title: 2005/923/ES: Rozhodnutie Rady z  2. decembra 2005  o podpise Protokolu o ochrane pôdy, Protokolu o energii a Protokolu o cestovnom ruchu k Alpskému dohovoru v mene Európskeho spoločenstva

text:
               22.12.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 337/27

         ROZHODNUTIE RADY
   z 2. decembra 2005
   o podpise Protokolu o ochrane pôdy, Protokolu o energii a Protokolu o cestovnom ruchu k Alpskému dohovoru v mene Európskeho spoločenstva
   (2005/923/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1 v spojení s prvou vetou prvého pododseku článku 300 ods. 2,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               Dohovor o ochrane Álp (Alpský dohovor) bol uzavretý v mene Spoločenstva na základe rozhodnutia Rady 96/191/ES (1).

               (2)

               Protokol o ochrane pôdy, Protokol o energii a Protokol o cestovnom ruchu k Alpskému dohovoru sú dôležitým prvkom vykonávania Alpského dohovoru a Spoločenstvo sa zaviazalo plniť ciele dohovoru.

               (3)

               Hospodárske, sociálne a ekologické cezhraničné problémy Álp zostávajú hlavnou úlohou, ktorú je potrebné riešiť v tejto veľmi citlivej oblasti.

               (4)

               V alpskej oblasti je potrebné podporovať a posilňovať politiky Spoločenstva, najmä prioritné oblasti 6. akčného programu pre životné prostredie (2).

               (5)

               Tieto protokoly by sa mali podpísať a pripojené vyhlásenia by sa mali schváliť,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Podpis Protokolu o ochrane pôdy, Protokolu o energii a Protokolu o cestovnom ruchu k Alpskému dohovoru podpísanému 7. novembra 1991 v Salzburgu sa týmto schvaľuje v mene Spoločenstva, s výhradou uzavretia uvedených protokolov.
   Texty protokolov a vyhlásení k protokolom sú pripojené k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(y) splnomocnenú(é) podpísať protokoly uvedené v článku 1 v mene Spoločenstva, s výhradou ich uzavretia, a uložiť vyhlásenia.

      V Bruseli 2. decembra 2005

            Za Radu

            predsedníčka

         M. BECKETT

      (1)  Ú. v. ES L 61, 12.3.1996, s. 31.

      (2)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.
   VYHLÁSENIA EURÓPSKEHO SPOLOČENSTVA
   Vyhlásenie Európskeho spoločenstva týkajúce sa článku 12 ods. 3 Protokolu o ochrane pôdy k Alpskému dohovoru
   Európske spoločenstvo upozorňuje, že článok 12 ods. 3 Protokolu o ochrane pôdy by sa mal vykladať v súlade s existujúcimi právnymi predpismi ES, najmä so smernicou Rady 86/278/EHS z 12. júna 1986 o ochrane životného prostredia a najmä pôdy pri použití splaškových kalov v poľnohospodárstve (1). Európske spoločenstvo je názoru, že kal môže mať cenné agronomické vlastnosti a možno ho používať v poľnohospodárstve za predpokladu, že sa používa správne. Jeho používaním sa nesmie zhoršovať kvalita pôdy a poľnohospodárskych produktov, ako je uvedené v odôvodnení 7 uvedenej smernice, ani spôsobovať škodlivé účinky na ľudí (priame alebo nepriame následky na ľudské zdravie), zvieratá, rastliny a životné prostredie, ako je uvedené v odôvodnení 5 a v článku 1 uvedenej smernice. Kal sa môže používať v prípadoch, ak by to bolo v prospech pôdy alebo výživy plodín a rastlín.
   Vyhlásenie Európskeho spoločenstva týkajúce sa článku 17 ods. 2 Protokolu o ochrane pôdy k Alpskému dohovoru
   Článok 17 ods. 2 Protokolu o ochrane pôdy by sa mal vykladať v súlade s právnymi predpismi ES a takým spôsobom, aby sa zabezpečilo, aby sa vypracovávali a uskutočňovali plány odpadového hospodárstva na predúpravu, úpravu a likvidáciu odpadu a zvyškových materiálov, aby sa predchádzalo znečisťovaniu pôdy a zabezpečila sa zlučiteľnosť nielen so životným prostredím, ale aj ľudským zdravím.
   Vyhlásenie Európskeho spoločenstva k článku 19 ods. 2 a článku 21 ods. 2 Protokolu o ochrane pôdy k Alpskému dohovoru
   So zreteľom na článok 19 ods. 2 a článok 21 ods. 2 Protokolu o ochrane pôdy, spoločný pozorovací systém by mal byť v prípade potreby zlúčiteľný s Globálnym systémom systémov pozorovania Zeme (GEOSS) a mal by zohľadňovať databázu, ktorú členské štáty zriadili v súlade s právnymi predpismi ES o pozorovaní, zbere údajov a metaúdajoch.
   Vyhlásenie k výhrade Európskeho spoločenstva k článku 9 Protokolu o energii k Alpskému dohovoru
   Článok 9 Protokolu o energii sa týka otázok jadrovej energie. Pokiaľ ide o Európske spoločenstvo, požiadavky uvedené v článku 9 sú ustanovené v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom). Rozhodnutie, ktorým bol Alpský dohovor ratifikovaný, nebolo založené na Zmluve o Euratome, ale výlučne na Zmluve o ES. Rozhodnutie, ktorým sa povolí podpis protokolu, bude mať rovnaký právny základ. V dôsledku toho nebude Európske spoločenstvo po nadobudnutí platnosti protokolu viazané jeho článkom 9.

      (1)  Ú. v. ES L 181, 4.7.1986, s. 6.
    ---documentbreak---

               22.12.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 337/29

         PREKLAD
   PROTOKOL
   o vykonávaní Alpského dohovoru z roku 1991 v oblasti ochrany pôdy
   Protokol o ochrane pôdy

      Preambula

   NEMECKÁ SPOLKOVÁ REPUBLIKA,
   RAKÚSKA REPUBLIKA,
   FRANCÚZSKA REPUBLIKA,
   TALIANSKA REPUBLIKA,
   LICHTENŠTAJNSKÉ KNIEŽATSTVO,
   MONACKÉ KNIEŽATSTVO,
   SLOVINSKÁ REPUBLIKA,
   ŠVAJČIARSKA KONFEDERÁCIA
   a
   EURÓPSKE SPOLOČENSTVO,
   V SÚLADE so svojou úlohou uskutočňovať komplexnú politiku ochrany a trvalo udržateľného rozvoja alpského regiónu vyplývajúcou z Dohovoru o ochrane Álp (Alpský dohovor) zo 7. novembra 1991,
   V RÁMCI plnenia svojich povinností vyplývajúcich z odsekov 2 a 3 článku 2 Alpského dohovoru,
   S CIEĽOM znížiť kvantitatívne a kvalitatívne poškodzovanie pôdy najmä používaním poľnohospodárskych a lesníckych výrobných metód šetrných voči pôde, hospodárnym využívaním pôdy, spomalením erózie a obmedzením nepriepustnosti pôdy,
   UZNÁVAJÚC, že ochrana alpskej pôdy, jej trvalo udržateľné obhospodarovanie a obnovenie jej prirodzených funkcií v narušených oblastiach sú vo všeobecnom záujme,
   UZNÁVAJÚC, že Alpy ako jedna z najväčších súvislých prírodných oblastí v Európe sa vyznačujú ekologickou rozmanitosťou a extrémne citlivými ekosystémami, ktorých funkčnú spôsobilosť je potrebné zachovať,
   SÚC PRESVEDČENÉ, že miestne obyvateľstvo musí byť schopné definovať svoj vlastný projekt sociálneho, kultúrneho a hospodárskeho rozvoja a zúčastniť sa na jeho realizácii v existujúcom inštitucionálnom rámci,
   SÚC SI VEDOMÉ, že na jednej strane predstavuje alpský región dôležité životné a hospodárske prostredie pre miestne obyvateľstvo a oddychové prostredie pre obyvateľov iných regiónov, a na druhej strane môže byť zachovanie funkcií pôdy ohrozené jednotlivými požiadavkami na jej využitie sústredenými v úzkom alpskom regióne, a že z tohto dôvodu bude potrebné zosúladiť hospodárske záujmy s ekologickými požiadavkami,
   UZNÁVAJÚC skutočnosť, že pôda má vo vnútri ekosystémov osobitné postavenie, že jej obnova ako aj regenerácia narušenej pôdy sú veľmi pomalé, že erózia by sa mohla zrýchliť v dôsledku topografických zvláštností alpského regiónu, že na jednej strane pôda zachytáva znečisťujúce látky a na druhej strane môže byť kontaminovaná pôda zdrojom znečistenia susedných ekosystémov a môže predstavovať riziko pre človeka, zvieratá a rastliny;
   SÚC SI VEDOMÉ, že využívanie pôdy, a to najmä v súvislosti s urbanizáciou, rozvojom priemyslu a remeselnej výroby, infraštruktúr, banskej ťažby, cestovného ruchu, poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a takisto dopravy, môže viesť ku kvalitatívnemu a kvantitatívnemu poškodzovaniu pôdy, a preto by sa na ochranu pôdy mali navrhnúť vhodné a integrované opatrenia na prevenciu ako aj obmedzenie a nápravu škôd;
   DOMNIEVAJÚC SA, že ochrana pôdy má mnohonásobný dopad na ďalšie politiky v alpskom regióne a že musí byť – v dôsledku toho – koordinovaná s ostatnými odbormi a odvetviami;
   SÚC PRESVEDČENÉ, že isté problémy je možné vyriešiť len na cezhraničnej úrovni a vyžadujú spoločné opatrenia alpských štátov, ktoré musia zmluvné strany uskutočniť s použitím existujúcich prostriedkov,
   SA DOHODLI TAKTO:
   KAPITOLA I
   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
   Článok 1
   Ciele
   1.   Tento protokol slúži na uskutočnenie záväzkov prijatých zmluvnými stranami Alpského dohovoru v oblasti ochrany pôdy.
   2.   Pôdu:

               1.

               v jej prirodzených funkciách:

                           a)

                           životnej základne a životného prostredia pre človeka, zvieratá, rastliny a mikroorganizmy;

                           b)

                           významného prvku prírody a krajiny;

                           c)

                           časti ekosystémov, najmä pokiaľ ide o obeh vody a živín;

                           d)

                           prostredia premeny a regulácie nánosov látok, a to najmä vďaka jej filtračnej, pufračnej a zásobovacej schopnosti, najmä pre ochranu podzemných vôd;

                           e)

                           genetickej zásobárne;

               2.

               v jej funkcii archívu prírodnej a kultúrnej histórie; a

               3.

               s cieľom zachovať jej využitie ako:

                           a)

                           priestoru pre poľnohospodárstvo vrátane pastvinového a lesného hospodárstva;

                           b)

                           plochy pre urbanizáciu a turistické aktivity;

                           c)

                           priestoru pre ďalšie hospodárske využitie, dopravu, zásobovanie a distribúciu, odvod vôd a vyvážanie odpadu;

                           d)

                           ložiska prírodných zdrojov;

