title: 2006/144/ES: Rozhodnutie Rady z  20. februára 2006  o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007–2013)

text:
               25.2.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 55/20

      ROZHODNUTIE RADY

   z 20. februára 2006
   o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007–2013)
   (2006/144/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 2 prvú vetu,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2),
   keďže:

               (1)

               Článok 9 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1698/2005 ustanovuje, že by sa na úrovni Spoločenstva mali prijať strategické usmernenia pre politiku rozvoja vidieka pre programovacie obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013, aby sa určili priority v oblasti rozvoja vidieka.

               (2)

               Tieto strategické usmernenia by mali odrážať mnohofunkčnú úlohu, akú má poľnohospodárstvo vo vzťahu k bohatstvu a rôznorodosti typov krajiny, potravinárskych výrobkov, ako aj kultúrneho a prírodného dedičstva v celom Spoločenstve.

               (3)

               Tieto strategické usmernenia by mali určiť oblasti, ktoré sú dôležité pre splnenie priorít Spoločenstva, najmä göteborských cieľov trvalej udržateľnosti a obnovenej lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť ustanovenej na zasadnutí Európskej rady v Göteborgu (15. a 16. júna 2001) a v Solúne (20. a 21. júna 2003).

               (4)

               Na základe týchto strategických usmernení by mal každý členský štát vypracovať plán pre svoju národnú stratégiu ako referenčný rámec pre vypracovanie programov rozvoja vidieka,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   Týmto sa prijímajú strategické usmernenia Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007 – 2013) uvedené v prílohe.

      V Bruseli 20. februára 2006

            Za Radu

            predseda

         J. PRÖLL

      (1)  Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1.

      (2)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

      PRÍLOHA
      Strategické usmernenia Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka (programovacie obdobie 2007 – 2013)
      1.   ÚVOD
      Nariadenie (ES) č. 1698/2005 vymedzuje účel a rozsah pomoci z EPFRV. Strategické usmernenia Spoločenstva v tomto rámci určujú oblasti dôležité pre splnenie priorít Spoločenstva, najmä göteborských cieľov trvalej udržateľnosti a obnovenej lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.
      Strategické usmernenia Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka pomôžu:

                  —

                  určiť a dohodnúť oblasti, kde využitie podpory EÚ pre rozvoj vidieka vytvára na úrovni EÚ najväčšiu pridanú hodnotu,

                  —

                  vytvoriť prepojenie s hlavnými prioritami EÚ (Lisabon, Göteborg) a premietnuť ich do politiky rozvoja vidieka,

                  —

                  zabezpečiť konzistentnosť s ostatnými politikami EÚ, najmä v oblasti súdržnosti a životného prostredia,

                  —

                  sprevádzať vykonávanie novej, trhovo orientovanej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ako aj potrebnú reštrukturalizáciu, ktorú bude mať za následok v starých a nových členských štátoch.

