP); vyjadruje poľutovanie nad tým, že v niektorých prípadoch bol výber nástroja zjavne prispôsobený skôr fiškálnym ako vecným kritériám; konštatuje, že prítomnosť vysokého počtu partnerov v „sieťach excelentnosti“, ako aj silný dôraz Komisie na právnu integráciu sú osobitnou výzvou a že odborná skupina pre budúcnosť „sietí excelentnosti“ odporučila vytváranie väčších partnerstiev len vo výnimočných, riadne odôvodnených prípadoch (35);

      Vytváranie „sietí excelentnosti“

               319.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že bez ohľadu na požiadavky Európskeho parlamentu na realizáciu výskumných programov s väčším dôrazom na služby a zákazníkov sa dosiahol len obmedzený pokrok v zriaďovaní jednotných kontaktných miest pokrývajúcich celú škálu generálnych riaditeľstiev v rámci výskumu, štandardizácii postupov podávania žiadostí, požadovanej dokumentácii a konzistentnej komunikácii; zdôrazňuje skutočnosť, že verejnosť považuje Komisiu za jeden subjekt;

               320.

               v tejto súvislosti požaduje, aby Komisia konečne urobila potrebné kroky smerujúce k proaktívnemu prístupu, pokiaľ ide o zákaznícku podporu, vnútornú kontrolu kvality vrátane štandardizácie druhej úrovne a súdržné riadenie; žiada Komisiu, aby sprístupnila na internete všetky právne texty, na ktorých sú založené grantové zmluvy, a v prípade potreby aj odkazy na belgické právo;

               321.

               pripomína neprestajné žiadosti Európskeho parlamentu o zníženie administratívneho zaťaženia, a to najmä v grantových postupoch (36); vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že kým sa uzavrie zmluva, prejde priemerne až 13 mesiacov, čo je v porovnaní s 5. RP nárast o štyri mesiace; so zreteľom na 7. RP požaduje, aby Komisia využívala existujúce administratívne nástroje [napr. osobné identifikačné kódy (PIC) a vymenovaných zástupcov právneho subjektu (LEAR)];

               322.

               nie je spokojný s tým, že 6. RP nedosiahol cieľ vyššej účasti súkromných účastníkov, najmä MSP; rovnako ako Dvor audítorov sa domnieva, že niektoré ustanovenia ich aktívne odrádzali od účasti; celkovo sa domnieva, že právne predpisy a pravidlá (vrátane modelových zmlúv a usmernení) sú príliš zložité a ako také bránia účinnej a efektívnej realizácii výskumných politík;

               323.

               konštatuje, že hodnotenia sa zameriavajú na kontroly „vstupov“ namiesto toho, aby posudzovali výstup; rovnako ako Dvor audítorov si myslí, že riadne vymedzenie konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, relevantných a načasovaných (SMART) cieľov na začiatku projektu je kľúčové pre zisťovanie dosiahnutého pokroku a prípadného úspechu; zdôrazňuje, že požiadavky na predkladanie správ musia byť navrhnuté ako užitočný nástroj na monitorovanie a hodnotenie pokroku v integrácii a vecného pokroku (37) a nesmú sa využívať ako prostriedok na trestanie alebo zasahovanie do iných manažérskych činností v právomoci koordinátora, pokiaľ sú v súlade s právnymi predpismi;

      Trvalá udržateľnosť a budúci vývoj

               324.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že vo väčšine prípadov sa nepodarilo dosiahnuť udržateľnú integráciu dlhšie ako počas počiatočnej fázy financovania a že podľa hodnotenia Dvora audítorov sa počiatočné obdobie financovania v dĺžke piatich rokov ukázalo ako nerealistické; podporuje návrh uplatniť vysokokonkurenčné a selektívne kritériá na predĺžené financovanie sietí excelentnosti, ktoré tvrdia, že sú schopné dosiahnuť vlastnú udržateľnosť (38);

               325.