         je potrebné trvalo zachovať vo všetkých jej zložkách. Najmä ekologické funkcie pôdy musia byť dlhodobo zaručené a zachované z kvalitatívneho a kvantitatívneho hľadiska ako základný prvok ekosystémov. Je potrebné podporiť renaturalizáciu narušenej pôdy.
   3.   Cieľom potrebných opatrení je najmä prispôsobenie využívania pôdy miestu, hospodárne využívanie plôch, prevencia erózie a škodlivých zmien štruktúry pôdy, ako aj minimalizácia nánosov látok znečisťujúcich pôdu.
   4.   Obzvlášť je potrebné zachovávať a podporovať rozmanitosť pôdy typickú pre alpský región a charakteristické miesta.
   5.   V tomto ohľade je obzvlášť dôležitá zásada prevencie, ktorá zahŕňa záruku funkčnej spôsobilosti a možností využívania pôdy na rozličné účely, ako aj jej zachovanie pre budúce generácie so zreteľom na trvalo udržateľný rozvoj.
   Článok 2
   Základné záväzky
   1.   Zmluvné strany sa zaväzujú prijať právne a administratívne opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie ochrany pôdy v alpskom regióne. Za dohľad nad týmito opatreniami budú zodpovedať vnútroštátne orgány.
   2.   V prípade rizika závažného a trvalého narušenia funkčnej spôsobilosti pôdy musia byť aspekty ochrany spravidla uprednostnené pred aspektmi využívania.
   3.   Zmluvné strany zvážia možnosti podporiť opatrenia na ochranu pôdy v alpskom regióne v zmysle tohto protokolu daňovými a/alebo finančnými opatreniami. Opatrenia zlučiteľné s ochranou pôdy a s cieľmi hospodárneho a ekologického využitia pôdy by mali získať osobitnú podporu.
   Článok 3
   Zohľadnenie cieľov v ďalších politikách
   Zmluvné strany sa tiež zaväzujú zohľadniť ciele tohto protokolu vo svojich ďalších politikách. V Alpách sa to vzťahuje najmä na sektor územného plánovania, urbanizmu a dopravy, energetiky, poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, ťažby surovín, priemyslu, remeselnej výroby, cestovného ruchu, ochrany prírody a udržiavania krajiny, vodného a odpadového hospodárstva a udržovania kvality ovzdušia.
   Článok 4
   Účasť jednotiek územnej samosprávy
   1.   Každá zmluvná strana stanoví najlepšiu úroveň koordinácie a spolupráce medzi inštitúciami a priamo dotknutými jednotkami územnej samosprávy v existujúcom inštitucionálnom rámci s cieľom podporiť solidaritu v zodpovednosti, najmä pri využívaní a rozvoji súčinnosti v uplatňovaní politík ochrany pôdy v alpskom regióne, ako aj vo vykonávaní opatrení, ktoré z nich vyplývajú.
   2.   V existujúcom inštitucionálnom rámci sa priamo dotknuté jednotky územnej samosprávy zúčastňujú na jednotlivých štádiách prípravy a realizácie týchto politík a opatrení pri zachovaní svojich právomocí.
   Článok 5
   Medzinárodná spolupráca
   1.   Zmluvné strany podporujú posilnenie medzinárodnej spolupráce medzi príslušnými kompetentnými inštitúciami, najmä pokiaľ ide o vytvorenie katastrov pôdy, pozorovanie pôdy, vymedzenie oblastí chránenej pôdy, oblastí znečistenej pôdy ako aj rizikových oblastí a dohľad nad nimi, sprístupnenie a harmonizáciu databáz, koordináciu výskumu o ochrane alpskej pôdy ako aj vzájomné poskytovanie informácií.
   2.   Zmluvné strany sa zaväzujú odstrániť prekážky v medzinárodnej spolupráci medzi jednotkami územnej samosprávy v alpskom regióne a podporovať riešenie spoločných problémov na najvhodnejšej úrovni.
   3.   V prípade, že je definovanie opatrení týkajúcich sa ochrany pôdy v právomoci národných alebo medzinárodných orgánov, jednotky územnej samosprávy musia mať možnosť účinným spôsobom prezentovať záujmy obyvateľstva.
   KAPITOLA II
   ŠPECIFICKÉ OPATRENIA
   Článok 6
   Vymedzenie oblastí
   Zmluvné strany dbajú na to, aby bola pri vymedzovaní chránených oblastí zahrnutá pôda, ktorá si zasluhuje ochranu. Je potrebné ochraňovať najmä pôdne a skalné útvary, ktoré sú charakteristické alebo majú osobitný význam pre poznanie vývoja zeme.
   Článok 7
   Hospodárne a obozretné využívanie pôdy
   1.   Pri zostavovaní a realizácii plánov a/alebo programov uvedených v treťom pododseku článku 9 protokolu Územné plánovanie a trvalo udržateľný rozvoj je potrebné zohľadniť potreby spojené s ochranou pôdy, najmä hospodárne využívanie pôdy a plochy.
   2.   S cieľom obmedziť nepriepustnosť a zaberanie pôdy dozerajú zmluvné strany na používanie stavebných postupov, ktoré hospodária s plochou a sú šetrné voči pôde. Pokiaľ ide o urbanizáciu, zamerajú sa prednostne na vnútorné oblasti, pričom obmedzia rozširovanie aglomerácií.
   3.   Pri štúdiách dopadu veľkých projektov v oblasti priemyslu, stavebníctva a najmä dopravných, energetických a turistických infraštruktúr na životné prostredie a priestor je potrebné v rámci vnútroštátnych procedúr zohľadniť ochranu pôdy a nižšiu ponuku plochy v alpskom regióne.
   4.   Keď to prírodné podmienky dovoľujú, je potrebné oživiť alebo rekultivovať pôdu, ktorá sa už nevyužíva alebo je narušená, najmä skládky, haldy, infraštruktúry, lyžiarske trate.
   Článok 8
   Hospodárne využívanie a ťažba surovín šetrná voči pôde
   1.   Zmluvné strany dbajú na hospodárne využívanie surovín vyťažených z pôdy. Dbajú na prednostné využívanie náhradných produktov a na vyčerpanie možností recyklovania, prípadne podporu ich rozvoja.
   2.   Pri ťažbe, spracovaní a využití surovín vyťažených z pôdy je potrebné čo najviac obmedziť narušenie ostatných funkcií pôdy. V oblastiach, ktoré predstavujú osobitný význam pre ochranu funkcií pôdy a v oblastiach určených na zachytávanie pitnej vody by sa malo upustiť od ťažby surovín.
   Článok 9
   Ochrana pôdy vo vlhkých oblastiach a rašeliniskách
   1.   Zmluvné strany sa zaväzujú ochraňovať vysoké a nízke rašeliniská. V tomto ohľade je potrebné v strednodobom horizonte naplánovať úplný prechod na používanie náhrady rašeliny.
   2.   Vo vlhkých oblastiach a rašeliniskách bude potrebné obmedziť odvodňovacie opatrenia na údržbu existujúcich sietí okrem odôvodnených výnimočných prípadov. Bolo by potrebné podporiť opatrenia smerujúce k návratu k prirodzenému stavu v už odvodnených oblastiach.
   3.   Močaristá pôda by sa spravidla nemala využívať, a ak sa využíva v poľnohospodárstve, je potrebné dbať na zachovanie jej špecifík.
   Článok 10
   Vymedzenie rizikových oblastí a postup pri ich ochrane
   1.   Zmluvné strany sa dohodli na zmapovaní oblastí Álp ohrozených geologickými, hydrogeologickými a hydrologickými rizikami, najmä pohybom pôdy (zosuvy, nánosy lávy, poklesy), lavínami a záplavami, ich zaznamenaním do katastra a v prípade potreby vymedzením rizikových oblastí. Zohľadniť treba aj prípadné seizmické riziká.
   2.   Zmluvné strany dbajú na to, aby sa v rizikových oblastiach uplatňovali v rámci možností inžinierske techniky blízke prírode s využitím miestnych a tradičných materiálov prispôsobených podmienkam krajiny. Tieto opatrenia je nutné podporiť vhodnými lesníckymi opatreniami.
   Článok 11
   Vymedzenie alpských oblastí ohrozených eróziou a postup pri ich ochrane
   1.   Zmluvné strany sa dohodli na zmapovaní oblastí Álp zasiahnutých plošnou eróziou a ich zapísaní do pôdneho katastra na základe porovnateľných kritérií pre kvantifikáciu erózie pôdy, ak je to nevyhnutné na ochranu hmotného majetku.
   2.   Eróziu pôdy je potrebné obmedziť na prísne minimum. Plochy poškodené eróziou pôdy a zosuvmi pôdy by mali byť asanované tak, ako to vyžaduje ochrana človeka a hmotného majetku.
   3.   Pre ochranu človeka a hmotného majetku je potrebné prednostne využívať techniky blízke prírode v oblasti hydrauliky, inžinierstva a lesnej ťažby s cieľom spomaliť vodnú eróziu a znížiť dopad odtoku povrchových vôd.
   Článok 12
   Poľnohospodárstvo, pastvinové hospodárstvo a lesné hospodárstvo
   1.   S cieľom zabezpečiť ochranu proti erózii a škodlivému zhutňovaniu pôdy sa zmluvné strany zaväzujú používať dobré praktiky súvisiace s poľnohospodárstvom, pastvinovým hospodárstvom a lesným hospodárstvom, prispôsobené miestnym podmienkam.
   2.   Pokiaľ ide o nános látok pochádzajúcich z používania hnojív alebo fytosanitárnych výrobkov, majú zmluvné strany v úmysle vypracovať a uplatňovať spoločné kritériá pre dobré technické praktiky. Povaha a množstvo hnojív a načasovanie ich aplikovania musia byť prispôsobené potrebám rastlín, pričom je potrebné zohľadniť živiny dostupné v pôde a organické látky, ako aj pestovateľským a pôdnym podmienkam. Prispieva k tomu uplatňovanie integrovaných ekologických/biologických výrobných metód a stanovenie hornej hranice zaťaženia zvieratami v závislosti od prírodných podmienok prostredia a rastu rastlín.
   3.   Na alpských pastvinách je potrebné minimalizovať najmä používanie minerálnych hnojív a syntetických fytosanitárnych výrobkov. Bolo by potrebné upustiť od používania čistiaceho bahna.
   Článok 13
   Lesnícke a iné opatrenia
   1.   V horských lesoch, ktoré do veľkej miery chránia svoje vlastné územie, alebo najmä aglomerácie, dopravné infraštruktúry, obrábané plochy a iné, sa zmluvné strany zaväzujú uznať prioritné postavenie tejto ochrannej funkcie a zamerať obhospodarovanie lesov na tento cieľ ochrany. Horské lesy musia byť zachované na mieste.
   2.   Najmä lesy je potrebné využívať a udržiavať tak, aby sa zabránilo erózii pôdy a škodlivému zhutňovaniu pôdy. V tomto zmysle treba podporiť lokálne adaptované lesné hospodárstvo a prirodzenú obnovu lesov.
   Článok 14
   Dopady turistickej infraštruktúry
   1.   Zmluvné strany sa čo najprimeranejším spôsobom budú usilovať:

               —

               zabrániť negatívnym dopadom činností v oblasti cestovného ruchu na pôdu v Alpách,

               —

               stabilizovať pôdu narušenú intenzívnym cestovným ruchom, najmä a pokiaľ je to možné, obnovením rastlinnej pokrývky a využívaním inžinierskych techník blízkych prírode. Ďalšie využitie by malo byť nasmerované tak, aby sa takéto zásahy neopakovali,

               —

               len výnimočne udeľovať povolenia na výstavbu a nivelizáciu lyžiarskych tratí v lesoch s ochrannou funkciou a tam, kde boli prijaté kompenzačné opatrenia, a neudeľovať žiadne povolenia v nestabilných oblastiach.