            2.   ROZVOJ VIDIEKA A VŠEOBECNÉ CIELE SPOLOČENSTVA
      2.1.   SPP a rozvoj vidieka
      Poľnohospodárstvo naďalej využíva najviac vidieckej pôdy a je určujúcim faktorom pre kvalitu vidieka a životného prostredia. Po nedávnom rozšírení Európskej únie vzrástol význam a relevantnosť SPP a rozvoja vidieka.
      Bez dvoch pilierov SPP – trhovej politiky a politiky rozvoja vidieka – by mnohé vidiecke oblasti Európy čelili čoraz väčším hospodárskym, sociálnym a environmentálnym problémom. Európsky model poľnohospodárstva odzrkadľuje mnohofunkčnú úlohu, akú má poľnohospodárstvo vo vzťahu k bohatstvu a rôznorodosti typov krajiny, potravinárskych výrobkov, ako aj kultúrneho a prírodného dedičstva (1).
      Hlavné zásady SPP – trhovú politiku a politiku rozvoja vidieka – stanovila Európska rada na zasadnutí v Göteborgu (15. a 16. júna 2001). Podľa jej záverov vysoký hospodársky výkon musí sprevádzať trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov a trvalo udržateľná produkcia odpadu, zachovanie biodiverzity, ochrana ekosystémov a boj proti rozširovaniu púští. V záujme splnenia týchto cieľov by SPP a jej ďalší vývoj mali, okrem iného, prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju väčším dôrazom na podporu zdravých, vysoko kvalitných výrobkov, výrobných postupov trvalo udržateľných z hľadiska životného prostredia vrátane organickej výroby, ako aj na obnoviteľné suroviny a ochranu biodiverzity.
      Tieto vedúce zásady boli potvrdené v záveroch o lisabonskej stratégii zo zasadnutia Európskej rady v Solúne (20. a 21. júna 2003). Reformovaná SPP a rozvoj vidieka môžu v nadchádzajúcich rokoch rozhodujúcou mierou prispieť ku konkurencieschopnosti a trvalo udržateľnému rozvoju.
      2.2.   Na ceste k trvalo udržateľnému poľnohospodárstvu: reformy SPP v rokoch 2003 a 2004
      Reformy SPP v rokoch 2003 a 2004 predstavujú významný krok smerom k zlepšeniu konkurencieschopnosti a k trvalo udržateľnému rozvoju poľnohospodárskej činnosti v EÚ a stanovujú rámec pre budúce reformy. Rad reforiem prispel ku konkurencieschopnosti európskeho poľnohospodárstva znížením záruk cenovej podpory a podporou štrukturálnych zmien. Zavedenie neviazaných priamych platieb pomáha poľnohospodárom reagovať na trhové signály vyplývajúce z dopytu spotrebiteľov, a nie z politických stimulov súvisiacich s kvantitou. Zaradenie dodržiavania noriem ochrany životného prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia a blaha zvierat medzi podmienky udelenia podpory posilňuje dôveru spotrebiteľov a zvyšuje trvalú udržateľnosť poľnohospodárstva z hľadiska životného prostredia.
      2.3.   Rozvoj vidieka 2007 – 2013
      Budúca politika rozvoja vidieka sa sústredí na tri kľúčové oblasti: agropotravinárske hospodárstvo, životné prostredie a vidiecke hospodárstvo a obyvateľstvo v širšom zmysle. Nová generácia stratégií a programov rozvoja vidieka bude vychádzať zo štyroch osí, a to: 1. zlepšenia konkurencieschopnosti odvetvia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, 2. zlepšenia životného prostredia a vidieka, 3. kvality života vo vidieckych oblastiach a diverzifikácie vidieckeho hospodárstva, 4. z konceptu Leader.
      V rámci osi 1 sa rad opatrení zameria na ľudský a materiálny kapitál v poľnohospodárstve, potravinárstve a lesnom hospodárstve (podporou odovzdávania vedomostí a inovácií), ako aj na kvalitu produkcie. Os 2 zahŕňa opatrenia na ochranu a zlepšenie prírodných zdrojov, ako aj na uchovanie poľnohospodárskych a lesohospodárskych systémov s vysokou prírodnou hodnotou a typov kultúrnej krajiny vo vidieckych oblastiach Európy. Os 3 prispieva k rozvoju miestnej infraštruktúry a ľudského kapitálu vo vidieckych oblastiach s cieľom zlepšiť podmienky rastu a tvorby pracovných miest vo všetkých odvetviach a diverzifikáciu hospodárskych činností. Os 4, ktorá vychádza zo skúseností získaných v rámci programu Leader, prináša možnosti inovačnej správy prostredníctvom lokálnych prístupov typu „zdola nahor“ v oblasti rozvoja vidieka.
      2.4.   Riešenie problémov
      Vidiecke oblasti sú veľmi rozmanité a siahajú od odľahlých vidieckych oblastí, ktoré sa vyľudňujú a upadajú, po prímestské oblasti pod narastajúcim tlakom mestských centier.
      Podľa definície OECD, ktorá vychádza z hustoty zaľudnenia, tvoria vidiecke oblasti (2) 92 % územia EÚ. V prevažne vidieckych oblastiach žije 19 % obyvateľstva a 37 % vo výrazne vidieckych oblastiach. Tieto oblasti v EÚ produkujú 45 % hrubej pridanej hodnoty (HPH) a poskytujú 53 % pracovných miest, avšak v porovnaní s nevidieckymi oblasťami často zaostávajú z hľadiska niekoľkých socio-ekonomických ukazovateľov, vrátane štrukturálnych ukazovateľov. Vo vidieckych oblastiach je príjem na osobu asi o jednu tretinu nižší (3), nižšia je aj miera zamestnanosti žien, menej rozvinuté je odvetvie služieb, podiel ľudí s vyšším vzdelaním je vo všeobecnosti nižší a menší percentuálny podiel domácností má prístup k „širokopásmovému“ internetu. V niektorých vidieckych oblastiach je najväčším problémom ich odľahlá a okrajová poloha. Tieto nevýhody sú často ešte výraznejšie v prevažne vidieckych oblastiach, hoci zo všeobecného hľadiska sa môže situácia na úrovni EÚ medzi členskými štátmi výrazne odlišovať. Nedostatok príležitostí, kontaktov a možností vzdelávania je v odľahlých vidieckych oblastiach veľkým problémom najmä pre ženy a mladých ľudí.
      Rozšírenie zmenilo poľnohospodársku mapu. V starých členských štátoch predstavuje poľnohospodárstvo 2 % HDP, v nových členských štátoch 3 % a v Rumunsku a Bulharsku viac ako 10 %. V nových členských štátoch je podiel poľnohospodárstva na zamestnanosti trikrát vyšší (12 %) ako v starých členských štátoch (4 %). V Bulharsku a Rumunsku je podiel obyvateľstva pracujúceho v poľnohospodárstve podstatne vyšší.