               so záujmom berie na vedomie návrh odbornej skupiny, aby sa preskúmala možnosť koordinovaných výziev medzi programami ERA-NET a 7. RP, v ktorých by sa spájali finančné prostriedky členských štátov a Spoločenstva (39), ako aj všetky opatrenia na posilnenie transparentnosti a prístupnosti databázy Cordis, tak aby sa zabezpečila výmena výsledkov výskumu v rámci ERA (výmena príkladov osvedčených postupov);

               326.

               je hlboko znepokojený skutočnosťou, že uplatnenie audítorskej stratégie Komisie v prípade 6. RP už viedlo k dvom súdnym konaniam, ktoré iniciovali bývalí účastníci; zdôrazňuje, že spoľahlivosť je základom akejkoľvek dlhodobej spolupráce, a v záujme zabezpečenia právnej istoty opätovne žiada Komisiu, aby sa zdržala prepočítavania finančných výkazov projektov v rámci 6. RP, ktoré už schválila a uhradila, prostredníctvom uplatňovania nových výkladov kritérií oprávnenosti nákladov stanovených vo všeobecných podmienkach (príloha II) vzorovej zmluvy 6. RP (40); nalieha na Komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie o nájdenie riešenia, a to najmä prostredníctvom zjednodušenia postupov spätného vymáhania finančných prostriedkov s použitím vhodných paušálnych postupov a zohľadnenia dobrej viery a legitímnych očakávaní príjemcov, a vyjadruje záujem o dialóg založený na riešeniach;

               327.

               žiada Komisiu, aby našla riešenia, ktoré zabezpečia spoľahlivosť a strednodobú kontinuitu plnenia a plánovania rámcových programov, najmä so zreteľom na 8. RP, a hlavne aby jednotne uplatňovala stanovené termíny a záväzné vnútorné postupy;

      Časť XI:   Osobitná správa č. 9/2009 o efektívnosti a účinnosti činností pri výbere pracovníkov Európskym úradom pre výber pracovníkov

               328.

               vyzýva Európsky úrad pre výber pracovníkov (EPSO), aby vo svojom programe rozvoja zohľadnil odporúčania Dvora audítorov;

               329.

               zastáva názor, že EPSO a všetky inštitúcie EÚ by mali zlepšiť komunikáciu s občanmi o koncepcii nestrannej európskej verejnej správy a vnímanie EÚ ako zamestnávateľa;

               330.

               v tejto súvislosti upozorňuje, že úrad EPSO by sa tiež mal snažiť o zlepšenie svojej komunikácie s verejnou správou v členských štátoch, tak aby dochádzalo k výmene osvedčených postupov v oblastiach poskytovania informácií/inzercie verejnosti a propagácie pracovných príležitostí cieleným spôsobom, tak aby sa dostali do pozornosti odborníkom; domnieva sa, že komunikácia s príslušnými medzinárodnými organizáciami by mala prebiehať na podobnej úrovni;

               331.

               je presvedčený, že zlepšenie spolupráce s vysokými školami by mohlo byť z dlhodobého hľadiska prínosné na jednej strane v tom, že inštitúcie EÚ získajú vhodných pracovníkov, a na strane druhej v tom, že absolventom sa zlepšia možnosti ich kariérneho rozvoja;

               332.

               vyzýva úrad EPSO, aby pokračoval vo svojom úsilí o diagnostiku geografickej nerovnováhy medzi uchádzačmi a následne medzi úspešnými uchádzačmi a aby tejto nerovnováhe predchádzal;

               333.

               s poľutovaním konštatuje, že správa Dvora audítorov ani EPSO dostatočne neanalyzujú proces náboru stredného a vysokého riadiaceho personálu, a najmä geografickú nerovnováhu v tejto oblasti; navrhuje, aby Dvor audítorov zanalyzoval tento problém vo svojej ďalšej osobitnej správe (alebo doplňujúcej správe);

               334.

               domnieva sa, že úrad EPSO by mal zlepšiť správu čakacích zoznamov úspešných uchádzačov tým, že im bude poskytovať informácie o aktuálnych voľných miestach, aby tak uľahčil ich konečný nábor; zároveň sa domnieva, že treba vynaložiť úsilie na skrátenie čakacej lehoty pre úspešných uchádzačov čakajúcich na zamestnanie;

               335.

               nie je presvedčený o tom, že dočasné prideľovanie úradníkov z inštitúcií EÚ úradu EPSO v úlohe členov výberových komisií na plný úväzok je realistickou a nákladovo efektívnou voľbou;

               336.