         2.   Chemické a biologické prípravky používané na prípravu tratí budú tolerované len v prípade, že majú osvedčenie o zlučiteľnosti so životným prostredím.
   3.   V prípade, že by boli zistené závažné poškodenia pôdy a vegetácie, zmluvné strany čo najrýchlejšie prijmú opatrenia nevyhnutné na ich odstránenie.
   Článok 15
   Obmedzenie znečisťovania
   1.   Zmluvné strany vydajú maximálne úsilie s cieľom čo najvýraznejšie preventívne znížiť znečisťovanie pôdy atmosférou, vodami, odpadom a látkami škodlivými pre životné prostredie. Zvýhodnené budú opatrenia obmedzujúce emisie pri zdroji.
   2.   S cieľom zabrániť kontaminácii pôdy používaním nebezpečných látok prijmú zmluvné strany technické ustanovenia, zavedú kontroly a uskutočnia výskumné programy a informačné aktivity.
   Článok 16
   Ekologické využitie výrobkov na rozmrazovanie a posýpanie pieskom
   Zmluvné strany sa zaväzujú minimalizovať používanie rozmrazovacích solí a v čo najväčšej miere využívať menej znečisťujúce protišmykové výrobky ako štrk a piesok.
   Článok 17
   Kontaminovaná pôda, v minulosti znečistené územia, programy nakladania s odpadom
   1.   Zmluvné strany sa zaväzujú inventarizovať a popísať svoje v minulosti znečistené územia a plochy, pri ktorých pretrvávajú podozrenia zo znečistenia (inventár v minulosti znečistených území), s cieľom preskúmať stav týchto plôch a s použitím porovnateľných metód zhodnotiť riziká, ktoré predstavujú.
   2.   S cieľom zabrániť kontaminácii pôdy spojenej s predspracovaním, spracovaním a skladovaním odpadu a zvyškov zlučiteľných so životným prostredím je potrebné vypracovať a uskutočniť programy nakladania s odpadom.
   Článok 18
   Doplnkové opatrenia
   Zmluvné strany môžu pre ochranu pôdy prijať doplnkové opatrenia k opatreniam uvedeným v tomto protokole.
   KAPITOLA III
   VÝSKUM, VZDELÁVANIE A POSKYTOVANIE INFORMÁCIÍ
   Článok 19
   Výskum a pozorovanie
   1.   Zmluvné strany úzko spolupracujú pri podpore a harmonizácii systematického výskumu a pozorovania, ktoré môže pomôcť dosiahnuť ciele tohto protokolu.
   2.   Zmluvné strany dbajú na to, aby výsledky systematického výskumu a pozorovania na vnútroštátnej úrovni boli integrované do spoločného systému stáleho pozorovania a poskytovania informácií a sprístupnené verejnosti v existujúcom inštitucionálnom rámci.
   3.   Zmluvné strany sa dohodli na koordinácii svojich alpských výskumných projektov týkajúcich sa ochrany pôdy, pričom budú zohľadňovať vývoj ostatných národných a medzinárodných výskumných aktivít, a majú v úmysle uskutočniť spoločné výskumné aktivity.
   4.   Osobitná pozornosť bude venovaná hodnoteniu zraniteľnosti pôdy voči rozličným činnostiam človeka, hodnoteniu jej schopnosti obnovy a štúdiu najvhodnejších zodpovedajúcich techník.
   Článok 20
   Vytvorenie harmonizovaných databáz
   1.   Zmluvné strany sa dohodli na vytvorení porovnateľných databáz (parametre pôdy, vzorky, analytické metódy, hodnotenie) v rámci Systému informácií a pozorovania Álp, pričom bude možná vzájomná výmena údajov.
   2.   Zmluvné strany sa zhodli na tom, ktoré látky nebezpečné pre pôdu je potrebné prednostne analyzovať, a majú v úmysle nájsť porovnateľné hodnotiace kritériá.
   3.   Zmluvné strany majú v úmysle spísať reprezentatívny inventár pôdy v alpskom regióne na základe rovnakých hodnotiacich kritérií a s použitím harmonizovaných metód, pričom zohľadnia geologickú a hydrogeologickú situáciu.
   Článok 21
   Zriadenie stálych pozorovateľských postov a koordinácia pozorovania životného prostredia
   1.   Zmluvné strany sa zaväzujú zriadiť v alpskom regióne stále pozorovateľské posty (kontrola a technický dozor) a začleniť ich do celoalpskej siete pozorovania pôdy.
   2.   Zmluvné strany sa dohodli, že budú koordinovať vnútroštátne pozorovanie pôdy s environmentálnymi inštitúciami v sektore ovzdušia, vody, flóry a fauny.
   3.   V rámci týchto štúdií zriadia zmluvné strany banky pôdnych vzoriek podľa porovnateľných kritérií.
   Článok 22
   Vzdelávanie a poskytovanie informácií
   Zmluvné strany podporujú počiatočné a celoživotné vzdelávanie, ako aj poskytovanie informácií verejnosti, a to pokiaľ ide o ciele, opatrenia a vykonávanie tohto protokolu.
   KAPITOLA IV
   VYKONÁVANIE, KONTROLA A HODNOTENIE
   Článok 23
   Vykonávanie
   Zmluvné strany sa zaväzujú dohliadať na vykonávanie tohto protokolu, pričom prijmú všetky vhodné opatrenia v existujúcom inštitucionálnom rámci.
   Článok 24
   Kontrola dodržiavania záväzkov
   1.   Zmluvné strany predkladajú stálemu výboru pravidelné správy o opatreniach prijatých v zmysle tohto protokolu. Správy sa zaoberajú aj otázkou účinnosti prijatých opatrení. Alpská konferencia stanovuje periodicitu správ.
   2.   Stály výbor preskúma tieto správy s cieľom overenia, či zmluvné strany splnili svoje záväzky vyplývajúce z tohto protokolu. Môže si takisto vyžiadať od príslušných zmluvných strán doplňujúce informácie alebo použiť iné zdroje informácií.
   3.   Stály výbor vypracuje pre Alpskú konferenciu správu o dodržiavaní záväzkov vyplývajúcich z tohto protokolu zmluvnými stranami.
   4.   Alpská konferencia sa oboznámi s touto správou. Ak zistí nedodržanie záväzkov, môže prijať odporúčania.
   Článok 25
   Hodnotenie účinnosti ustanovení
   1.   Zmluvné strany pravidelne preskúmajú a vyhodnotia účinnosť ustanovení tohto protokolu. Ak je to nevyhnuté pre realizáciu cieľov, pristúpia k prijatiu náležitých pozmeňovacích návrhov tohto protokolu.
   2.   V existujúcom inštitucionálnom rámci sa na tomto hodnotení podieľajú jednotky územnej samosprávy. Je možné konzultovať aj s mimovládnymi organizáciami činnými v tejto oblasti.
   KAPITOLA V
   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
   Článok 26
   Vzťahy medzi Alpským dohovorom a protokolom
   1.   Tento protokol je protokolom Alpského dohovoru v zmysle článku 2 a ďalších náležitých článkov dohovoru.
   2.   Nikto sa nemôže stať zmluvnou stranou tohto protokolu, ak nie je zmluvnou stranou Alpského dohovoru. Odstúpenie od Alpského dohovoru znamená zároveň odstúpenie od tohto protokolu.
   3.   Keď Alpská konferencia rozhoduje o otázkach týkajúcich sa tohto protokolu, hlasovacie právo majú len zmluvné strany tohto protokolu.
   Článok 27
   Podpis a ratifikácia
   1.   Tento protokol je otvorený na podpis signatárskym štátom Alpského dohovoru a Európskeho spoločenstva 16. októbra 1998 a v Rakúskej republike, ktorá je depozitárom, od 16. novembra 1998.
   2.   Tento protokol nadobúda platnosť pre zmluvné strany, ktoré vyjadrili vôľu byť viazané týmto protokolom, tri mesiace odo dňa, keď tri štáty uložia ratifikačnú listinu, listinu o prijatí alebo listinu o schválení.
   3.   Pre zmluvné strany, ktoré vyjadria vôľu byť viazané týmto protokolom neskôr, nadobúda protokol platnosť tri mesiace odo dňa uloženia ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení. Po nadobudnutí platnosti pozmeňovacieho návrhu protokolu sa každá nová zmluvná strana daného protokolu stáva zmluvnou stranou zmeneného protokolu.
   Článok 28
   Oznámenia
   Depozitár oznámi každému štátu uvedenému v preambule a Európskemu spoločenstvu:

               a)

               každý podpis tohto protokolu;

               b)

               uloženie každej ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení;

               c)

               každý dátum nadobudnutia platnosti;

               d)

               každé vyhlásenie predložené zmluvnou stranou alebo signatárom;

               e)

               každé odstúpenie oznámené zmluvnou stranou, vrátane dátumu jeho účinnosti.

      Na dôkaz toho nižšie podpísaní zástupcovia, náležite oprávnení na tento účel, podpísali tento protokol.
      Vyhotovené v Blede 16. októbra 1998, v štyroch rovnako platných verziách vo francúzskom, nemeckom, talianskom a slovinskom jazyku, v jedinom exemplári, ktorý sa uloží v Štátnom archíve Rakúskej republiky. Depozitár poskytne overenú kópiu všetkým signatárskym stranám.

 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               22.12.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 337/36

         PROTOKOL
   o vykonávaní Alpského dohovoru z roku 1991 v oblasti energie
   Protokol o Energii

      Preambula

   NEMECKÁ SPOLKOVÁ REPUBLIKA,
   RAKÚSKA REPUBLIKA,
   FRANCÚZSKA REPUBLIKA,
   TALIANSKA REPUBLIKA,
   LICHTENŠTAJNSKÉ KNIEŽATSTVO,
   MONACKÉ KNIEŽATSTVO,
   SLOVINSKÁ REPUBLIKA,
   ŠVAJČIARSKA KONFEDERÁCIA,
   a
   EURÓPSKE SPOLOČENSTVÁ,
   V SÚLADE so svojou úlohou zabezpečiť celkovú politiku ochrany a trvalo udržateľného rozvoja alpského regiónu vyplývajúcou z Dohovoru o ochrane Álp (Alpský dohovor) zo 7. novembra 1991,
   V RÁMCI plnenia svojich povinností, ktoré vyplývajú z článku 2 odsekov 2 a 3 Alpského dohovoru,
   UVEDOMUJÚC SI význam realizácie foriem výroby, distribúcie a využívania energie, ktoré sú v súlade s ochranou prírody a krajiny a ktoré dodržiavajú nariadenia, pokiaľ ide o ochranu životného prostredia a opatrenia na úsporu energie,
   UVEDOMUJÚC SI potrebu znížiť emisie skleníkových plynov aj v alpskom priestore a takto dodržať záväzky Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o klimatických zmenách,
   UVEDOMUJÚC SI, že je potrebné harmonizovať hospodárske záujmy a ekologické nároky a uvedomujúc si skutočnosť, že alpský priestor si v európskom plánovaní vyžaduje priradenie špecifickej dôležitosti a že pokiaľ ide o geomorfológiu, podnebie, vodu, vegetáciu, faunu, krajinu a kultúru, tvorí jedinečné a zároveň rôznorodé dedičstvo a že jeho vysoké hory, jeho údolia a jeho predalpská zóna predstavujú také prvky životného prostredia, ktorých ochrana nemôže prináležať len alpským štátom,
   UVEDOMUJÚC SI skutočnosť, že Alpy predstavujú nielen životný a pracovný priestor pre miestnych obyvateľov, ale majú aj veľmi veľký význam pre mimoalpské územia najmä z toho dôvodu, že ide o tranzitný región nielen transeurópskej dopravy osôb a tovarov, ale aj medzinárodných sietí distribúcie energie,
   PRI ZOHĽADNENÍ citlivosti životného prostredia alpského priestoru, najmä pokiaľ ide o výrobné aktivity, prepravu a využitie energie, ktoré sa navzájom prepájajú s aspektmi ochrany prírody, usporiadania územia a využívania pôdy,
   PRI ZOHĽADNENÍ skutočnosti, že kvôli existujúcemu ohrozeniu ochrany životného prostredia najmä z dôvodu prípadných klimatických zmien vyvolaných ľudskou činnosťou, sa stalo nevyhnutné venovať osobitnú pozornosť úzkym vzťahom medzi sociálnymi a ekonomickými aktivitami človeka a ochranou ekosystémov, ktoré si najmä v alpskom priestore vyžadujú prijatie vhodných a rôznorodých opatrení na základe spoločnej dohody s miestnymi obyvateľmi, politickými inštitúciami a ekonomickými a sociálnymi organizáciami,
   UVEDOMUJÚC SI, že miestni obyvatelia musia byť schopní vypracovať svoj vlastný projekt sociálneho, kultúrneho a ekonomického rozvoja a zúčastniť sa na jeho zavedení do existujúceho inštitucionálneho rámca,
   UVEDOMUJÚC SI, že niektoré problémy sa dajú vyriešiť len v rámci medzištátnej spolupráce a vyžadujú si spoločné opatrenia zo strany alpských štátov a priamo zapojených samosprávnych území,
   UVEDOMUJÚC SI, že uspokojenie potrieb energie predstavuje významný faktor hospodárskeho a sociálneho rozvoja tak vnútri, ako aj mimo alpského priestoru,
   PRI ZOHĽADNENÍ významu použitia a neskoršieho rozvoja ekonomických nástrojov, vďaka ktorým by sa mohla lepšie zohľadniť pravdivosť nákladov pri výpočte ceny energie,
   UVEDOMUJÚC SI, že alpský priestor trvalo prispieva k uspokojovaniu potrieb energie v rámci Európy a že okrem dostatočných zdrojov pitnej vody musí disponovať dostatočnými energetickými zdrojmi na zlepšovanie životných podmienok obyvateľov a ekonomickej produktivity,
   UVEDOMUJÚC SI skutočnosť, že alpský priestor hrá veľmi významnú rolu pri vzájomnom prepájaní energetických systémov európskych krajín,
   UVEDOMUJÚC SI skutočnosť, že opatrenia týkajúce sa racionálneho využívania energie a trvalého využívania zdrojov vody a dreva v alpskom priestore prispievajú k uspokojovaniu energetických potrieb v rámci národného hospodárstva a že využívanie biomasy a solárnej energie má čím ďalej tým väčší význam,
   SA DOHODLI TAKTO:
   KAPITOLA I
   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
   Článok 1
   Ciele
   Zmluvné strany sa zaväzujú vytvoriť rámcové podmienky a prijať opatrenia ohľadom úspory energie, výroby, prepravy, distribúcie a využívania energie v územnom rámci uplatnenia Alpského dohovoru, ktoré sú potrebné na dosiahnutie energetickej situácie trvalo udržateľného rozvoja, ktorý bude v súlade so špecifickými obmedzeniami tolerancie alpského priestoru; týmto zmluvné strany významne prispejú k ochrane obyvateľstva a životného prostredia, k zachovaniu zdrojov a podnebia.
   Článok 2
   Základné záväzky
   1.   V súlade s týmto protokolom plánujú zmluvné strany najmä:

               a)

               harmonizovať svoje plánovanie energetického hospodárstva so svojím plánom celkového usporiadania alpského priestoru;

               b)

               prispôsobiť systémy výroby, prepravy a distribúcie energie smerom k celkovej optimalizácii systémov infraštruktúry v alpskom priestore tak, aby zohľadnili potrebu ochrany životného prostredia;

               c)

               obmedziť vplyvy energetického pôvodu na životné prostredie optimalizáciou poskytovania služieb konečným užívateľom energie prijatím, okrem iného a v hraniciach možností, týchto opatrení:

                           —

                           zníženie potreby energie vďaka používaniu účinnejších technológií,

                           —

                           širšie pokrytie potreby energie pomocou obnoviteľných zdrojov energie,

                           —

                           optimalizácia existujúcich zariadení na výrobu energie, využívajúcich neobnoviteľné zdroje energie;

               d)

               obmedziť negatívne vplyvy energetickej infraštruktúry na životné prostredie a na krajinu, vrátane vplyvov na riadenie ich odpadov prostredníctvom prijatia preventívnych opatrení pre nové infraštruktúry a ak je to potrebné, zásahmi s cieľom zlepšenia existujúcich zariadení.