      Poľnohospodárske a potravinárske odvetvie spolu tvoria významnú časť hospodárstva EÚ, poskytuje 15 miliónov pracovných miest (8,3 % z celkového počtu) a predstavuje 4,4 % HDP. EÚ je najväčším výrobcom potravín a nápojov na svete s celkovou výrobou, ktorá sa odhaduje na 675 miliárd EUR. Toto odvetvie je však z hľadiska veľkosti naďalej veľmi polarizované a roztrieštené, čo pre podniky predstavuje významné príležitosti, ale aj riziká. Lesné hospodárstvo a súvisiace odvetvia zamestnávajú približne 3,4 miliónov ľudí a ich obrat je 350 miliárd EUR, v súčasnosti sa však využíva len 60 % ročného prírastku lesov.
      V krajinách EÚ 25 sa 77 % plochy pôdy využíva na poľnohospodárske a lesohospodárske účely. Výsledky poľnohospodárstva v ochrane a zlepšovaní prírodných zdrojov boli v posledných rokoch zmiešané. Pokiaľ ide o kvalitu vody, celkový nadbytok dusíka sa vo väčšine starých členských štátov od roku 1990 mierne znížil, hoci v niektorých krajinách a regiónoch stále dochádza k výraznému presakovaniu živín. V mnohých oblastiach pretrvávajú problémy s emisiami amoniaku, eutrofizáciou, znehodnocovaním pôdy a zmenšovaním biodiverzity. Čoraz väčšia časť poľnohospodárskej plochy sa však využíva na organickú výrobu (5,4 miliónov hektárov v EÚ) a obnoviteľné zdroje (odhaduje sa, že v roku 2004 sa na bioenergetickú výrobu využívalo 1,4 milióna hektárov, z čoho 0,3 milióna hektárov pre energetické plodiny najvyššej kvality a 0,6 milióna hektárov na nevyužitej pôde). Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo budú čoraz viac ovplyvňovať dlhodobé trendy klimatických zmien. Došlo k pokroku pri ochrane biodiverzity vďaka uskutočňovaniu programu Natura 2000 – približne 12 – 13 % poľnohospodárskej a lesnej plochy bolo označených za chránené územia Natura 2000. Poľnohospodárske systémy s vysokou prírodnou hodnotou zohrávajú dôležitú úlohu pri uchovávaní biodiverzity a biotopov, ako aj pri ochrane krajiny a kvality pôdy. Vo väčšine členských štátov sa tieto poľnohospodárske systémy využívajú na 10 % až 30 % poľnohospodárskej plochy. V niektorých oblastiach by ukončenie poľnohospodárskej činnosti mohlo vážne ohroziť životné prostredie.
      Vidiecke oblasti preto budú musieť v nadchádzajúcich rokoch riešiť problémy súvisiace s rastom, zamestnanosťou a trvalo udržateľným rozvojom. Ponúkajú však skutočné možnosti vďaka svojmu potenciálu rastu v nových odvetviach, poskytovaniu vidieckych rekreačných zariadení a cestovného ruchu, svojej príťažlivosti ako priestoru na život a prácu, ako aj úlohy zásobárne prírodných zdrojov a typov krajiny s vysokou hodnotou.
      Poľnohospodárske a potravinárske odvetvie sa musí chopiť príležitostí, ktoré mu ponúkajú nové prístupy, technológie a inovácie, aby uspokojil rastúci dopyt na európskom a svetovom trhu. Vidieckym oblastiam a agropotravinárskemu odvetviu umožnia s dôverou hľadieť do budúcnosti najmä investície do kľúčových zdrojov ľudského kapitálu.
      Pri príležitosti obnovenia lisabonskej stratégie Európska rada potvrdila, že túto stratégiu treba chápať v širšom kontexte požiadavky trvalo udržateľného rozvoja, ktorý vyžaduje, aby sa súčasné potreby uspokojovali bez toho, aby sa táto možnosť uprela budúcim generáciám (4). Nové programovacie obdobie poskytuje jedinečnú príležitosť, aby sa podpora z nového EPFRV opätovne zamerala na rast, zamestnanosť a trvalú udržateľnosť. Z tohto hľadiska plne zodpovedá vyhláseniu o hlavných zásadách trvalo udržateľného rozvoja (5) a obnovenému lisabonskému akčnému programu, ktorý chce využívať prostriedky na to, aby Európa pritiahla viac investícií a pracovných síl, aby sa podporilo vzdelávanie a inovácie pre rast a zvýšil počet a kvalita pracovných miest.
      Politika rozvoja vidieka musí vidieckym oblastiam pomôcť, aby v období rokov 2007 – 2013 tieto ciele splnili. Vyžaduje si to strategickejší prístup ku konkurencieschopnosti, k tvorbe pracovných miest a inovácií vo vidieckych oblastiach, ako aj lepšiu správu pri uskutočňovaní programov. Väčšia pozornosť sa musí v poľnohospodárskom a lesohospodárskom odvetví zamerať na prezieravé investície do ľudí, know-how a kapitálu, na nové spôsoby poskytovania všeobecne prospešných služieb v oblasti životného prostredia a na tvorbu početnejších a kvalitnejších pracovných miest prostredníctvom diverzifikácie najmä pre ženy a mladých ľudí. Politika rozvoja vidieka môže prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju územia Európy tým, že pomôže vidieckym oblastiam EÚ využiť ich potenciál byť príťažlivým miestom pre investície, prácu a život.
      3.   STANOVENIE PRIORÍT SPOLOČENSTVA PRE POLITIKU ROZVOJA VIDIEKA NA PROGRAMOVACIE OBDOBIE 2007 – 2013
      V rámci cieľov, ktoré ustanovilo nariadenie (ES) č. 1698/2005, strategické usmernenia uvedené ďalej určujú pre Spoločenstvo priority v súlade s článkom 9 nariadenia. Cieľom týchto usmernení je integrovať hlavné politické priority, ktoré vytýčila Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutí v Lisabone a Göteborgu. Pre každý súbor priorít sa uvádzajú ilustratívne kľúčové činnosti. Na základe týchto strategických usmernení vypracuje každý členský štát plán svojej národnej stratégie ako referenčný rámec pre vypracovanie programov rozvoja vidieka.
      Prostriedky určené na priority rozvoja vidieka Spoločenstva (v rámci predpísaných limitov minimálneho financovania pre každú os) budú závisieť od konkrétnej situácie, silných a slabých stránok a príležitostí v rámci každej programovej oblasti. Každá priorita Spoločenstva a jej prínos k plneniu lisabonských a göteborských cieľov sa bude musieť na úrovni členského štátu premietnuť do národného strategického plánu a programov rozvoja vidieka. V mnohých prípadoch sa pre osobitné problémy súvisiace s agropotravinárskym reťazcom alebo s environmentálnou, klimatickou a geografickou situáciou poľnohospodárstva a lesného hospodárstva určia národné alebo regionálne priority. Vidiecke oblasti sa môžu stretnúť aj s inými osobitnými problémami, ako napríklad s tlakom prímestských oblastí, nezamestnanosťou, odľahlosťou alebo nízkou hustotou zaľudnenia.
      3.1.   Zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárskeho a lesohospodárskeho odvetvia