               žiada úrad EPSO, aby predchádzal akýmkoľvek nejednoznačnostiam v oznámeniach o výberových konaniach, a vyzýva ho, aby prehodnotil svoje postupy na overovanie súladu s kvalifikačnými požiadavkami;

               337.

               vyzýva tiež úrad EPSO, aby zlepšil odvolacie konania napr. prideľovaním rôznych komisií na prvom a druhom stupni;

               338.

               pripomína, že na Súde pre verejnú službu sa prerokúva niekoľko žalôb na EPSO v súvislosti s nedostatkami výberových konaní (týkajúcimi sa najmä jazykov); zastáva názor, že keď sa tieto konania skončia, mali by byť zdrojom ponaučenia a úrad EPSO by ich mal začleniť do svojho programu rozvoja;

      Časť XII:   Osobitná správa č. 10/2009 o informačných a propagačných akciách na podporu poľnohospodárskych výrobkov

               339.

               vyjadruje poľutovanie nad tým, že zavedený systém neumožňuje zmerať účinnosť opatrení a že aj keď sa vplyv politiky javí ako pozitívny, je veľmi ťažké zmerať ho z dôvodu neexistencie konkrétnych cieľov, jasnej stratégie a vhodných ukazovateľov;

               340.

               nalieha na Komisiu, aby konkretizovala ciele politiky a pritom zohľadnila potrebu súladu medzi vyjadrenými ambíciami a viazaným rozpočtom a aby tieto ciele vyjadrila prostredníctvom systému SMART a vymedzila a monitorovala vhodné výkonnostné ukazovatele;

               341.

               vyzýva Komisiu, aby pokračovala v zlepšovaní výberového konania najmä zachovaním požiadavky, že v návrhoch musia byť zahrnuté informácie o očakávaných účinkoch predmetných opatrení a o spôsobe ich merania;

               342.

               vyzýva členské štáty, aby prispeli k zlepšeniu výberového konania overovaním relevantnosti návrhov a väčšou dôslednosťou pri výbere; vyzýva tiež členské štáty, aby poskytovali Komisii informácie o vlastných vnútroštátnych formách pomoci a opatreniach v oblasti propagácie;

               343.

               vyzýva členské štáty, aby zlepšili postupy verejného obstarávania, ktoré využívajú pri výbere vykonávacích subjektov, a najmä aby sa vyhýbali príliš krátkym termínom, systematicky uplatňovali formálne postupy a zabezpečili, že navrhujúce organizácie splnia podmienky výberu;

      Časť XIII:   Osobitná správa č. 11/2009 o udržateľnosti projektov LIFE – príroda a ich riadení Komisiou

               344.

               konštatuje, že dohľad a riadenie v rámci nástroja LIFE – príroda je zložitý proces, ktorý zahŕňa rôzne zainteresované strany z členských štátov; poznamenáva však, že výška vyčlenených finančných prostriedkov si vyžaduje uistenie, že uskutočnené investície sú nákladovo efektívne a udržateľné;

               345.

               vyzýva Komisiu, aby prehodnotila svoj model výberu v záujme uprednostnenia návrhov projektov v rámci nástroja LIFE – príroda, ktoré môžu poskytnúť istotu, pokiaľ ide o pokračovanie v dosahovaných výsledkoch; Komisii tiež navrhuje, aby zvážila oddelenie riadenia projektov spadajúcich pod prvky „príroda“ a „životné prostredie“;