         2.   V prípade budovania nových veľkých energetických infraštruktúrnych projektov a významného rozšírenia kapacity tejto existujúcej infraštruktúry, zmluvné strany v rámci platného práva pristúpia k zhodnoteniu vplyvov na životné prostredie Álp a k zhodnoteniu ich vplyvov na územný a socioekologický aspekt v súlade s článkom 12. V prípade projektov, ktoré sa môžu vzťahovať na viaceré štáty, zmluvné strany uznávajú právo na konzultáciu na medzinárodnej úrovni.
   3.   Vo svojej energetickej politike zohľadňujú skutočnosť, že v alpskom priestore sa budú využívať obnoviteľné zdroje energie a podporujú vzájomnú spoluprácu ohľadom rozvojových programov v tejto oblasti.
   4.   Zmluvné strany zachovávajú tieto oblasti chránené pomocou nárazníkových zón, ostatných ochranných a kľudových zón, ako aj nedotknutých zón v zmysle ochrany prírody a krajiny; optimalizujú energetické infraštruktúry v závislosti od rôznych úrovní zraniteľnosti, tolerancie a poškodenia alpského ekosystému.
   5.   Zmluvné strany si uvedomujú, že vhodná politika výskumu a vývoja, ktorá sa prejavuje prostredníctvom preventívnych a zlepšovacích opatrení, môže významným spôsobom prispieť k ochrane Álp pred vplyvom energetickej infraštruktúry na životné prostredie. V tomto zmysle podporujú činnosti výskumu a vývoja a vymieňajú si medzi sebou významné výsledky.
   6.   Zmluvné strany spolupracujú v oblasti energie, pokiaľ ide o vývoj metód na lepšie zohľadnenie pravdivosti nákladov.
   Článok 3
   Súlad s medzinárodným právom a s ostatnými politikami
   1.   Tento protokol sa zavádza v súlade s platnými medzinárodnými právnymi normami, najmä v súlade s normami Alpského dohovoru a protokolov vypracovaných na jeho uplatnenie, ako aj spolu s platnými medzinárodnými dohodami.
   2.   Zmluvné strany sa zaväzujú, že zohľadnia ciele tohto protokolu aj vo svojich ostatných právnych predpisoch, najmä v oblastiach usporiadania územia, regionálneho rozvoja, prepravy, poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, ako aj turistiky, aby sa vyhli negatívnym alebo nevhodným vplyvom v alpskom priestore.
   Článok 4
   Účasť jednotiek územnej samosprávy
   1.   V existujúcom inštitucionálnom rámci každá zmluvná strana stanovuje čo najlepšiu úroveň koordinácie a spolupráce medzi inštitúciami a priamo zapojenými územnými samosprávami s cieľom podpory solidarity v zodpovednosti, najmä pre využívanie a rozvoj harmonizácie pri uplatnení energetickej politiky v alpskom priestore, ako aj pri zavedení opatrení, ktoré z toho vyplývajú.
   2.   Priamo dotknuté územné samosprávy sa zúčastňujú rôznych štádií prípravy a zavedenia týchto predpisov a opatrení pri dodržaní ich kompetencií v platnom inštitucionálnom rámci.
   3.   Zmluvné strany podporujú medzinárodnú spoluprácu medzi inštitúciami, na ktoré sa priamo vzťahujú problémy spojené s energiou a so životným prostredím tak, že podporujú vznik dohôd o riešení spoločných problémov.
   KAPITOLA II
   ŠPECIFICKÉ OPATRENIA
   Článok 5
   Úspory energie a racionálne využívanie energie
   1.   Alpský priestor si vyžaduje špecifické opatrenia na úsporu energie, na jej distribúciu a jej racionálne využívanie. Tieto opatrenia musia zohľadňovať:

               a)

               potrebu energie, ktorá je rozdelená na rozsiahlych územiach a ktorá sa veľmi líši v závislosti od nadmorskej výšky, ročného obdobia a požiadaviek cestovného ruchu;

               b)

               miestnu dostupnosť obnoviteľných zdrojov energie;

               c)

               špecifický dopad na kotliny a údolia v dôsledku ich geomorfologickej štruktúry a imisií v ovzduší.

         2.   Zmluvné strany dbajú na to, aby pri využívaní energie zlepšili kompatibilitu so životným prostredím, a prednostne podporujú úspory a racionálne využívanie energie, najmä pokiaľ ide o výrobné postupy, verejné služby a veľké hotelové infraštruktúry, dopravné zariadenia a športové a rekreačné aktivity.
   3.   Prijímajú opatrenia a ustanovenia najmä v týchto oblastiach:

               a)

               zlepšenie izolácie budov a účinnosti systémov distribúcie tepla;

               b)

               optimalizácia výkonnosti vyhrievacích, ventilačných a klimatizačných zariadení;

               c)

               pravidelná kontrola a v prípade potreby zníženie škodlivých emisií tepelných zariadení;

               d)

               úspory energie vďaka moderným technologickým postupom pre využívanie a transformáciu energie;

               e)

               individuálny výpočet nákladov na vyhrievanie a na teplú vodu;

               f)

               plánovanie a podpora nových budov za použitia technológií s nízkou spotrebou energie;

               g)

               podpora a zavedenie komunálnych/miestnych energetických a klimatických projektov v súlade s pravidlami uvedenými v článku 2 odsek 1 písm. c);

               h)

               energetické vylepšenie budov v prípade renovácie a podpora využívania systémov vyhrievania, ktoré rešpektujú životné prostredie.

         Článok 6
   Obnoviteľné zdroje energie
   1.   Zmluvné strany sa v rámci svojich finančných zdrojov zaväzujú podporovať a prednostne využívať obnoviteľné zdroje energie podľa podmienok rešpektujúcich životné prostredie a krajinu.
   2.   Rovnako podporujú používanie decentralizovaných zariadení na využívanie obnoviteľných zdrojov energie, akými sú voda, slnko a biomasa.
   3.   Zmluvné strany podporujú využívanie obnoviteľných zdrojov energie aj v kombinácii s existujúcim tradičným zásobovaním.
   4.   Zmluvné strany pri výrobe energie zvlášť podporujú racionálne využívanie vodných zdrojov a zdrojov dreva na základe udržateľného hospodárenia v horských lesoch.
   Článok 7
   Elektrická energia vyrobená z vodných zdrojov
   1.   Zmluvné strany zabezpečujú zachovanie ekologických funkcií vodných tokov a integrity krajiny prostredníctvom vhodných opatrení, akými je stanovenie minimálnych prietokov, zavedenie noriem pre obmedzenie umelého kolísania hladiny vody a zabezpečenie migrácie živočíchov, pre nové vodné elektrárne, a ak je to možné, aj pre existujúce elektrárne.
   2.   Zmluvné strany môžu prijať opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť konkurencieschopnosť existujúcich vodných elektrární pri dodržaní ich bezpečnostných noriem a noriem týkajúcich sa životného prostredia.
   3.   Okrem toho sa zaväzujú zachovať vodný režim v zónach vyhradených pre pitnú vodu, v chránených oblastiach s nárazníkovými zónami, v ostatných chránených a kľudových oblastiach, ako aj v nedotknutých zónach z hľadiska prírody a krajiny.
   4.   Zmluvné strany odporúčajú opätovné spustenie vodných elektrární, ktoré boli zastavené kvôli novým stavebným projektom. Ustanovenie odseku 1, ktoré sa vzťahuje na zachovanie vodných ekosystémov a ostatných dotknutých systémov, sa uplatňuje aj na opätovné spustenie existujúcich vodných elektrární.
   5.   Zmluvné strany môžu v rámci svojich vnútroštátnych právnych predpisov preskúmať, akým spôsobom môžu od konečných užívateľov vyberať poplatky za alpské zdroje, ktoré budú v súlade s trhovými cenami, za akých podmienok sa môžu spravodlivo vykompenzovať služby poskytnuté miestnymi obyvateľmi vo všeobecnom záujme.
   Článok 8
   Energia získaná z fosílnych palív
   1.   Zmluvné strany zaručujú, že v prípade nových tepelných zariadení, ktoré budú na výrobu elektrickej energie a/alebo tepla využívať fosílne palivá, sa použijú tie najlepšie dostupné metódy. Pokiaľ ide o existujúce zariadenia v alpskom priestore, zmluvné strany maximálne obmedzia emisie za použitia vhodných technológií a/alebo palív.
   2.   Zmluvné strany overia technickú a ekonomickú realizovateľnosť, ako aj kompatibilitu životného prostredia pre výmenu tepelných zariadení, ktoré používajú fosílne palivá, zariadeniami, ktoré využívajú obnoviteľné zdroje energie, a decentralizovanými zariadeniami.
   3.   Zmluvné strany prijmú opatrenia, ktorých cieľom je podporovať kogeneráciu pre racionálnejšie využívanie energie.
   4.   V pohraničných oblastiach členské štáty v hraniciach svojich možností realizujú harmonizáciu a spájanie emisií a svojich kontrolných systémov.
   Článok 9
   Jadrová energia
   1.   Zmluvné strany sa v rámci medzinárodných dohovorov zaväzujú vymieňať si všetky informácie o elektrárňach a ostatných jadrových zariadeniach, ktoré majú alebo by mohli mať dôsledky na alpský priestor, s cieľom dlhodobo chrániť zdravie obyvateľov, živočíchov, rastlín, ich biocenózu, ich životné prostredie a ich vzájomné pôsobenie.
   2.   Okrem toho, zmluvné strany čo najviac dbajú na harmonizáciu a na spojenie svojich kontrolných systémov rádioaktivity prostredia.
   Článok 10
   Preprava a distribúcia energie
   1.   Pri všetkých existujúcich infraštruktúrnych prvkoch zmluvné strany dodržujú racionalizáciu a optimalizáciu pri zohľadnení nárokov na ochranu životného prostredia a najmä potreby zachovania veľmi citlivých ekosystémov a krajiny, pri vykonávaní činností ochrany obyvateľov a alpského prostredia, ak to bude potrebné.
   2.   V prípade budovania vedení na prepravu elektrickej energie a príslušných elektrických staníc, ako aj ropovodov a plynovodov, vrátane čerpacích a kompresných staníc a zariadení, ktoré majú veľmi veľký význam z pohľadu životného prostredia, zmluvné strany zavádzajú všetky opatrenia potrebné na zmiernenie nepriaznivých vplyvov na obyvateľov a na životné prostredie, vrátane použitia už existujúcich zariadení a ciest, ak to bude možné.
   3.   Pokiaľ ide o prepravné vedenia elektrickej energie, zmluvné strany zohľadňujú najmä význam chránených oblastí s nárazníkovými zónami, ostatných chránených a kľudových oblastí, ako aj nedotknuté oblasti z hľadiska ochrany prírody a krajiny, ako aj vtáctva.
   Článok 11
   Renaturalizácia a environmentálne inžinierstvo
   Zmluvné strany v predbežných návrhoch projektov a v štúdiách vplyvu na životné prostredie podľa stanovených platných právnych predpisov vypracúvajú podmienky návratu do pôvodného stavu pre lokality a vodné prostredie po vykonaní verejných alebo súkromných prác v energetickej oblasti, ktoré sa vzťahujú na životné prostredie a na ekosystémy v alpskom prostredí, pričom v rámci svojich možností využívajú metódy environmentálneho inžinierstva.
   Článok 12
   Hodnotenie vplyvu na životné prostredie
   1.   Zmluvné strany v rámci platných vnútroštátnych právnych predpisov, medzinárodných dohovorov a dohôd realizujú predbežné hodnotenie vplyvu na životné prostredie pre celý projekt energetických zariadení uvedených v článkoch 7, 8, 9 a 10 tohto protokolu a pre každú podstatnú zmenu týchto zariadení.
   2.   Zmluvné strany uznávajú možnosť prijať, pokiaľ je to možné, čo najlepšie dostupné metódy, aby sa odstránil alebo zmiernil vplyv na životné prostredie prípadnou likvidáciou odstavených zariadení, ktoré nerešpektujú životné prostredie.
   Článok 13
   Dohoda
   1.   Zmluvné strany sa zaväzujú organizovať predbežné vzájomné konzultácie o projektoch, ktoré môžu mať vplyv na susedné krajiny.
   2.   Pokiaľ ide o projekty, ktoré môžu mať vplyv na susedné krajiny, musia mať príslušné zmluvné strany v danom čase možnosť predložiť svoje poznámky, ktoré sa vhodným spôsobom zohľadnia vo fáze poskytovania povolení.
   Článok 14
   Doplnkové opatrenia
   Zmluvné strany môžu prijať doplnkové opatrenia k opatreniam uvedeným v tomto protokole, ktoré sa budú vzťahovať na energiu a na trvalo udržateľný rozvoj.
   KAPITOLA III
   VÝSKUM, VZDELÁVANIE A POSKYTOVANIE INFORMÁCIÍ
   Článok 15
   Výskum a pozorovanie
   1.   Zmluvné strany v úzkej spolupráci a pri zohľadnení rôznych už získaných výsledkov na vnútroštátnych a medzinárodných úrovniach podporujú a harmonizujú výskum a systematické pozorovanie zamerané na realizáciu cieľov tohto protokolu; konkrétne pokiaľ ide o metódy a kritériá analýzy a hodnotenia vplyvov na životné prostredie a podnebie, ako aj o špecifické technológie na úspory energie a jej racionálne využívanie v alpskom priestore.
   2.   Zohľadňujú výsledky výskumu v procese definície a preverovania cieľov a opatrení energetickej politiky, ako aj v ich aktivitách vzdelávania a technickej podpory na miestnej úrovni v prospech obyvateľstva, ekonomických subjektov a jednotiek územnej samosprávy.
   3.   Zmluvné strany dbajú na to, aby sa národné výsledky výskumu a systematického pozorovania integrovali do spoločného systému pozorovania a trvalého informovania a aby boli dostupné verejnosti v existujúcom inštitucionálnom rámci.
   Článok 16
   Vzdelávanie a poskytovanie informácií
   1.   Zmluvné strany podporujú počiatočné a celoživotné vzdelávanie ako aj poskytovanie informácií verejnosti, pokiaľ ide o ciele, opatrenia a vykonávanie tohto protokolu.
   2.   Konkrétne podporujú ďalší rozvoj vzdelávania, celoživotného vzdelávania, ako aj technickej podpory ohľadom energie, vrátane ochrany životného prostredia, prírody a podnebia.
   KAPITOLA IV
   VYKONÁVANIE, KONTROLA A HODNOTENIE
   Článok 17
   Vykonávanie
   Zmluvné strany sa zaväzujú dohliadať na vykonávanie tohto protokolu, pričom prijmú všetky vhodné opatrenia v existujúcom inštitucionálnom rámci.
   Článok 18
   Kontrola dodržiavania záväzkov
   1.   Zmluvné strany pravidelne predkladajú stálemu výboru správu o opatreniach prijatých v zmysle tohto protokolu. Správy sa zaoberajú aj otázkou účinnosti prijatých opatrení. Alpská konferencia stanovuje periodicitu týchto správ.
   2.   Stály výbor preskúma tieto správy, aby preveril, či zmluvné strany splnili svoje záväzky, ktoré vyplývajú z tohto protokolu. Môže si od príslušných zmluvných strán vyžiadať aj doplňujúce informácie alebo použiť iné informačné zdroje.
   3.   Stály výbor vypracuje pre Alpskú konferenciu správu o dodržiavaní záväzkov vyplývajúcich z tohto protokolu zmluvnými stranami.
   4.   Alpská konferencia sa oboznámi s touto správou. Ak zistí, že záväzky neboli dodržané, môže prijať odporúčania.
   Článok 19
   Hodnotenie účinnosti ustanovení
   1.   Zmluvné strany pravidelne skúmajú a hodnotia účinnosť ustanovení tohto protokolu. Pokiaľ to bude potrebné pre realizáciu cieľov, prijmú náležité pozmeňovacie návrhy tohto protokolu.
   2.   V existujúcom inštitucionálnom rámci sú s týmto hodnotením spojené jednotky územnej samosprávy. Je možné obrátiť sa aj na mimovládne organizácie, ktoré vyvíjajú aktivity v tejto oblasti.
   KAPITOLA V
   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
   Článok 20
   Vzťahy medzi Alpským dohovorom a protokolom
   1.   Tento protokol je protokolom Alpského dohovoru v zmysle článku 2 a ďalších náležitých článkov dohovoru.
   2.   Nikto sa nemôže stať zmluvnou stranou tohto protokolu, ak nie je zmluvnou stranou Alpského dohovoru. Odstúpenie od Alpského dohovoru znamená zároveň odstúpenie od tohto protokolu.
   3.   Keď bude Alpská konferencia rokovať o otázkach vzťahujúcich sa na tento protokol, hlasovania sa môžu zúčastniť len zmluvné strany tohto protokolu.
   Článok 21
   Podpis a ratifikácia
   1.   Tento protokol je otvorený na podpis všetkým signatárskym štátom Alpského dohovoru a Európskeho spoločenstva 16. októbra 1998 a v Rakúskej republike, ktorá je depozitárom, od 16. novembra 1998.
   2.   Tento protokol nadobúda platnosť pre zmluvné strany, ktoré vyjadrili svoj súhlas s tým, že budú týmto protokolom viazané, tri mesiace odo dňa, keď tri štáty uložia ratifikačnú listinu, listinu o prijatí alebo listinu o schválení.
   3.   Pre zmluvné strany, ktoré vyjadria svoj súhlas s tým, že budú viazané týmto protokolom neskôr, protokol nadobúda platnosť tri mesiace odo dňa uloženia ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení. Po nadobudnutí platnosti pozmeňovacieho návrhu protokolu sa každá nová zmluvná strana stáva zmluvnou stranou zmeneného protokolu.
   Článok 22
   Oznámenia
   Depozitár oboznámi každý členský štát uvedený v preambule Európskych spoločenstiev, v súvislosti s týmto protokolom:

               a)

               o každom podpise;

               b)

               o uložení každej ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení;

               c)

               o každom dátume nadobudnutia platnosti;

               d)

               o každom vyhlásení predloženom zmluvnou stranou alebo signatárom;

               e)

               o každom odstúpení oznámenom zmluvnou stranou, vrátane dátumu jeho účinnosti.

      Na dôkaz toho nižšie podpísaní zástupcovia, náležite oprávnení na tento účel, podpísali tento protokol.
      Vyhotovené v Blede 16. októbra 1998, v štyroch rovnako platných verziách vo francúzskom, nemeckom, talianskom a slovinskom jazyku, v jedinom exemplári, ktorý sa uloží v Štátnom archíve Rakúskej republiky. Depozitár poskytne overenú kópiu všetkým signatárskym stranám.

 ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               22.12.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 337/43

         PROTOKOL
   o vykonávaní Alpského dohovoru z roku 1991 v oblasti cestovného ruchu
   Protokol o cestovnom ruchu

      Preambula

   NEMECKÁ SPOLKOVÁ REPUBLIKA,
   RAKÚSKA REPUBLIKA,
   FRANCÚZSKA REPUBLIKA,
   TALIANSKA REPUBLIKA,
   LICHTENŠTAJNSKÉ KNIEŽATSTVO,
   MONACKÉ KNIEŽATSTVO,
   SLOVINSKÁ REPUBLIKA,
   ŠVAJČIARSKA KONFEDERÁCIA
   a
   EURÓPSKE SPOLOČENSTVO,
   V SÚLADE so svojou úlohou uskutočňovať komplexnú politiku ochrany a trvalo udržateľného rozvoja alpského regiónu vyplývajúcou z Dohovoru o ochrane Álp (Alpský dohovor) zo 7. novembra 1991,
   V RÁMCI plnenia svojich povinností vyplývajúcich z odsekov 2 a 3 článku 2 Alpského dohovoru,
   BERÚC do úvahy vôľu zmluvných strán zosúladiť hospodárske záujmy a ekologické požiadavky a zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj,
   SÚC SI VEDOMÉ skutočnosti, že Alpy predstavujú prostredie pre život a hospodársky rozvoj miestneho obyvateľstva,
   SÚC PRESVEDČENÉ, že miestne obyvateľstvo musí byť schopné definovať svoj vlastný projekt sociálneho, kultúrneho a hospodárskeho rozvoja a zúčastniť sa na jeho realizácii v existujúcom inštitucionálnom rámci,
   DOMNIEVAJÚC SA, že naša mestská civilizácia vyvoláva v dnešnom človeku narastajúcu potrebu cestovného ruchu a rozličných druhov rekreácie,
   DOMNIEVAJÚC SA, že Alpy zostávajú jednou z veľkých hostiteľských oblastí pre cestovný ruch a rekreáciu v Európe vďaka svojim obrovským možnostiam rekreácie, prírodnému bohatstvu a rozmanitým ekologickým podmienkam a že pri nakladaní s týmto bohatstvom je potrebné prekročiť vnútroštátny rámec,
   DOMNIEVAJÚC SA, že podstatná časť obyvateľstva niektorých zmluvných strán žije v Alpách a že alpský cestovný ruch je vo verejnom záujme, pretože prispieva k udržaniu stáleho osídlenia,
   DOMNIEVAJÚC SA, že konkurencia v rámci horského cestovného ruchu podlieha stále viac globalizácii a že toto odvetvie výrazne prispieva k výkonu hospodárstva v alpskom regióne,
   DOMNIEVAJÚC SA, že najnovšie trendy smerujú podľa všetkého k lepšiemu súladu medzi cestovným ruchom a životným prostredím: zákazníci majú v lete i v zime čoraz výraznejší záujem o príťažlivý a zachovaný prírodný rámec, mnohí rozhodujúci miestni činitelia sa usilujú zlepšiť kvalitu pohostenia v zmysle ochrany životného prostredia,
   DOMNIEVAJÚC SA, že v alpskom regióne je potrebné osobitne zohľadniť hranice prispôsobiteľnosti ekosystémov na každom stanovisku a zhodnotiť ich podľa ich špecifického rázu,
   SÚC SI VEDOMÉ, že prírodné a kultúrne dedičstvo ako aj krajina sú dôležitým základom cestovného ruchu v Alpách,
   SÚC SI VEDOMÉ, že prírodné, kultúrne, hospodárske a inštitucionálne rozdiely charakteristické pre alpské štáty viedli k ich samostatnému vývoju a k množstvu turistických ponúk, ktoré by nepoddajúc sa uniformite na medzinárodnej úrovni mali byť zdrojom rozmanitých a navzájom sa dopĺňajúcich turistických činností,
   SÚC SI VEDOMÉ, že trvalo udržateľný rozvoj hospodárstva v oblasti cestovného ruchu, zameraný na zhodnotenie prírodného dedičstva a na kvalitné výkony a služby, sa ukazuje ako nevyhnutnosť vzhľadom na hospodársku závislosť väčšiny alpských oblastí od cestovného ruchu a na skutočnosť, že pre obyvateľstvo predstavuje šancu na prežitie,
   SÚC SI VEDOMÉ potreby podnecovať rekreantov k rešpektovaniu prírody, pomôcť im lepšie pochopiť obyvateľstvo, ktoré žije a pracuje v navštevovaných oblastiach, a vytvoriť optimálne podmienky pre skutočné objavovanie prírody alpského regiónu v celej jej rozmanitosti,
   SÚC SI VEDOMÉ, že profesijným organizáciám cestovného ruchu a jednotkám územnej samosprávy prináleží v rámci odsúhlasenom na úrovni alpského regiónu zaviesť nástroje na zlepšenie svojich výrobných štruktúr a ich fungovania,
   SO ŽELANÍM zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj v alpskom regióne prostredníctvom cestovného ruchu šetrného voči životnému prostrediu, ktorý je tiež dôležitým základom životných a hospodárskych podmienok miestneho obyvateľstva,
   SÚC PRESVEDČENÉ, že isté problémy je možné vyriešiť len na cezhraničnej úrovni a vyžadujú spoločné opatrenia alpských štátov,
   SA DOHODLI TAKTO:
   KAPITOLA I
   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
   Článok 1
   Cieľ
   Cieľom tohto protokolu je prispieť v existujúcom inštitucionálnom rámci k trvalo udržateľnému rozvoju alpského regiónu prostredníctvom cestovného ruchu šetrného voči životnému prostrediu vďaka špecifickým opatreniam a odporúčaniam, ktoré zohľadňujú záujmy miestneho obyvateľstva a turistov.
   Článok 2
   Medzinárodná spolupráca
   1.   Zmluvné strany sa zaväzujú odstrániť prekážky v medzinárodnej spolupráci medzi jednotkami územnej samosprávy v alpskom regióne a podporovať riešenie spoločných problémov spoluprácou na náležitej teritoriálnej úrovni.
   2.   Zmluvné strany podporujú posilnenie medzinárodnej spolupráce medzi príslušnými kompetentnými orgánmi. Dbajú predovšetkým na zhodnotenie cezhraničných oblastí koordináciou činností v oblasti cestovného ruchu a rekreácie, šetrných voči životnému prostrediu.
   3.   V prípade opatrení, ktoré jednotky územnej samosprávy nemôžu prijať, pretože spadajú do právomoci národných alebo medzinárodných orgánov, je potrebné zabezpečiť týmto jednotkám možnosť zastupovať účinným spôsobom záujmy obyvateľstva.
   Článok 3
   Zohľadnenie cieľov v ďalších politikách
   Zmluvné strany sa tiež zaväzujú zohľadniť ciele tohto protokolu vo svojich ďalších politikách, najmä v sektore územného plánovania, dopravy, poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, ochrany životného prostredia a prírody a takisto v oblasti zásobovania vodou a energiou s cieľom znížiť ich prípadné negatívne alebo protikladné účinky.
   Článok 4
   Účasť jednotiek územnej samosprávy
   1.   Každá zmluvná strana stanoví v existujúcom inštitucionálnom rámci najlepšiu úroveň koordinácie a spolupráce medzi inštitúciami a priamo dotknutými jednotkami územnej samosprávy s cieľom podporiť solidaritu v zodpovednosti, najmä pri využívaní a rozvoji súčinnosti v uplatňovaní politík cestovného ruchu, ako aj vo vykonávaní opatrení, ktoré z nich vyplývajú.
   2.   V existujúcom inštitucionálnom rámci sa priamo dotknuté jednotky územnej samosprávy zúčastňujú na jednotlivých štádiách prípravy a realizácie týchto politík a opatrení pri zachovaní svojich právomocí.
   KAPITOLA II
   ŠPECIFICKÉ OPATRENIA
   Článok 5
   Kontrola ponuky
   1.   Zmluvné strany sa zaväzujú dbať na trvalo udržateľný rozvoj cestovného ruchu šetrného voči životnému prostrediu. Za týmto účelom podporujú vypracovanie a realizáciu riadiacich koncepcií, rozvojových programov, sektorových plánov, iniciovaných na najvhodnejšej úrovni kompetentnými orgánmi, ktoré berú do úvahy ciele tohto protokolu.
   2.   Tieto opatrenia umožnia vyhodnotiť a porovnať výhody a nevýhody plánovaného rozvoja, najmä pokiaľ ide o:

               a)

               socio-ekonomické dopady na miestne obyvateľstvo;

               b)

               vplyv na pôdu, vodu, ovzdušie, prírodnú rovnováhu a krajinu pri zohľadnení špecifických ekologických údajov, prírodných zdrojov a hraníc prispôsobiteľnosti ekosystémov;

               c)

               dopad na verejné financie.