         Strategické usmernenie Spoločenstva

         Európske poľnohospodárske, lesohospodárske a potravinárske odvetvie majú veľký potenciál pre vývoj vysoko kvalitných výrobkov s vysokou pridanou hodnotou, ktoré uspokojujú rôznorodý a rastúci dopyt európskych spotrebiteľov a svetových trhov.

         Prostriedky určené na os 1 by mali prispievať k posilneniu a dynamízovaniu európskeho agropotravinárskeho odvetvia tým, že sa sústredia na priority odovzdávania vedomostí, modernizácie, inovácie a kvality v potravinovom reťazci a na prioritné odvetvia pre investície do materiálneho a ľudského kapitálu.

      S cieľom splniť tieto priority sa členské štáty nabádajú, aby podporu sústredili na kľúčové činnosti. Medzi tieto kľúčové činnosti môžu patriť:

                  i)

                  Reštrukturalizácia a modernizácia poľnohospodárskeho odvetvia, ktorá naďalej zohráva významnú úlohu v rozvoji mnohých vidieckych oblastí, najmä v nových členských štátoch. Úspešné prispôsobenie poľnohospodárstva môže byť kľúčom k zlepšeniu konkurencieschopnosti a trvalej udržateľnosti poľnohospodárskeho odvetvia z hľadiska životného prostredia a k zvýšeniu počtu pracovných miest a rastu v súvisiacich hospodárskych oblastiach. Zahŕňa to podporu prípravy na zmenu v poľnohospodárskom odvetví v súvislosti s reštrukturalizáciou a modernizáciou a vypracovanie proaktívneho prístupu k odbornej príprave a rekvalifikácii poľnohospodárov, najmä pokiaľ ide o prenosné zručnosti.

                  ii)

                  Zlepšenie integrácie v agropotravinárskom reťazci. Európsky potravinársky priemysel patrí k najkonkurencieschopnejším a najinovačnejším na svete, čelí však rastúcej svetovej konkurencii. Vidiecke hospodárstvo má značné možnosti z hľadiska vývoja nových výrobkov a ich uvádzania na trh, uchovávania väčšej hodnoty vo vidieckych oblastiach prostredníctvom systémov kvality a zviditeľňovania európskych výrobkov na svetovom trhu. K tomuto integračnému procesu prispeje využívanie poradenských služieb a podpory pri plnení noriem Spoločenstva. Trhovo orientované poľnohospodárske odvetvie prispeje k ďalšej konsolidácii postavenia európskeho agropotravinárskeho odvetvia ako významného zamestnávateľa a zdroja hospodárskeho rastu.

                  iii)

                  Uľahčenie inovácií a prístupu k výskumu a rozvoju (VaR). Inovácie sú pre európske poľnohospodárske, agropotravinárske a lesohospodárske odvetvie čoraz dôležitejšie. Kým najväčšie európske agropotravinárske spoločnosti reagujú na nové trendy veľmi pohotovo, zavádzanie nových výrobkov a postupov by mohlo významne prispieť k zvýšeniu výkonnosti menších spracovateľských a poľnohospodárskych podnikov. Nové formy spolupráce by mohli predovšetkým uľahčiť prístup k výskumu a rozvoju, inováciám a opatreniam v rámci siedmeho rámcového programu (6);

                  iv)

                  Podpora zavádzania a šírenia informačných a komunikačných technológií (IKT). Agropotravinárske odvetvie ako celok zaostáva v zavádzaní informačných a komunikačných technológií. Platí to najmä pre malé podniky. Aplikácie elektronického podnikania využívajú takmer výlučne len nadnárodné podniky a ich väčší dodávatelia. Fondy rozvoja vidieka by mali dopĺňať budúce iniciatívy Komisie, ako napr. iniciatívu i2010 v oblasti elektronického podnikania (najmä vo vzťahu k malým a stredným podnikom), počítačových zručností a elektronického vzdelávania.

                  v)

                  Podpora dynamického podnikania. Najnovšie reformy vytvorili pre európske poľnohospodárstvo trhovo orientované prostredie. Poľnohospodárskym podnikom to prináša nové možnosti. Využitie tohto hospodárskeho potenciálu však závisí od rozvíjania strategických a organizačných schopností. Významnú úlohu z tohto hľadiska môže zohrať podpora mladých poľnohospodárov, aby sa venovali tomuto povolaniu.

                  vi)

                  Získanie nových odbytísk pre poľnohospodárske a lesnícke výrobky. Nové odbytiská môžu ponúknuť vyššiu pridanú hodnotu, a to najmä pre kvalitné výrobky. Podpora investícií a odbornej prípravy v oblasti nepotravinárskej výroby v rámci rozvoja vidieka môže dopĺňať opatrenia prijaté v rámci prvého piliera tým, že pre výrobky vytvorí nové inovačné odbytiská alebo pomôže pri vývoji obnoviteľných energetických materiálov, biopalív a rozširovaní spracovateľských kapacít.

                  vii)

                  Zlepšovanie ochrany životného prostredia v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve. Dlhodobá trvalá udržateľnosť bude závisieť od schopnosti vyrábať výrobky, ktoré si spotrebitelia chcú kúpiť, a zároveň dodržiavať vysoké environmentálne normy. Investície do zvýšenej ochrany životného prostredia môžu viesť aj k zvýšeniu efektívnosti výroby, čo by bolo na prospech všetkých zúčastnených.

            Na podporu generačnej výmeny v poľnohospodárstve sa môžu zvážiť kombinácie opatrení dostupných v osi 1, prispôsobené potrebám mladých poľnohospodárov.
      3.2.   Zlepšovanie životného prostredia a vidieka

         Strategické usmernenie Spoločenstva

         Na ochranu a zlepšenie prírodných zdrojov EÚ a typov krajiny vo vidieckych oblastiach by mali prostriedky určené na os 2 prispieť k trom oblastiam prioritným na úrovni EÚ: biodiverzite a ochrane a rozvoju poľnohospodárskych a lesohospodárskych systémov s vysokou prírodnou hodnotou a tradičných poľnohospodárskych typov krajiny, vode a klimatickým zmenám.

         Opatrenia dostupné v osi 2 by sa mali využívať na integráciu týchto environmentálnych cieľov a prispieť k vytvoreniu poľnohospodárskej a lesohospodárskej siete Natura 2000, k splneniu göteborského záväzku zvrátiť do roku 2010 zmenšovanie biodiverzity, cieľov ustanovených v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (7) a cieľov Kjótskeho protokolu pre zmierňovanie klimatických zmien.