               346.

               nalieha na Komisiu, aby úzko spolupracovala s Európskou environmentálnou agentúrou a Európskym tematickým centrom pre biodiverzitu pri vymedzovaní vhodných kritérií a ukazovateľov na výber návrhov, pokiaľ ide o ich udržateľnosť, a aby vyvinula potrebnú iniciatívu na zlepšenie monitorovania projektov, pokiaľ ide o dosiahnuté výsledky, a vypracovala vhodné ukazovatele a kritériá na monitorovanie výsledkov projektov;

               347.

               vyzýva Komisiu, aby prehodnotila svoju komunikačnú stratégiu a pritom venovala osobitnú pozornosť šíreniu relevantných informácii a získaných skúseností a aby zabezpečila, že od príjemcov sa bude vyžadovať viac technických podrobností týkajúcich sa použitých metód, získaných skúseností a zistených osvedčených postupov;

               348.

               vyzýva členské štáty, ktoré sú samy zodpovedné za trvalo udržateľnú ochranu prírody, aby úzko spolupracovali s Komisiou a s ostatnými členskými štátmi v záujme výmeny osvedčených postupov pri riadení projektov v rámci nástroja LIFE – príroda;

               349.

               vyzýva Komisiu, aby zaviedla systém následnej kontroly financovania po skončení nástroja LIFE na účely posúdenia účinnosti financovaných projektov a zaistenia udržateľného vplyvu financovania EÚ po uzavretí projektov;

               350.

               vyzýva Komisiu, aby vypracovala vhodné opatrenia na vyriešenie existujúcich právnych problémov a prekážok plnenia, pokiaľ ide o dlhodobú kontrolu projektov;

      Časť XIV:   Osobitná správa č. 12/2009 o účinnosti projektov Komisie v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí pre západný Balkán

               351.

               s uspokojením si všíma, že na rozdiel od predchádzajúcich prístupových programov sa Komisia snaží riešiť dôležité štrukturálne reformy v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí v procese rozširovania už skôr, a takéto stanovenie priorít považuje za veľmi pozitívne; v tejto súvislosti trvá na tom, že Komisia musí v záujme pokračovania v tomto úsilí naďalej sústreďovať svoju pomoc určenú pre západný Balkán na sektor spravodlivosti a vnútorných vecí;

               352.

               pripomína, že Komisia zabezpečuje riadenie projektov v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí v ťažkom politickom a inštitucionálnom prostredí; vzhľadom na závery Dvora audítorov, podľa ktorých boli investičné projekty úspešnejšie než projekty budovania inštitúcií, od Komisie očakáva významné posilnenie prepojenia medzi projektmi zameranými na rozšírenie inštitucionálnych kapacít a investičnými projektmi v danom regióne;

               353.

               súhlasí s Dvorom audítorov v tom, že vlastná zodpovednosť za miestne akcie a projekty je určujúcim faktorom úspechu v posilňovaní právneho štátu, a domnieva sa tiež, že nedostatočná angažovanosť a zodpovednosť na miestnej úrovni oslabuje udržateľnosť projektov; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že poskytnutá pomoc pôjde ruka v ruke s pevnou vôľou príjemcov aktívne podporovať inštitucionálne reformy, a aby zvýšila účasť príjemcov na projektoch;

               354.

               podobne ako Dvor audítorov sa domnieva, že pomoc EÚ na západnom Balkáne je vo všeobecnosti účinná, ale že existujú reálne riziká, pokiaľ ide o udržateľnosť projektov; s uspokojením berie na vedomie, že udržateľnosť a účasť na projektoch v rámci programu IPA by sa mala zlepšiť vzhľadom na osobitné podmienky projektov a spoluúčasť príjemcov na financovaní; domnieva sa, že plány údržby by ešte viac zvýšili životnosť projektov, a žiada Komisiu, aby zvážila ich zavedenie ako predpoklad získania finančnej podpory EÚ;