         Článok 6
   Smerovanie rozvoja cestovného ruchu
   1.   Zmluvné strany zohľadňujú pri rozvoji cestovného ruchu obavy spojené s ochranou prírody a zachovaním krajiny. Zaväzujú sa v rámci svojich možností čo najviac podporovať projekty priaznivé pre krajinu a únosné pre životné prostredie.
   2.   Vedú trvalo udržateľnú politiku posilňujúcu konkurencieschopnosť alpského cestovného ruchu blízkeho prírode a takto významne prispievajú k socio-ekonomickému rozvoju v alpskom regióne. Uprednostnia sa opatrenia v prospech inovácie a diverzifikácie ponuky.
   3.   Zmluvné strany dbajú na to, aby sa v oblastiach silne zaťažených cestovným ruchom hľadal rovnovážny vzťah medzi formami intenzívneho a extenzívneho cestovného ruchu.
   4.   Po prijatí stimulujúcich opatrení je potrebné rešpektovať nasledujúce aspekty:

               a)

               v prípade intenzívneho cestovného ruchu ide o prispôsobenie existujúcich turistických štruktúr a zariadení ekologickým požiadavkám a rozvoj nových štruktúr v súlade s cieľmi tohto protokolu;

               b)

               v prípade extenzívneho cestovného ruchu ide o udržanie alebo rozvoj turistickej ponuky blízkej prírodným podmienkam a šetrnej voči životnému prostrediu a takisto o zhodnotenie prírodného a kultúrneho dedičstva hostiteľských turistických oblastí.

         Článok 7
   Úsilie o kvalitu
   1.   Zmluvné strany vedú politiku nepretržitého systematického úsilia o kvalitu turistickej ponuky v celom alpskom regióne s ohľadom najmä na ekologické požiadavky.
   2.   Podporujú výmenu skúseností a realizáciu programov spoločných akcií, usilujúc sa o zlepšenie kvality najmä:

               a)

               pri zavádzaní zariadení do krajiny a prírodného prostredia;

               b)

               v urbanizme, architektúre (nová výstavba a oživenie dedín);

               c)

               v ubytovacích zariadeniach a v ponuke turistických služieb;

               d)

               pri diverzifikácii turistických produktov v alpskom regióne zhodnotením kultúrnych činností na jednotlivých zainteresovaných územiach.

         Článok 8
   Kontrola prílevu turistov
   Zmluvné strany podporujú kontrolu prílevu turistov najmä v chránených oblastiach, a to zabezpečením rozmiestnenia a prijatia turistov tak, aby bola zaručená trvácnosť týchto miest.
   Článok 9
   Prírodné obmedzenia rozvoja
   Zmluvné strany dbajú na to, aby sa rozvoj cestovného ruchu prispôsobil zvláštnostiam životného prostredia a zdrojom nachádzajúcim sa v príslušnej lokalite alebo oblasti. V prípade projektov, ktoré by mohli mať podstatný vplyv na životné prostredie, bude potrebné vypracovať v existujúcom inštitucionálnom rámci predbežné hodnotenie, na ktoré budú zmluvné strany prihliadať pri prijímaní rozhodnutia.
   Článok 10
   Zóny pokoja
   Zmluvné strany sa zaväzujú v súlade so svojimi predpismi a na základe ekologických kritérií vymedziť zóny pokoja, v ktorých sa upustí od výstavby turistických zariadení.
   Článok 11
   Ubytovacia politika
   Zmluvné strany rozvíjajú ubytovaciu politiku s ohľadom na vzácnosť využiteľného priestoru, pričom uprednostňujú komerčné ubytovanie, oživenie a využívanie existujúcich stavieb a modernizujú a zlepšujú kvalitu existujúcich ubytovacích zariadení.
   Článok 12
   Mechanické vleky
   1.   Zmluvné strany sa dohodli, že v národných procedúrach udeľovania povolení pre mechanické vleky uplatnia nad rámec hospodárskych a bezpečnostných požiadaviek politiku zodpovedajúcu ekologickým a krajinným požiadavkám.
   2.   Nové povolenia na prevádzku mechanických vlekov a koncesie budú podmienené demontážou a odstránením nepoužívaných mechanických vlekov a oživením plôch, prednostne tých, ktoré sú miestom výskytu pôvodných miestnych druhov rastlín.
   Článok 13
   Cestovný ruch a doprava
   1.   Zmluvné strany podporujú opatrenia s cieľom redukovať motorovú dopravu vo vnútri turistických stredísk.
   2.   Okrem toho podporujú súkromné a verejné iniciatívy smerujúce k zlepšeniu prístupu k miestam a strediskám cestovného ruchu prostredníctvom hromadnej dopravy a k podpore využívania tejto dopravy turistami.
   Článok 14
   Osobitné techniky úpravy
   1.   Zmluvné strany dbajú na to, aby úprava, údržba a prevádzka lyžiarskych tratí boli čo najlepšie včlenené do krajiny s ohľadom na prirodzenú rovnováhu a citlivosť biotopov.
   2.   Je potrebné čo najviac obmedziť úpravy terénu, a ak to prírodné podmienky umožňujú, vysadiť nanovo upravované plochy prioritne pôvodnými miestnymi druhmi rastlín.
   Vnútroštátne predpisy môžu povoliť výrobu snehu počas zimných období v jednotlivých stanoviskách najmä na zabezpečenie nechránených zón, ak to umožňujú hydrologické, klimatické a ekologické podmienky daného stanoviska.
   Článok 15
   Športová činnosť
   1.   Zmluvné strany sa zaväzujú vypracovať politiku kontroly športovej činnosti vo voľnej prírode predovšetkým v chránených oblastiach s cieľom zabrániť negatívnym vplyvom na životné prostredie. Ak je to potrebné, kontrola môže viesť až k ich zákazu.
   2.   Zmluvné strany sa zaväzujú obmedziť na minimum a v prípade potreby zakázať motoristické športové činnosti mimo zón vymedzených príslušnými orgánmi.
   Článok 16
   Pristávanie lietadiel
   Zmluvné strany sa zaväzujú obmedziť na minimum a v prípade potreby zakázať pristávanie lietadiel na športové účely mimo letísk.
   Článok 17
   Rozvoj hospodársky slabých oblastí a jednotiek územnej samosprávy
   Zmluvným stranám sa odporúča zvážiť riešenia prispôsobené príslušnej teritoriálnej úrovni, ktoré umožňujú vyvážený rozvoj hospodársky slabých oblastí a jednotiek územnej samosprávy.
   Článok 18
   Rozvrhnutie prázdnin
   1.   Zmluvné strany vynaložia úsilie na lepšie miestne a časové rozvrhnutie turistického dopytu v hostiteľských oblastiach.
   2.   Za týmto účelom je potrebné podporovať spoluprácu medzi štátmi, pokiaľ ide o rozvrhnutie prázdnin a skúsenosti s predlžovaním sezón.
   Článok 19
   Povzbudzovanie inovácií
   Zmluvným stranám sa odporúča rozvíjať všetky stimuly, ktoré by mohli podporiť hlavné línie tohto protokolu. Za týmto účelom zvážia najmä zriadenie alpskej súťaže zameranej na odmeňovanie inovačných diel a produktov cestovného ruchu, ktoré dodržujú ciele protokolu.
   Článok 20
   Spolupráca medzi cestovným ruchom, poľnohospodárstvom, lesným hospodárstvom a remeselnou výrobou
   Zmluvné strany podporujú spoluprácu medzi cestovným ruchom, poľnohospodárstvom, lesným hospodárstvom a remeselnou výrobou. Ide predovšetkým o kombináciu činností, ktoré vytvárajú pracovné miesta v zmysle trvalo udržateľného rozvoja.
   Článok 21
   Doplnkové opatrenia
   Zmluvné strany môžu pre trvalo udržateľný cestovný ruch prijať doplnkové opatrenia k opatreniam uvedeným v tomto protokole.
   KAPITOLA III
   VÝSKUM, VZDELÁVANIE A POSKYTOVANIE INFORMÁCIÍ
   Článok 22
   Výskum a pozorovanie
   1.   Zmluvné strany úzko spolupracujú pri podpore a harmonizácii systematického výskumu a pozorovania, ktoré môžu pomôcť lepšie spoznať vzájomné pôsobenie medzi cestovným ruchom a životným prostredím v Alpách a analyzovať budúci vývoj.
   2.   Zmluvné strany dbajú na to, aby výsledky systematického výskumu a pozorovania na vnútroštátnej úrovni boli integrované do spoločného systému stáleho pozorovania a poskytovania informácií a sprístupnené verejnosti v existujúcom inštitucionálnom rámci.
   3.   Zmluvné strany sa zaväzujú vzájomne si vymieňať informácie o svojich skúsenostiach užitočných pre realizáciu opatrení a odporúčaní tohto protokolu a zhromažďovať relevantné údaje v oblasti rozvoja kvality cestovného ruchu.
   Článok 23
   Vzdelávanie a poskytovanie informácií
   1.   Zmluvné strany podporujú počiatočné a celoživotné vzdelávanie, ako aj poskytovanie informácií verejnosti, a to pokiaľ ide o ciele, opatrenia a vykonávanie tohto protokolu.
   2.   Zmluvným stranám sa odporúča zahrnúť do odborného vzdelávania povolaní priamo spojených i odvodených z cestovného ruchu poznatky o prírodnom a životnom prostredí. Mohli by tiež zaviesť nové špecializácie spájajúce cestovný ruch a životné prostredie. Napríklad:

               —

               „prírodný animátor“,

               —

               „zodpovedný pracovník za kvalitu strediska“,

               —

               „asistent cestovného ruchu pre hendikepované osoby“.

         KAPITOLA IV
   VYKONÁVANIE, KONTROLA A HODNOTENIE
   Článok 24
   Vykonávanie
   Zmluvné strany sa zaväzujú dohliadať na vykonávanie tohto protokolu, pričom prijmú všetky vhodné opatrenia v existujúcom inštitucionálnom rámci.
   Článok 25
   Kontrola dodržiavania záväzkov
   1.   Zmluvné strany predkladajú stálemu výboru pravidelné správy o opatreniach prijatých v zmysle tohto protokolu. Správy sa zaoberajú aj otázkou účinnosti prijatých opatrení. Alpská konferencia stanovuje periodicitu správ.
   2.   Stály výbor preskúma tieto správy s cieľom overenia, či zmluvné strany splnili svoje záväzky vyplývajúce z tohto protokolu. Môže si takisto vyžiadať od príslušných zmluvných strán doplňujúce informácie alebo použiť iné zdroje informácií.
   3.   Stály výbor vypracuje pre Alpskú konferenciu správu o dodržiavaní záväzkov vyplývajúcich z tohto protokolu zmluvnými stranami.
   4.   Alpská konferencia sa oboznámi s touto správou. Ak zistí nedodržanie záväzkov, môže prijať odporúčania.
   Článok 26
   Hodnotenie účinnosti ustanovení
   1.   Zmluvné strany pravidelne preskúmajú a vyhodnotia účinnosť ustanovení tohto protokolu. Ak je to nevyhnuté pre realizáciu cieľov, pristúpia k prijatiu náležitých pozmeňovacích návrhov tohto protokolu.
   2.   V existujúcom inštitucionálnom rámci sa na tomto hodnotení podieľajú jednotky územnej samosprávy. Je možné konzultovať aj s mimovládnymi organizáciami činnými v tejto oblasti.
   KAPITOLA V
   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
   Článok 27
   Vzťahy medzi Alpským dohovorom a protokolom
   1.   Tento protokol je protokolom Alpského dohovoru v zmysle článku 2 a ďalších náležitých článkov dohovoru.
   2.   Nikto sa nemôže stať zmluvnou stranou tohto protokolu, ak nie je zmluvnou stranou Alpského dohovoru. Odstúpenie od Alpského dohovoru znamená zároveň odstúpenie od tohto protokolu.
   3.   Keď Alpská konferencia rozhoduje o otázkach týkajúcich sa tohto protokolu, hlasovacie právo majú len zmluvné strany tohto protokolu.
   Článok 28
   Podpis a ratifikácia
   1.   Tento protokol je otvorený na podpis signatárskym štátom Alpského dohovoru a Európskeho spoločenstva 16. októbra 1998 a v Rakúskej republike, ktorá je depozitárom, od 16. novembra 1998.
   2.   Tento protokol nadobúda platnosť pre zmluvné strany, ktoré vyjadrili vôľu byť viazané týmto protokolom, tri mesiace odo dňa, kedy tri štáty uložia ratifikačnú listinu, listinu o prijatí alebo listinu o schválení.
   3.   Pre zmluvné strany, ktoré vyjadria vôľu byť viazané týmto protokolom neskôr, nadobúda protokol platnosť tri mesiace odo dňa uloženia ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení. Po nadobudnutí platnosti pozmeňovacieho návrhu protokolu sa každá nová zmluvná strana daného protokolu stáva zmluvnou stranou zmeneného protokolu.
   Článok 29
   Oznámenia
   Depozitár oznámi každému štátu uvedenému v preambule a Európskemu spoločenstvu:

               a)

               každý podpis tohto protokolu;

               b)

               uloženie každej ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo listiny o schválení;

               c)

               každý dátum nadobudnutia platnosti;

               d)

               každé vyhlásenie predložené zmluvnou stranou alebo signatárom;

               e)

               každé odstúpenie oznámené zmluvnou stranou vrátane dátumu jeho účinnosti.

      Na dôkaz toho nižšie podpísaní zástupcovia, náležite oprávnení na tento účel, podpísali tento protokol.
      Vyhotovené v Blede 16. októbra 1998, v štyroch rovnako platných verziách vo francúzskom, nemeckom, talianskom a slovinskom jazyku, v jedinom exemplári, ktorý sa uloží v Štátnom archíve Rakúskej republiky. Depozitár poskytne overenú kópiu všetkým signatárskym stranám.


title: 2013/15/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady z  12. decembra 2012 o použití Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2011/014 RO/Nokia, Rumunsko)

text:
               12.1.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 8/14

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
   z 12. decembra 2012
   o použití Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2011/014 RO/Nokia, Rumunsko)
   (2013/15/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1), a najmä na jej bod 28,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2), a najmä na jeho článok 12 ods. 3,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“) bol zriadený s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom prepusteným v dôsledku významných štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu spôsobených globalizáciou a pomôcť im pri opätovnom začlenení sa do trhu práce.