      S cieľom splniť tieto priority sa členské štáty nabádajú, aby podporu sústredili na kľúčové činnosti. Medzi tieto kľúčové činnosti môžu patriť:

                  i)

                  Podpora služieb v oblasti životného prostredia a poľnohospodárskych postupov šetrných k zvieratám. Európski občania očakávajú od poľnohospodárov, že budú dodržiavať záväzné normy. Mnohí však súhlasia, že poľnohospodári by sa mali odmeňovať za to, že sa zaviažu poskytovať služby nad rámec týchto noriem, ktoré by trh sám od seba neposkytol, najmä ak sa týkajú osobitných zdrojov so zvláštnym významom pre poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, ako je voda a pôda.

                  ii)

                  Uchovávanie poľnohospodárskej krajiny a lesov. Veľkú časť cenného vidieckeho prostredia v Európe sformovalo poľnohospodárstvo. Trvalo udržateľné postupy manažmentu krajiny môžu pomôcť znížiť riziká, ktoré vyplývajú z ukončenia poľnohospodárskej činnosti, rozširovania púští a lesných požiarov, a to najmä v znevýhodnených oblastiach. Vhodné poľnohospodárske systémy pomáhajú uchovať rôzne typy krajiny a biotopov od mokradí po suché lúky a horské pasienky. V mnohých oblastiach ide o významnú súčasť kultúrneho a prírodného dedičstva a celkovej príťažlivosti vidieckych oblastí ako priestoru na život a prácu.

                  iii)

                  Boj proti klimatickej zmene. Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo sú na čele vývoja obnoviteľných zdrojov energie a materiálov pre bioenergetické zariadenia. Vhodné poľnohospodárske a lesohospodárske postupy môžu prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov, uchovaniu schopnosti absorbovať uhlík a zachovaniu organickej hmoty v zložení pôdy a tiež môžu pomôcť v prispôsobovaní sa vplyvom klimatických zmien.

                  iv)

                  Konsolidácia príspevku organického poľnohospodárstva. Organické poľnohospodárstvo predstavuje komplexný prístup k trvalo udržateľnému poľnohospodárstvu. Z tohto hľadiska by sa mohol ďalej posilniť jeho príspevok k plneniu cieľov v oblasti ochrany životného prostredia a blaha zvierat.

                  v)

                  Podpora environmentálnych/hospodárskych všeobecne prospešných iniciatív. Poskytovanie ekologického tovaru, najmä prostredníctvom agro-environmentálnych opatrení, môže obohatiť identitu vidieckych oblastí a ich potravinárskych výrobkov. Môžu tvoriť základ pre rast a zamestnanosť vďaka cestovnému ruchu a poskytovaniu vidieckych rekreačných zariadení najmä v spojení s diverzifikáciou cestovného ruchu, remeselníctva, odbornej prípravy a nepotravinárskeho odvetvia.

                  vi)

                  Podpora územnej rovnováhy. Programy rozvoja vidieka môžu významnou mierou prispieť k príťažlivosti vidieckych oblastí. V konkurencieschopnej, znalostnej ekonomike môžu tiež pomôcť pri zachovaní rovnováhy medzi mestskými a vidieckymi oblasťami. V spojení s inými programovými osami môžu opatrenia v oblasti manažmentu krajiny pozitívne prispieť k priestorovému rozloženiu hospodárskej činnosti a územnej kohézii.

            3.3.   Zlepšovanie kvality života vo vidieckych oblastiach a podpora diverzifikácie vidieckeho hospodárstva

         Strategické usmernenie Spoločenstva

         Prostriedky určené pre oblasti diverzifikácie vidieckeho hospodárstva a kvality života vo vidieckych oblastiach v osi 3 by mali prispieť k zastrešujúcej priorite, ktorou je tvorba pracovných príležitostí a podmienok pre rast. Opatrenia dostupné v osi 3 by sa mali použiť najmä na podporu budovania kapacít, získavania zručností a organizácie pre rozvoj miestnych stratégií a mali byť tiež pomôcť zabezpečiť, aby vidiecke oblasti ostali príťažlivé pre budúce generácie. Pri podpore odborného vzdelávania, informovanosti a podnikania by sa mali zohľadniť osobitné potreby žien, mladých ľudí a starších pracovníkov.

      S cieľom splniť tieto priority sa členské štáty nabádajú, aby podporu sústredili na kľúčové činnosti. Medzi tieto kľúčové činnosti môžu patriť:

                  i)

                  Zvyšovanie hospodárskej činnosti a miery zamestnanosti vo vidieckom hospodárstve v širšom zmysle. Diverzifikácia je potrebná pre rast, zamestnanosť a trvalo udržateľný rozvoj vo vidieckych oblastiach a prispieva k lepšej územnej rovnováhe z hospodárskeho, ako aj sociálneho hľadiska. Cestovný ruch, remeslá a poskytovanie vidieckych rekreačných zariadení sú v mnohých oblastiach rastovými odvetviami a vo vidieckom hospodárstve v širšom zmysle ponúkajú príležitosti pre diverzifikáciu nepoľnohospodárskych činností na farmách a rozvoj mikropodnikov.

                  ii)

                  Podpora vstupu žien na pracovný trh. V mnohých vidieckych oblastiach predstavuje osobitnú prekážku neadekvátna starostlivosť o deti. Prístup na pracovný trh môžu uľahčiť miestne iniciatívy na rozvoj zariadení starostlivosti o deti. Môže ísť o rozvoj infraštruktúry starostlivosti o deti, prípadne v spojení s iniciatívami na podporu zakladania malých podnikov zameraných na vidiecke činnosti a miestne služby.

                  iii)