               355.

               očakáva, že Komisia dôsledne zabezpečí, aby sa zásahy týkajúce sa infraštruktúry v oblasti integrovaného riadenia hraníc odteraz navrhovali a plnili tak, aby podporovali regionálnu spoluprácu;

               356.

               vyzýva Komisiu, aby vynaložila maximálne úsilie na zabezpečenie lepšej spolupráce medzi rôznymi darcami na mieste a účinnejšej koordinácie ich opatrení;

               357.

               domnieva sa, že viditeľnosť EÚ ako najväčšieho darcu v regióne sa musí výrazne zlepšiť, tak aby zodpovedala podielu jej príspevkov; v tejto súvislosti očakáva návrh Komisie;

      Časť XV:   Osobitná správa č. 13/2009: Je delegovanie realizačných úloh na vykonávacie agentúry dobrou voľbou?

               358.

               zdôrazňuje, že v súlade so zásadami delegovania je za politiku a dohľad nad činnosťami naďalej zodpovedná Komisia;

               359.

               vyjadruje však poľutovanie nad tým, že podľa auditu nie je kontrola činností agentúr Komisiou dostatočne účinná, a zdôrazňuje potrebu vypracovať nové ukazovatele umožňujúce zlepšenie merania výsledkov agentúr dohliadajúcimi GR;

               360.

               domnieva sa, že dôvodom zriaďovania výkonných agentúr by nemali byť len personálne obmedzenia, ale najmä cieľ zlepšenia služieb v programoch, v ktorých by jasné odlíšenie medzi stanovením politiky a realizačnými úlohami umožnilo Komisii sústrediť svoje úsilie na strategické otázky;

               361.

               podporuje zámer Komisie nevytvoriť ďalšie výkonné agentúry až do roku 2013, pokiaľ Komisia nebude mať nové právomoci, a namiesto toho využiť možnosť predĺženia mandátu jestvujúcich agentúr;

               362.

               konštatuje, že podľa správy Dvora audítorov je prax náboru vo výkonných agentúrach taká, že ľudia sa na dočasné pozície prijímajú v nižších platových triedach a od zmluvných zamestnancov sa vyžadujú dlhšie skúsenosti ako v prípade zmluvných zamestnancov s podobnými úlohami v Komisii; poznamenáva, že to môže znižovať príťažlivosť pracovných pozícií aj napriek ponuke obnoviteľných zmlúv na rozdiel od maximálne trojročných zmlúv, ktoré sa vzťahujú na zmluvných zamestnancov Komisie, a konštatuje, že by to mohlo spôsobiť zníženie kvality činnosti príslušných výkonných agentúr;

               363.

               žiada Komisiu, aby poskytla informácie o rozličných dĺžkach trvania zmlúv platných pre rôzne zmluvné úlohy a o dĺžkach trvania rozličných zmluvných pracovných pomerov vo výkonných agentúrach;

               364.

               domnieva sa, že jedným z hlavných potenciálnych prínosov výkonnej agentúry je nábor špecialistov, a preto žiada Komisiu, aby prijala opatrenia na zlepšenie a zjednodušenie náboru zamestnancov agentúr; okrem toho žiada Komisiu, aby vzala do úvahy špecifické náborové potreby výkonných agentúr;

               365.

               žiada Komisiu, aby predložila podrobné informácie o počte zmluvných zamestnancov vo výkonných agentúrach, o úlohách, ktoré sú im pridelené, a o súvisiacich platových hladinách, ako aj prehľad o tom, aké skúsenosti sa vyžadujú v jednotlivých platových triedach; okrem toho žiada Komisiu, aby predložila informácie o jednotlivých prípadoch, keď nebolo možné rýchlo nájsť vhodných zamestnancov, a o tom, k akým oneskoreniam došlo pri nábore zamestnancov, ako aj analýzu dôvodov týchto oneskorení;

               366.

               vyzýva Komisiu, aby dodržiavala odporúčania Dvora audítorov a:

                           a)

                           zhromažďovala a používala spoľahlivé údaje o pracovnej záťaži a produktivite v súvislosti s delegovaním úloh s cieľom vykonávať hodnotenie vplyvu pred externalizáciou i po nej;

                           b)

                           identifikovala faktory úspešnosti a závery vedúce k dosiahnutiu lepších výsledkov vo výkonných agentúrach a uplatnila získané skúsenosti na všetky programy, ktoré naďalej riadia útvary Komisie;

                           c)

                           zlepšila kontrolu agentúr tak, že pomocou obmedzeného počtu relevantných ukazovateľov výkonnosti stanoví jasne definované ciele zamerané na dosahovanie výsledkov, ktoré poslúžia ako základ pre ciele na ďalšie roky;

      Časť XVI:   Osobitná správa č. 14/2009: Dosiahli nástroje riadenia trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami svoje hlavné ciele?

               367.

               očakáva, že Komisia vzhľadom na veľké výkyvy a nerovnováhy na svetovom trhu prijme účinné preventívne a kompenzačné opatrenia na posilnenie MSP a podporí bezpečnosť zásobovania potravinami prostredníctvom širokej škály podnikov v rámci EÚ;

               368.

               všíma si, že Dvor audítorov je osobitne znepokojený dôsledkami v horských a v znevýhodnených oblastiach; zdôrazňuje, že Európsky parlament to vníma podobne, keďže produktívne poľnohospodárske podniky sú neoddeliteľnou súčasťou rozvoja mnohých vidieckych regiónov; domnieva sa, že poľnohospodárske podniky v mnohých členských štátoch majú podstatný vplyv na rozvoj, stabilitu a zachovanie krajiny vo vidieckych oblastiach;

               369.

               nesúhlasí s názorom, že trh EÚ s mliekom by sa mal predovšetkým sústrediť na vnútorný trh; súhlasí však s názorom Dvora audítorov, že európske mliekarské odvetvie by sa malo v rámci svetového vývozu zamerať na výrobu mliečnych výrobkov s vysokou pridanou hodnotou; okrem toho poukazuje na skutočnosť, že Komisia by mala stanoviť ako vysokú prioritu spravodlivú hospodársku súťaž na svetovom trhu bez dumpingu s cieľom zabrániť znevýhodňovaniu a finančnému úpadku podnikov na základe náhlych výkyvov vo svetovom obchode; požaduje financovanie vhodných marketingových opatrení a štúdií v oblasti prieskumu trhu v mimoeurópskych krajinách a poukazuje na skutočnosť, že poľnohospodárske štruktúry alebo ich vytváranie v rozvojových krajinách nesmie byť zničené vývozom poľnohospodárskych výrobkov a sprievodnými trhovými opatreniami;

               370.

               súhlasí s názorom Dvora audítorov, že je nevyhnutný neprestajný dohľad nad vývojom na trhu s mliekom, a žiada plnenie odporúčaní Dvora audítorov s cieľom identifikovať nevhodné trendy pri ich vzniku a včas im zabrániť prostredníctvom vhodných opatrení;

               371.

               okrem toho zdôrazňuje, že je potrebné uskutočniť podrobnú a vyčerpávajúcu diskusiu o cieľoch spoločnej poľnohospodárskej politiky;

      Časť XVII:   Osobitná správa č. 16/2009 o riadení predvstupovej pomoci Turecku Európskou komisiou

               372.

               víta, že Dvor audítorov dôkladne posúdil riadenie predvstupovej pomoci Turecku Komisiou;

               373.

               konštatuje, že Dvor audítorov kritizuje absenciu jasnej metódy výberu, ktorá by zaručila, aby vybrané projekty zodpovedali prioritám prístupového partnerstva, a víta záver Dvora audítorov, že napriek skutočnému výskytu určitých nedostatkov v riadení predvstupovej pomoci Komisiou v období predvstupovej pomoci Turecku (t. j. v rokoch 2002 – 2006) Komisia odvtedy podnikla kroky na zlepšenie postupov v rámci nástroja prístupovej pomoci, aj keď účinnosť týchto zmien bude možné posúdiť až v budúcnosti;