               (2)

               Rozsah pôsobnosti EGF bol v prípade žiadostí predložených od 1. mája 2009 do 30. decembra 2011 rozšírený tak, aby bola zahrnutá podpora pracovníkov prepustených v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

               (3)

               Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 umožňuje použitie EGF v rámci ročného stropu vo výške 500 miliónov EUR.

               (4)

               Rumunsko podalo 22. decembra 2011 žiadosť o použitie EGF v súvislosti s prepúšťaním v spoločnosti SC Nokia Romania SRL a u jedného dodávateľa a do 22. augusta 2012 ju doplnilo o dodatočné informácie. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančných príspevkov podľa článku 10 nariadenia (ES) č. 1927/2006. Komisia preto navrhuje uvoľniť prostriedky vo výške 2 942 680 EUR.

               (5)

               EGF by sa preto mal použiť s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou Rumunska,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2012 sa použije Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom poskytnúť sumu 2 942 680 EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Štrasburgu 12. decembra 2012

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predseda

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.


title: Rozhodnutie Rady z 22. marca 2004, ktoré sa týka čiastočného uvoľnenia podmienenej čiastky 1 miliardy EUR na základe deviateho Európskeho rozvojového fondu pre spoluprácu s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi s cieľom zabezpečenia dodávky vody

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32004D0289

Úradný vestník L 094 , 31/03/2004 S. 0057 - 0058

		Rozhodnutie Radyz 22. marca 2004,ktoré sa týka čiastočného uvoľnenia podmienenej čiastky 1 miliardy EUR na základe deviateho Európskeho rozvojového fondu pre spoluprácu s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi s cieľom zabezpečenia dodávky vody(2004/289/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 310, v súvislosti s druhým pododsekom článku 300 odsek 2,so zreteľom na článok 1 vnútornej dohody medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci Rady, o opatreniach, ktoré sa majú prijať, a postupoch, ktoré sa majú dodržiavať pri vykonávaní dohody o partnerstve medzi ES a africkými, karibskými a tichomorskými štátmi [1],so zreteľom na dohodu o partnerstve medzi ES a africkými, karibskými a tichomorskými štátmi, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000,so zreteľom na vnútornú dohodu o financovaní a správe pomoci spoločenstva podľa finančného protokolu k dohode medzi africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a ES, podpísanú 18. septembra 2000, najmä na jej článok 2 odsek 2 (vnútorná dohoda),so zreteľom na návrh Komisie,keďže:(1) v súlade s odsekom 1 finančného protokolu k dohode o partnerstve medzi africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a ES (finančný protokol), obdobie, na ktoré sa vzťahuje finančný protokol, je päť rokov, začínajúc1. marcom 2000. Odsek 5 finančného protokolu však stanovuje, že celková čiastka, doplnená o prevedené zostatky z predchádzajúcich európskych rozvojových fondov, zahŕňa obdobie od roku 2000 do roku 2007;(2) v súlade s článkom 2 odsek 2 vnútornej dohody ako aj s vyhlásením EÚ k finančnému protokolu, priloženým ako vyhlásenie XVIII k dohode o partnerstve medzi africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a ES, z celkovej čiastky 13,5 miliardy EUR deviateho európskeho rozvojového programu pre africké, karibské a tichomorské štáty (štáty AKT) uvoľnilo sa iba 12,5 miliárd EUR po nadobudnutí účinnosti finančného protokolu 1. apríla 2003. Táto čiastka je rozpísaná v troch krytiach: 9,259 miliárd EUR na dlhodobý rozvoj, 1,204 miliárd EUR na regionálnu spoluprácu a integráciu a 2,037 miliardy na investície;(3) v súlade s článkom 2 odsek 2 vnútornej dohody môže sa uvoľniť čiastka 1 miliarda EUR iba po kontrole výkonu uskutočnenej Radou v roku 2004, na základe návrhu Komisie. Odsek 7 finančného protokolu ako aj vyhlásenie XVIII stanovuje, že táto kontrola výkonu bude hodnotením stupňa realizácie záväzkov a úhrad;(4) úroveň záväzkov a úhrad na konci roku 2003 v spojení s prognózami na obdobie rokov 2004 až 2007 predloženými Komisiou naznačuje, že môžu byť úplne splnené zdroje deviateho európskeho rozvojového plánu pre štáty AKT a prvé rozmedzie podmienenej miliardy sa uvoľní na základe doterajšieho výkonu;(5) dňa 19. mája 2003 Rada uznala potrebu mobilizovať značnú úroveň zdrojov na dodávku vody a hygienické zariadenia a vyzvala Komisiu k vypracovaniu praktických návrhov na diskusiu v rámci EÚ a Rady ministrov AKT – ES;(6) dôležité je zvážiť finančné potreby na dosiahnutie rozvojových cieľov milénia týkajúcich sa prístupu k dodávke vody a hygienickým zariadeniam a potreby inovačných nástrojov na opätovné investovanie ďalších zdrojov na tento účel;ROZHODLA TAKTO:Článok 1Rada súhlasí so zabezpečením dodávky vody pre štáty AKT.Článok 2Rada súhlasí so zvážením čiastky 500 miliónov EUR z podmienenej 1 miliardy EUR uvedenej v článku 2 odsek 2 vnútornej dohody na zabezpečenie dodávky vody.Prvý prídel 250 miliónov EUR sa uvoľní a distribuuje nasledovne:1. 185 miliónov EUR na krytie podpory na dlhodobý rozvoj, uvedenej v článku 2 odsek 1 písmeno a) vnútornej dohody, ako aj odseku 3 písmeno a) finančného protokolu, čím dosiahne toto krytie celkovú čiastku 9,444 miliardy EUR;2. 24 miliónov EUR na krytie regionálnej spolupráce a integrácie, uvedenej v článku 2 odsek 1 písmeno b) vnútornej dohody, ako aj odseku 3 písmeno b) finančného protokolu, čím dosiahne toto krytie celkovú čiastku 1,228 miliardy EUR;3. 41 miliónov investičných prostriedkov uvedených v článku 2 odsek 1 písmeno c) vnútornej dohody ako aj odseku 3 písmeno c) finančného protokolu, čím dosiahne toto krytie celkovú čiastku 2,078 miliardy EUR.Článok 3Vzhľadom na výsledok strednodobých preskúmaní stratégií krajiny a kontroly výkonu európskeho rozvojového fondu Radou ku koncu roku 2004, Rada rozhodne do marca 2005:1. o mobilizácii druhého prídelu 250 miliónov EUR;2. o použití zostávajúcich 500 miliónov EUR podmienenej 1 miliardy EUR uvedenej v článku 2 odsek 2 vnútornej dohody na účely, ktoré sa majú dohodnúť.Článok 4Toto rozhodnutie sa oznámi Rade ministrov AKT.Článok 5Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.V Bruseli 22. marca 2004Za RadupredsedaB. Cowen[1] Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 376.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Rady z 12. decembra 2014 , ktorým sa prijíma pozícia Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 4 na rozpočtový rok 2014

text:
               20.12.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 461/16

         ROZHODNUTIE RADY
   z 12. decembra 2014,
   ktorým sa prijíma pozícia Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 4 na rozpočtový rok 2014
   (2014/C 461/08)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä jej článkom 106a,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a najmä na jeho článok 41,
   keďže:

               —

               rozpočet Únie na rozpočtový rok 2014 sa s konečnou platnosťou prijal 20. novembra 2013 (2),

               —

               Komisia 9. júla 2014 predložila návrh obsahujúci návrh opravného rozpočtu č. 4 k všeobecnému rozpočtu na rozpočtový rok 2014,

               —

               Komisia 16. októbra 2014 predložila návrh obsahujúci opravný list k návrhu opravného rozpočtu č. 4 k všeobecnému rozpočtu na rozpočtový rok 2014,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   Pozícia Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 4 na rozpočtový rok 2014 upraveného jeho opravným listom bola prijatá 12. decembra 2014.
   Úplné znenie je k dispozícii na nahliadnutie alebo stiahnutie na internetovej stránke Rady: http://www.consilium.europa.eu/

      V Bruseli 12. decembra 2014

            Za Radu

            predseda

         S. GIANNINI

      (1)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 51, 20.2.2014, s. 1, s korigendami v Ú. v. EÚ L 111, 15.4.2014, s. 96, Ú. v. EÚ L 124, 25.4.2014, s. 30 a v Ú. v. EÚ L 322, 7.11.2014, s. 1.


title: Rozhodnutie Komisie z 13. januára 1971 o reorganizácii Spoločného centra pre jadrový výskum (SVC)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31971D0057

Úradný vestník L 016 , 20/01/1971 S. 0014 - 0016 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 12 Zväzok 1 S. 0032  Dánske špeciálne vydanie: Série II Zväzok V S. 0014  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 12 Zväzok 1 S. 0032  Anglické špeciálne vydanie: Série II Zväzok V S. 0014  Grécke špeciálne vydanie: Kapitola 01 Zväzok 1 S. 0128  Španielske špeciálne vydanie: Kapitola 12 Zväzok 1 S. 0150  Portugalské špeciálne vydanie Kapitola 12 Zväzok 1 S. 0150