                  Oživenie dedín. Integrované iniciatívy spájajúce diverzifikáciu, zakladanie podnikov a investície do kultúrneho dedičstva, infraštruktúry pre miestne služby a renovácie môžu prispieť k zlepšeniu hospodárskych vyhliadok, ako aj kvality života.

                  iv)

                  Rozvoj mikropodnikov a remesiel, ktorý môže vychádzať z tradičných zručností alebo prinášať nové zručnosti, najmä v spojení s nákupom vybavenia, odbornou prípravou a školením, a tak pomôcť pri podpore podnikania a rozvoji hospodárskej štruktúry.

                  v)

                  Školenie mladých ľudí v zručnostiach potrebných pre diverzifikáciu miestneho hospodárstva, ktoré môže využiť dopyt po cestovnom ruchu, rekreácii, službách v oblasti životného prostredia, tradičných vidieckych postupoch a kvalitných výrobkoch.

                  vi)

                  Podpora zavádzania a šírenia informačných a komunikačných technológií (IKT). Zavádzanie a šírenie informačných a komunikačných technológií je vo vidieckych oblastiach nevyhnutným predpokladom diverzifikácie, ako aj miestneho rozvoja, poskytovania miestnych služieb a začleňovania do informačnej spoločnosti. Prostredníctvom iniciatív v oblasti informačných a komunikačných technológií na dedinách, ktoré poskytnú počítačové vybavenie, prepojenie do sietí a školenia v počítačových zručnostiach využívajúc štruktúry komunít, sa môžu dosiahnuť veľké úspory. Takéto iniciatívy môžu značne uľahčiť zavádzanie informačných technológií do miestnych poľnohospodárskych a vidieckych podnikov, ako aj rozširovanie elektronického podnikania a elektronického obchodu. Ak sa majú prekonať nevýhody vyplývajúce zo zemepisnej polohy, treba plne využiť možnosti, ktoré ponúka internet a širokopásmové komunikácie, napríklad podporované regionálnymi programami v rámci štrukturálnych fondov.

                  vii)

                  Rozvoj poskytovania a inovačného využívania obnoviteľných zdrojov energie, ktoré môže prispievať k vytváraniu nových odbytových trhov pre poľnohospodárske a lesnícke výrobky, poskytovaniu miestnych služieb a diverzifikácii vidieckeho hospodárstva.

                  viii)

                  Podpora rozvoja cestovného ruchu. Cestovný ruch je v mnohých vidieckych oblastiach významným rastovým odvetvím a môže stavať na kultúrnom a prírodnom dedičstve. Zvýšené využívanie informačných a komunikačných technológií v cestovnom ruchu pri rezerváciách, propagácii, marketingu, príprave služieb a rekreačných činnostiach môže prispieť k zvýšeniu počtu návštevníkov a predĺženiu ich pobytu, najmä ak sa vytvoria prepojenia na menšie zariadenia a podporí sa agroturistika.

                  ix)

                  Modernizácia miestnej infraštruktúry, najmä v nových členských štátoch. V najbližších rokoch dôjde k značným investíciám do významnej telekomunikačnej, dopravnej, energetickej a vodohospodárskej infraštruktúry. Štrukturálne fondy významne podporia projekty od transeurópskych sietí po budovanie spojení s priemyselnými a vedeckými parkami. Ak sa má v oblasti rastu a zamestnanosti plne uplatniť multiplikačný účinok, môže malá miestna infraštruktúra, podporovaná v rámci programov rozvoja vidieka, zohrať významnú úlohu pri spájaní týchto dôležitých investícii s miestnymi stratégiami diverzifikácie a rozvojom potenciálu poľnohospodárskeho a potravinárskeho odvetvia.

            3.4.   Budovanie miestnych kapacít pre zamestnanosť a diverzifikáciu

         Strategické usmernenie Spoločenstva

         Prostriedky určené na os 4 (Leader) by mali prispieť k splneniu priorít osi 1 a 2, a najmä osi 3 a zároveň zohrať významnú úlohu pri splnení horizontálnej priority zlepšenia správy a mobilizácie endogénneho rozvojového potenciálu vidieckych oblastí.

      Podpora v rámci osi 4 ponúka možnosť prepojiť na základe miestnej stratégie rozvoja pod vedením Spoločenstva, ktorá vychádza z miestnych potrieb a silných stránok, všetky tri ciele – konkurencieschopnosť, životné prostredie a kvalitu života/diverzifikáciu. Integrované prístupy, ktoré zahŕňajú poľnohospodárov, lesníkov a iných vidieckych aktérov, môžu ochrániť a zlepšiť miestne prírodné a kultúrne dedičstvo, zvýšiť povedomie v oblasti životného prostredia, investovať do výroby a propagácie typických výrobkov, cestovného ruchu a obnoviteľných zdrojov a energie.
      S cieľom splniť tieto priority sa členské štáty nabádajú, aby podporu sústredili na kľúčové činnosti. Medzi tieto kľúčové činnosti môžu patriť:

                  i)

                  Budovanie kapacít miestneho partnerstva, oživovanie a propagácia získavania zručností, ktoré môžu pomôcť pri mobilizácií miestneho potenciálu.

                  ii)

                  Podpora partnerstva súkromného a verejného sektora. Pri podpore inovačných prístupov k rozvoju vidieka a spájaní súkromného a verejného sektora bude naďalej zohrávať dôležitú úlohu najmä program Leader.

                  iii)

                  Podpora spolupráce a inovácií. Miestne iniciatívy (ako napr. program Leader) a podpora diverzifikácie môžu zohrať zásadnú úlohu pri získavaní ľudí pre nové myšlienky a prístupy, pri podpore inovácií a podnikania a môže podporovať účasť a poskytovanie miestnych služieb. Internetové fóra môžu pomôcť pri šírení vedomostí, výmene osvedčených postupov a inovácii vidieckych výrobkov a služieb.

                  iv)

                  zlepšenie miestnej správy. Program Leader môže podporou inovačných prístupov k prepájaniu poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a miestneho hospodárstva a tým pomôcť pri diverzifikácii hospodárskej základne a posilňovaní socionálno-ekonomickej štruktúry vidieckych oblastí.