               374.

               je šokovaný závermi osobitnej správy, v ktorej Dvor audítorov kritizuje skutočnosť, že Komisia nezabezpečila účinný systém vyhodnocovania jednotlivých projektov v období rokov 2002 – 2008, a preto nemožno dobre posúdiť, ako sa s prostriedkami hospodárilo a či sa finančné prostriedky použili efektívne;

               375.

               považuje za znepokojujúce, že v strategickom plánovaní na roky 2002 – 2004 ani v 236 „prioritách“ prístupového partnerstva v roku 2006 nebolo uvedené žiadne zoradenie podľa dôležitosti ani žiadna úvaha o úrovni pokroku či opatreniach potrebných na pokrok v prístupovom procese; kritizuje očividne málo efektívne využívanie európskej finančnej pomoci; vyjadruje sklamanie, že v prípade mnohých priorít na roky 2006 a 2008, ktoré boli označené ako „krátkodobé“, sa nedosiahol žiadny významný pokrok;

               376.

               zdôrazňuje výzvu Dvora audítorov, aby sa prijala pevná metodika, ktorá je veľmi potrebná na určovanie strategických cieľov finančnej pomoci EÚ; domnieva sa, že opatrenia navrhnuté na dosahovanie jednotlivých strategických cieľov je potrebné jasne vymedziť; žiada Komisiu, aby zabezpečila, že návrhy jednotlivých projektov budú obsahovať konkrétne, merateľné, realistické a relevantné ciele, ktoré preukázateľne prispejú k dosiahnutiu strategických cieľov;

               377.

               kritizuje skutočnosť, že napriek chýbajúcim ukazovateľom boli v rámci predvstupovej pomoci Turecku pridelené finančné prostriedky a že tak nebolo možné zmerať pokrok v plnení prístupových kritérií; preto žiada, aby sa finančné prostriedky sústredili na projekty, ktoré sú relevantné pre pristúpenie, reálne merateľné a realizovateľné;

               378.

               poukazuje na to, že hoci Komisia zaviedla opatrenia zamerané na riešenie mnohých nedostatkov v decentralizovanom implementačnom systéme, najmä od zavedenia nového nástroja predvstupovej pomoci (IPA 2007 – 2013), na základe odporúčania Dvora audítorov musí naďalej riešiť pretrvávajúce nedostatky v celkovom plánovaní programu a riadení výkonnosti; taktiež očakáva, že Komisia s touto skutočnosťou oboznámi turecké orgány, aby boli navrhnuté projekty, ktoré umožnia dosiahnutie strategických cieľov týkajúcich sa financovania z EÚ v reálnom časovom horizonte; domnieva sa, že Komisia by mala podniknúť nové iniciatívy s cieľom zlepšiť navrhovanie a realizáciu projektov inštitúciami decentralizovaného implementačného systému (opatrenia ako povinné vyhodnotenie potrieb a lepšie plánovanie zmluvných mechanizmov);

               379.

               vzhľadom na to, že nie je možné merať pokrok v plnení cieľov prístupového procesu, žiada Komisiu, aby vykonala presnejšiu analýzu cieľov a efektívnosti nástroja predvstupovej pomoci na základe pripomienok Dvora audítorov a aby ju predložila do 15. septembra 2010;

               380.

               pripomína dôležitosť hodnotenia úplnosti programu predvstupovej pomoci Turecku Komisiou.

      (1)  Ú. v. EÚ L 71, 14.3.2008.

      (2)  Ú. v. EÚ C 273, 13.11.2009, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ C 107, 30.4.2004, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ C 216, 14.9.2007, s. 3.

      (5)  Ú. v. EÚ C 269, 10.11.2009, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ C 273, 13.11.2009, s. 122.