		Rozhodnutie Komisiez 13. januára 1971o reorganizácii Spoločného centra pre jadrový výskum (SVC)(71/57/Euratom)KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom), najmä na jej článok 8,so zreteľom na Zmluvu o založení jednotnej Rady a jednotnej Komisie Európskych spoločenstiev, najmä na jej článok 16,so zreteľom na rokovací poriadok Komisie, najmä na jeho článok 27,so zreteľom na stanovisko Vedeckého a technického výboru,keďže je nevyhnutné poskytnúť Spoločnému výskumnému centru organizáciu a samostatné riadenie primerané jeho úlohám,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Spoločné výskumné centrum (SVC) pozostáva z výskumných zariadení zriadených Komisiou s cieľom vykonávania výskumných programov spoločenstva, programov odborného vzdelávania spoločenstva a nevyhnutných pomocných služieb.Článok 2Orgánmi Spoločného výskumného centra sú:- generálny riaditeľ,- všeobecný poradný výbor,- vedecký výbor.Článok 3Spoločné výskumné centrum podlieha vedeniu generálneho riaditeľa menovaného Komisiou na základe zmluvy najdlhšie na štyri roky, ktorá sa dá predĺžiť.Pracovisko generálneho riaditeľa a útvary, ktoré sú v jeho priamej právomoci, sú umiestnené v zariadení v Ispre.Generálny riaditeľ prijme akékoľvek opatrenia potrebné na účinné fungovanie SVC v súlade s platnými predpismi a s právomocou, ktorá mu bola zverená. V súlade s týmito postupmi:- vypracúva a predkladá Komisii návrh programov SVC, pričom uvedie finančné aspekty tohto návrhu;- v rámci celkových finančných prostriedkov poskytovaných Radou na daný účel zjednáva a uzatvára zmluvy a výskume, pričom dodrží tarifné predpisy stanovené na návrh Komisie Radou;- zodpovedá za vykonávanie programov a za finančnú správu;- určuje vnútornú organizáciu SVC, pričom berie do úvahy predovšetkým požiadavky prevádzkového rozpočtu;- vykonáva právomoci prenesené na orgán oprávnený k menovaniu Služobným poriadkom a Podmienok zamestnávania ostatných pracovníkov.Článok 41. Zriaďuje sa všeobecný poradný výbor SVC, ktorý sa skladá zo zástupcov vymenovaných vládami členských štátov, aby bol nápomocný generálnemu riaditeľovi; vykonáva úlohy stanovené v tomto rozhodnutí.Účasť členských štátov sa spravuje rezolúciou Rady zo 17. decembra 1970.Výbor zvolí jedného zo svojich členov za predsedu na obdobie dvoch rokov. Generálny riaditeľ SVC sa zúčastňuje rokovaní výboru, ale nehlasuje.2. Všeobecný poradný výbor zvoláva jeho predseda; takisto musí byť zvolaný na žiadosť generálneho riaditeľa SVC alebo troch členov výboru.Výbor je uznášaniaschopný, len ak sú prítomné aspoň dve tretiny jeho členov. Stanoviská sú prijímané väčšinou hlasov prítomných členov.3. Predseda je zodpovedný za vyhotovenie súhrnnej zápisnice z každej schôdze; zápisnica obsahuje prijaté stanoviská a vyjadrené názory, ak bol výbor požiadaný o radu. Táto zápisnica sa poskytne Komisii a Rade.Článok 5Zriaďuje sa vedecký výbor SVC, ktorý napomáha generálnemu riaditeľovi.Vedecký výbor sa skladá z dvoch tretín z hlavných vedúcich pracovníkov oddelení a projektov a z jednej tretiny z vedeckých a technických pracovníkov zvolených rádovými pracovníkmi za ich zástupcov.Vedecký výbor pravidelne poskytuje poradu generálnemu riaditeľovi vo všetkých záležitostiach vedeckého alebo technického charakteru, ktoré sa týkajú činností SVC. V tejto súvislosti sa podieľa na vypracúvaní návrhov programov.Článok 61. Komisia poskytne generálnemu riaditeľovi všeobecné usmernenia na vypracovanie programov SVC z hľadiska prípadných všeobecných politík prijatých Radou.2. Na tomto základe vypracuje generálny riaditeľ na vlastnú zodpovednosť a po porade so všeobecným poradným výborom návrhy programov pre rôzne oblasti činnosti SVC z hľadiska prípadných všeobecných politík prijatých Radou.3. Komisia posúdi návrhy programov a zodpovedajúce stanoviská všeobecného poradného výboru, ktoré sa jej predložia, z hľadiska všeobecnej politiky a rozpočtovej situácie spoločenstva.Prijme návrhy za podmienok stanovených v zmluve a predloží Rade spolu so stanoviskami všeobecného poradného výboru a s pôvodnými návrhmi programov vypracovanými generálnym riaditeľom SVC, ak Komisia tieto návrhy zmenila a doplnila.Článok 71. Generálny riaditeľ zodpovedá za riadne vykonávanie programov stanovených pre SVC. Riadi činnosti oddelení a útvarov a najmä rozhoduje medzi alternatívnymi metódami vykonávania programov.2. Generálny riaditeľ poskytne Komisii akékoľvek informácie, ktoré Komisia potrebuje na vypracovanie správ požadovaných článkom 11 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom).3. Generálny riaditeľ v prípade potreby zaistí, aby nadväzujúca programy boli počas vykonávania a prípravy správne koordinované a prepojené so zvláštnym zreteľom na vedeckú a priemyselnú infraštruktúru SVC. Každé dva roky generálny riaditeľ zaistí preskúmanie programov.Článok 8Generálny riaditeľ riadne informuje všeobecný poradný výbor o činnostiach Spoločného výskumného centra, najmä o hlavných uzavretých zmluvách alebo zákazkách, personálnej politike, podrobnom vypracovaní programu strediska a všetkých významných zmenách v už schválených programoch. Na základe týchto informácií môže všeobecný poradný výbor podávať stanoviská generálnemu riaditeľovi.Článok 91. Generálny riaditeľ každoročne vykoná odhad finančných prostriedkov požadovaných na vykonávanie programov na začlenenie do zodpovedajúcej položky predbežného návrhu rozpočtu spoločenstva. Tento odhad zahŕňa odhad príjmov a výdavkov na práce vykonávané SVC pre tretie osoby.Článok 6 sa použije obdobne na vypracovanie predbežného návrhu rozpočtu pre výskumné činnosti.2. Výdavky SVC schvaľuje generálny riaditeľ; podpisuje platobné príkazy a potvrdenky, uzatvára zmluvy a povoľuje prevody finančných prostriedkov.3. Generálny riaditeľ vypracúva štvrťročnú finančnú správu pre Komisiu. Na konci rozpočtového roku poskytne Komisii výkaz príjmov a výdavkov za daný rozpočtový rok.4. Komisia vymenuje pracovníka zodpovedného za kontrolu vynakladania výdavkov a ich schvaľovanie a za dohľad nad príjmami.5. Komisia vymenuje účtovníka, ktorý je poverený platbou verejných výdavkov a výberom príjmov, vedením účtovných záznamov a bezpečnou úschovou finančných prostriedkov a cenných papierov.Článok 101. Generálny riaditeľ má voči zamestnancom právomoci zverené menovaciemu orgánu, s výnimkou právomocí stanovených v článkoch 90 a 91 služobného poriadku, ktoré sú vyhradené pre Komisiu.2. Pre úradníkov a ostatných zamestnancov tried A1 a A2 však vykonáva právomoci, ktoré sú stanovené v článkoch 29, 49, 50 a 51 a v hlave VI služobného poriadku, Komisia na návrh generálneho riaditeľa.3. Generálny riaditeľ prijíma v mene Komisie akékoľvek opatrenia nevyhnutné na zaistenie bezpečnosti osôb a zariadení, za ktoré je zodpovedný.Článok 111. Generálny riaditeľ zabezpečí výmenu informácií medzi útvarmi Komisie a útvarmi SVC, s týmto cieľom pravidelne zvoláva:- generálneho riaditeľa alebo riaditeľov útvarov Komisie, ktorých sa týkajú činnosti SVC;- zástupcov oddelení SVC;- zástupcov zamestnancov SVC.2. Generálny riaditeľ stanoví po porade so zamestnancami SVC a po obdržaní stanoviska od všeobecného poradného výboru predpisy vnútornej organizácie SVC.3. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia personálneho poriadku, upravujú predpisy najmä zakladanie organizácií zastupujúcich zamestnancov na úrovni SVC a v prípade potreby aj v jednotlivých zariadeniach a určujú podmienky, za dodržania ktorých sa uvedené organizácie podieľajú na vypracovaní a vykonávaní všeobecnej personálnej politiky SVC.Článok 12Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.V Bruseli 13. januára 1971Za KomisiuFranco M. Malfattipredseda--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu (EÚ) 2017/1683 z 27. apríla 2017 o účtovnej závierke Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2015

text:
               29.9.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 252/256

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU (EÚ) 2017/1683
   z 27. apríla 2017
   o účtovnej závierke Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2015
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2015,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2015 spolu s odpoveďami agentúry (1),

               —

               so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti (2) vedenia účtov a zákonnosti a riadnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov za rozpočtový rok 2015 v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 21. februára 2017 o udelení absolutória agentúre za plnenie rozpočtu za rozpočtový rok 2015 (05873/2017 – C8-0055/2017),

               —

               so zreteľom na článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a najmä na jeho článok 208,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 z 31. marca 2004, ktorým sa stanovujú postupy Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre lieky (4), a najmä na jeho článok 68,

               —

               so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1271/2013 z 30. septembra 2013 o rámcovom nariadení o rozpočtových pravidlách pre subjekty uvedené v článku 208 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5), a najmä na jeho článok 108,

               —

               so zreteľom na článok 94 rokovacieho poriadku a prílohu IV k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A8-0084/2017),

               1.

               schvaľuje účtovnú závierku Európskej agentúry pre lieky za rozpočtový rok 2015;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre lieky, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Antonio TAJANI

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 449, 1.12.2016, s. 123.

      (2)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 136, 30.4.2004, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutie Správnej rady Europolu z  1. decembra 2009 o prijatí podmienok a postupov, ktoré ustanovil Europol úpravou súm uvedených v prílohe k rozhodnutiu Správnej rady Europolu zo 16. novembra 1999 o daniach, ktoré sa uplatňujú na platy a odmeny vyplácané zamestnancom Europolu v prospech Europolu

text:
               22.12.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 339/58

      ROZHODNUTIE SPRÁVNEJ RADY EUROPOLU

   z 1. decembra 2009
   o prijatí podmienok a postupov, ktoré ustanovil Europol úpravou súm uvedených v prílohe k rozhodnutiu Správnej rady Europolu zo 16. novembra 1999 o daniach, ktoré sa uplatňujú na platy a odmeny vyplácané zamestnancom Europolu v prospech Europolu
   (2009/999/EÚ)
   SPRÁVNA RADA EUROPOLU,
   so zreteľom na protokol, ktorý bol vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o založení Európskej únie a článku 41 ods. 3 Dohovoru o Europole o výhodách a imunitách Europolu, členov jeho orgánov, zástupcov riaditeľov a zamestnancov Europolu (1) a najmä na jeho článok 10,
   keďže:

               1.

               Dňa 30. novembra 2009 Rada rozhodla upraviť platy a odmeny pre úradníkov Europolu o 1,2 % so spätnou účinnosťou od 1. júla 2008.

               2.

               Dňa 13. mája 2009 správna rada rozhodla zvýšiť sumy uvedené v článku 4 v prílohe k rozhodnutiu správnej rady zo 16. novembra 1999 (2) rovnakým percentom a od toho istého dátumu ako sa ustanovuje v rozhodnutí Rady uvedenom v bode 1.

               3.

               V súlade s uvedeným rozhodnutím správnej rady by sa takto upravené sumy mali uverejniť v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   S účinnosťou od 1. júla 2008:

               1.

               Suma uvedená v prvej vete článku 4 v prílohe k rozhodnutiu správnej rady Europolu zo 16. novembra 1999 sa nahradí sumou 117,00 EUR.

               2.

               Sumy uvedené v eurách v tabuľke, ktorá sa nachádza v článku 4 v prílohe k rozhodnutiu správnej rady Europolu zo 16. novembra 1999, sa nahradia takto:

                           8 % k sumám medzi 117,00 EUR a 2 060,89 EUR

                           10 % k sumám medzi 2 060,90 EUR a 2 838,56 EUR

                           12,5 % k sumám medzi 2 838,57 EUR a 3 253,13 EUR

                           15 % k sumám medzi 3 253,14 EUR a 3 694,43 EUR

                           17,5 % k sumám medzi 3 694,44 EUR a 4 109,04 EUR

                           20 % k sumám medzi 4 109,05 EUR a 4 510,91 EUR

                           22,5 % k sumám medzi 4 510,92 EUR a 4 925,50 EUR

                           25 % k sumám medzi 4 925,51 EUR a 5 327,38 EUR

                           27,5 % k sumám medzi 5 327,39 EUR a 5 741,96 EUR

                           30 % k sumám medzi 5 741,97 EUR a 6 143,84 EUR

                           32,5 % k sumám medzi 6 143,85 EUR a 6 558,43 EUR

                           35 % k sumám medzi 6 558,44 EUR a 6 960,94 EUR

                           40 % k sumám medzi 6 960,95 EUR a 7 375,55 EUR

                           45 % k sumám nad 7 375,56 EUR.

         Článok 2
   Rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť v nasledujúci deň po jeho schválení.

      Vyhotovené v Haagu 1. decembra 2009

            V mene Správnej rady,

         S. CLERTON

            predseda

      (1)  Ú. v. ES C 221, 19.7.1997, s. 2.

      (2)  Ú. v. ES C 65, 28.2.2001, s. 8.


title: Rozhodnutie Rady z 27. februára 2003, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2000/265/ES, ktorým sa stanovuje finančné nariadenie upravujúce rozpočtové hľadiská správy vykonávanej námestníkom generálneho tajomníka Rady pre zmluvy, ktoré uzaviera v zastúpení niektorých členských štátov a ktoré sa týkajú riadenia a fungovania komunikačnej infraštruktúry pre schengenské prostredie (Sisnet)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32003D0171

Úradný vestník L 069 , 13/03/2003 S. 0025 - 0026

		Rozhodnutie Radyz 27. februára 2003,ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2000/265/ES, ktorým sa stanovuje finančné nariadenie upravujúce rozpočtové hľadiská správy vykonávanej námestníkom generálneho tajomníka Rady pre zmluvy, ktoré uzaviera v zastúpení niektorých členských štátov a ktoré sa týkajú riadenia a fungovania komunikačnej infraštruktúry pre schengenské prostredie ("Sisnet")(2003/171/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na prvú vetu druhého pododseku článku 2 ods. 1 protokolu tvoriaceho prílohu k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva o začlenení schengenského acquis do rámca Európskej únie (ďalej len "Schengenský protokol"),keďže:(1) Rozhodnutím 1999/870/ES [1] sa zástupca generálneho tajomníka Rady splnomocňuje, aby v súvislosti so začlenením schengenského acquis do rámca Európskej únie konal ako zástupca určitých členských štátov na účely uzatvárania zmlúv týkajúcich sa zriadenia a fungovania komunikačnej infraštruktúry pre schengenské prostredie "Sisnet" a aby tieto zmluvy spravoval.(2) Finančné záväzky vyplývajúce z týchto zmlúv nejdú na ťarchu všeobecného rozpočtu Európskej únie. Preto sa neuplatnia ustanovenia finančného nariadenia z 21. decembra 1977 použiteľné pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev [2].(3) V súlade s tým bolo rozhodnutím 2000/265/ES [3] prijaté finančné nariadenie, ktoré stanovuje špecifické pravidlá na vymedzenie podrobných postupov pri zostavovaní a realizáciu rozpočtu, ktorý je nevyhnutný na krytie všetkých nákladov vzniknutých pri uzatváraní zmlúv, záväzkov vyplývajúcich z uzavretých zmlúv, pri vymáhaní príspevkov, ktoré majú príslušné štáty platiť a na predkladanie a revíziu účtov.(4) Na základe ustanovení nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 – nové Finančné nariadenie Európskych spoločenstiev – boli vykonané niektoré zmeny a doplnenia postupov vnútorných finančných kontrol inštitúcií spoločenstva, ktoré si vyžadujú technické úpravy finančného nariadenia obsiahnutého v rozhodnutí 2000/265/ES.(5) Toto nariadenie predstavuje rozšírenie schengenského acquis v zmysle Schengenského protokolu,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Článok 14 rozhodnutia 2000/265/ES sa nahrádza takto:"Článok 14Úlohu finančného kontrolóra vykonáva úradník alebo zamestnanec Generálneho sekretariátu Rady vymenovaný na tento účel rozhodnutím zástupcu generálneho tajomníka, ktorý vymedzí podmienky tejto kontroly."Článok 21. Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2003.2. Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.V Bruseli 27. februára 2003Za RadupredsedaM. Chrisochoïdis[1] Ú. v. ES L 337, 30.12.1999, s. 41.[2] Prepracované nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1).[3] Ú. v. ES L 85, 6.4.2000, s. 12. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2000/664/ES (Ú. v. ES L 278, 31.10.2000, s. 24).--------------------------------------------------