            3.5.   Zaručenie konzistentnosti v programovaní

         Strategické usmernenie Spoločenstva

         Pri príprave svojich národných stratégií by mali členské štáty zaručiť čo najväčšiu súčinnosť medzi osami, ako aj v ich rámci a zároveň sa vyhnúť možným rozporom. V prípade potreby môžu vytvoriť integrované prístupy. Mali by sa tiež zamyslieť nad tým, ako zohľadnia iné stratégie na úrovni EÚ, ako napríklad akčný plán pre organické poľnohospodárstvo a potraviny, záväzok vo väčšej miere využívať obnoviteľné zdroje energie (8), potrebu vytvoriť strednodobú a dlhodobú stratégiu EÚ pre boj proti klimatickým zmenám (9) a potrebu predvídať pravdepodobné účinky na poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, stratégiu a akčný plán EÚ v oblasti lesného hospodárstva (ktoré môžu pomôcť pri plnení cieľov rastu, zamestnanosti a trvalej udržateľnosti) a priority uvedené v šiestom akčnom programe Spoločenstva v oblasti životného prostredia ustanovenom rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES3 (10), najmä tie priority, ktoré si vyžadujú tematické environmentálne stratégie (ochrana pôdy, ochrana a uchovanie morského prostredia, trvalo udržateľné využívanie pesticídov, znečisťovanie ovzdušia, mestské prostredie, trvalo udržateľné využívanie zdrojov a recyklácia odpadu).

      Na úrovni EÚ a členských štátov je dostupných niekoľko prostriedkov na zlepšenie správy a uskutočňovania politiky. Technická pomoc sa dá využiť na vybudovanie európskych a vnútroštátnych sietí pre rozvoj vidieka ako základne pre výmenu osvedčených postupov a odborných poznatkov o všetkých aspektoch tvorby politiky, správy a vykonávania medzi zainteresovanými stranami. Pri príprave národných stratégií sa budú musieť zvážiť informovanosť a propagácia s cieľom včasného zapojenia rôznych aktérov a budú sa musieť rozpracovať pre neskoršie etapy vykonávania.
      3.6.   Komplementárnosť nástrojov Spoločenstva

         Strategické usmernenie Spoločenstva

         Je potrebné podporovať súčinnosť medzi štrukturálnou politikou, politikou zamestnanosti a politikou rozvoja vidieka. V tejto súvislosti by mali členské štáty zaručiť komplementárnosť a vnútorný súlad činností, ktoré sa majú financovať z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu rybného hospodárstva a EPFRV na určitom území a v určitej oblasti činnosti. Hlavné zásady, pokiaľ ide o demarkačnú líniu a mechanizmy spolupráce medzi činnosťami podporovanými z rôznych fondov, by sa mali vymedziť v národnom strategickom referenčnom rámci/národnom strategickom pláne.

      Hlavnou zásadou v prípade investícií do infraštruktúry by mohol byť rozsah intervencie. Napríklad pri investíciách do dopravnej a inej infraštruktúry na úrovni členských štátov, na regionálnej alebo subregionálnej úrovni by sa využívali nástroje kohéznej politiky, kým na miestnej úrovni by sa mohlo využívať opatrenie pre základné služby v rámci osi 3, čím by sa prepojila miestna a regionálna úroveň.
      Pokiaľ ide o rozvoj ľudského kapitálu, mala by sa podpora v rámci rozvoja vidieka sústrediť na poľnohospodárov a hospodárske subjekty zapojené do diverzifikácie vidieckeho hospodárstva. Obyvateľstvo vidieckych oblastí by mohlo dostávať podporu v rámci integrovaného prístupu typu „zdola nahor“. Činnosti v týchto oblastiach by sa mali uskutočňovať v úplnom súlade s cieľmi európskej stratégie zamestnanosti, uvedenými v integrovaných usmerneniach pre rast a zamestnanosť, a v súlade s opatreniami na základe národných reformných programov v rámci lisabonského procesu. Cieľom pracovného programu „Vzdelávanie a odborná príprava 2010“ je dosiahnuť lisabonské ciele pre oblasť vzdelávania a odbornej prípravy. Celoživotné vzdelávanie je základným princípom tohto programu a vzťahuje sa na všetky úrovne a typy vzdelávania a odbornej prípravy, okrem iného v poľnohospodárskom, lesohospodárskom a agropotravinárskom odvetví.
      4.   SYSTÉM PODÁVANIA SPRÁV
      Nariadenie (ES) č. 1698/2005 predpokladá strategické monitorovanie stratégií Spoločenstva a národných stratégií. Základom pre podávanie správ o pokroku bude spoločný rámec monitorovania a hodnotenia, ktorý sa ustanoví v spolupráci s členskými štátmi.
      Tento rámec poskytne obmedzený počet spoločných ukazovateľov a spoločnú metodiku. Doplnia ho ukazovatele špecifické pre jednotlivé programy, ktoré odzrkadľujú charakter každej programovej oblasti.
      Spoločný súbor ukazovateľov umožní zhromažďovať výstupy, výsledky a následky na úrovni EÚ a pomôže hodnotiť, aký pokrok sa dosiahol pri plnení priorít Spoločenstva. Základné ukazovatele stanovené na začiatku programovacieho obdobia umožnia zhodnotiť východiskovú situáciu a vytvoria základ pre vypracovanie programovej stratégie.
      Priebežne sa budú uskutočňovať hodnotiace činnosti, ktoré budú na úrovni programu zahŕňať hodnotenie ex ante, priebežné hodnotenie a hodnotenie ex post, ako aj iná hodnotiaca činnosť, ktorá sa bude považovať za užitočnú pre zlepšenie riadenia a výsledkov programu. Sprevádzať ich budú tematické štúdie a komplexné hodnotenia na úrovni Spoločenstva, ako aj činnosti európskej siete pre rozvoj vidieka ako základne pre výmenu skúseností a budovanie kapacít hodnotenia v členských štátoch. Výmena osvedčených postupov a delenie sa o výsledky hodnotenia môžu významnou mierou prispieť k efektívnosti rozvoja vidieka. Z tohto hľadiska by európska sieť mala zohrať ústrednú úlohu pri uľahčovaní kontaktov.