      (7)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (8)  Ú. v. ES L 11, 16.1.2003, s. 1.

      (9)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (10)  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1.

      (11)  Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2009, s. 25.

      (12)  Ú. v. EÚ L 255, 26.9.2009, s. 36.

      (13)  http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/2410290.PDF

      (14)  Ú. v. EÚ C 16 E, 22.1.2010, s. 201.

      (15)  Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.

      (16)  Nariadenie Rady (ES) č. 1341/2008 z 18. decembra 2008, ktorým sa v súvislosti s určitými projektmi generujúcimi príjmy mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 19).

      (17)  Nariadenie Rady (ES) č. 284/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia (Ú. v. EÚ L 94, 8.4.2009, s. 10).

      (18)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2009 zo 6. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1081/2006 o Európskom sociálnom fonde s cieľom rozšíriť typy nákladov oprávnených na príspevok z ESF (Ú. v. EÚ L 126, 21.5.2009, s. 1).

      (19)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 397/2009 zo 6. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť investícií do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov energie v oblasti bývania (Ú. v. EÚ L 126, 21.5.2009, s. 3).

      (20)  Nariadenie Komisie (ES) č. 846/2009 z 1. septembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1828/2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (Ú. v. EÚ L 250, 23.9.2009, s. 1).

      (21)  Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 1.

      (22)  Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 43.

      (23)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0055.

      (24)  Štúdia na posúdenie uskutočniteľnosti a možností zavedenia prvkov rodového rozpočtovania do rozpočtového postupu EÚ, Európska komisia (osobitná zmluva ABAC 132007 GR pre rozpočet v rámci rámcového kontraktu BUDG 06/PO/01/Lot 002/ABAC-101922, záverečná správa A z mája 2008).

      (25)  Pozri uznesenie Európskeho parlamentu z 22. októbra 2009 o inštitucionálnych aspektoch zriadenia Európskej služby pre vonkajšiu činnosť [prijaté texty, P7_TA(2009)0057].

      (26)  Pozri osobitnú správu Dvora audítorov č. 15/2009 o pomoci EÚ vykonávanej prostredníctvom organizácií OSN: rozhodovanie a monitorovanie.

      (27)  Mécanisme „Palestino-Européen de Gestion et d’Aide Socio-Economique“ (Palestínsko-európsky mechanizmus riadenia a sociálno-ekonomickej pomoci).

      (28)  Temporary International Mechanism (TIM) – dočasný medzinárodný mechanizmus (DMM).

      (29)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje nástroj rýchlej reakcie na prudký nárast cien potravín v rozvojových krajinách (Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 62).

      (30)  530 miliónov EUR z 837 miliónov EUR sa týkalo projektov v rámci spoločného hospodárenia s medzinárodnými organizáciami.

      (31)  Osobitná správa Dvora audítorov č. 4/2009 o riadení zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce ES Komisiou. Podľa článku 19 ods. 8 a článku 20 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1905/2006 (Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41) je Komisia povinná konzultovať so zástupcami občianskej spoločnosti „v ranom štádiu“ programovacieho postupu.

      (32)  Smernica Rady 86/278/EHS z 12. júna 1986 o ochrane životného prostredia, a najmä pôdy pri používaní kalov z čistiarní odpadových vôd v poľnohospodárstve (Ú. v. ES L 181, 4.7.1986, s. 6).

      (33)  http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2008/1259_docs_en.htm

      (34)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0188.

      (35)  Konečná správa odbornej skupiny pre budúcnosť sietí excelentnosti (september 2008 –„ER“), s. 21.

      (36)  SEK(2006) 866 – C6-0231/2006 – 2006/0900 (CNS).

      (37)  ER, s. 26.

      (38)  ER, s. 28.

      (39)  ER, s. 27.

      (40)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. apríla 2009 s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2007, oddiel III – Komisia a výkonné agentúry (Ú. v. EÚ L 255, 26.9.2009, s. 36).