         (1)  Závery predsedníctva zo zasadnutí Európskej rady v Luxemburgu (12. a 13. decembra 1997), v Berlíne (24. a 25. marca 1999) a v Bruseli (24. a 25. októbra 2002).

         (2)  Definícia OECD vychádza z podielu obyvateľstva žijúceho vo vidieckych obciach (t. j. s menej ako 150 obyvateľmi na km2) v danom regióne NUTS III. Pozri rozšírený odhad následkov SEK(2004) 931. Je to jediná medzinárodne uznávaná definícia vidieckych oblastí. V niektorých prípadoch však celkom nezohľadňuje obyvateľstvo, ktoré žije vo vidieckych oblastiach s vyššou hustotou obyvateľstva, najmä v prímestských oblastiach. V súvislosti s týmito usmerneniami sa používa len na štatistické a opisné účely.

         (3)  Merané ako HDP/PKS.

         (4)  Závery predsedníctva Európskej rady zo zasadnutia v Bruseli (22. a 23. marca 2005).

         (5)  Závery predsedníctva Európskej rady zo zasadnutia v Bruseli (16. a 17. júna 2005).

         (6)  V tejto súvislosti by sa mala zohľadniť aj práca Stáleho výboru pre poľnohospodársky výskum.

         (7)  Ú.v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica zmenená a doplnená rozhodnutím č. 2455/2001/ES (Ú.v. ES L 331, 15.12.2001, s. 1).

         (8)  Závery predsedníctva Európskej rady zo zasadnutia v Bruseli (25. a 26. marca 2004).

         (9)  Závery predsedníctva Európskej rady zo zasadnutia v Bruseli (22. a 23. marca 2005).

         (10)  Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.


title: 2005/543/ES: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 12. apríla 2005 o absolutóriu na plnenie rozpočtu výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry na hodnotenie liekov za rozpočtový rok 2003

text:
               27.7.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 196/93

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU

   z 12. apríla 2005
   o absolutóriu na plnenie rozpočtu výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry na hodnotenie liekov za rozpočtový rok 2003
   (2005/543/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o výročnej správe Európskej agentúry na hodnotenie liekov za rozpočtový rok 2003, spolu s odpoveďami agentúry (1),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 8. marca 2005 (6860/2005 – C6-0070/2005),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na článok 185 tohto nariadenia, a so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1647/2003 z 18. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2309/93, na základe ktorého sa stanovujú postupy Spoločenstva v oblasti povoľovania a kontroly liekov pre použitie v humánnej a veterinárnej medicíne a zriaďuje sa Európska agentúra na hodnotenie liekov (3) a najmä článok 57a,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4) a najmä na článok 94 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002,
   so zreteľom na články 70 a 71 a Prílohu V rokovacieho poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre rozpočtovú kontrolu a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A6-0074/2005),

               1.

               udeľuje výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry na hodnotenie liekov absolutórium na plnenie rozpočtu za rozpočtový rok 2003;

               2.

               predkladá svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie a priložené uznesenie postúpil výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry na hodnotenie liekov, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (séria L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            predseda

         Julian PRIESTLEY

            generálny tajomník

      (1)  Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2004, s. 30.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 19.

      (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU,
      ktoré obsahuje poznámky k rozhodnutiu o absolutóriu na plnenie rozpočtu výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry na hodnotenie liekov za rozpočtový rok 2003
      EURÓPSKY PARLAMENT,
      so zreteľom na správu Dvora audítorov o výročnej správe Európskej agentúry na hodnotenie liekov za rozpočtový rok 2003, spolu s odpoveďami agentúry (1),
      so zreteľom na odporúčanie Rady z 8. marca 2005 (6860/2005 – C6-0070/2005),
      so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na článok 185 tohto nariadenia, a so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1647/2003 z 18. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2309/93, na základe ktorého sa stanovujú postupy Spoločenstva v oblasti povoľovania a kontroly liekov pre použitie v humánnej a veterinárnej medicíne a zriaďuje sa Európska agentúra na hodnotenie liekov (3) a najmä článok 57a,
      so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4) a najmä na článok 94 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002,
      so zreteľom na články 70 a 71 a Prílohu V rokovacieho poriadku,
      so zreteľom na správu Výboru pre rozpočtovú kontrolu a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A6-0074/2005),

                  A.

                  keďže (Európsky dvor audítorov) EDA vo vyššie uvedenej správe uvádza, že získal primerané ubezpečenie o tom, že ročná výročná správa za rozpočtový rok, ktorý sa ukončil 31. decembra 2003, poskytuje spoľahlivé informácie a že príslušné operácie boli vcelku zákonné a riadne;

                  B.

                  keďže 21. apríla 2004 Európsky parlament udelil riaditeľovi agentúry absolutórium (5) na plnenie jej rozpočtu za rozpočtový rok 2002 a v uznesení, ktoré bolo pripojené k rozhodnutiu o absolutóriu, Parlament okrem iného:

                              —

                              uvítal dohodu dosiahnutú agentúrou a Komisiou o výplate dotácií Spoločenstva v splátkach, pričom zdôraznil, že situácia v súvislosti s prenosmi rozpočtových prostriedkov by sa mala zlepšiť,

                              —

                              považoval za pragmatické riešenie na strane príjmov, v súlade s ktorým sa prebytok zahrnul ako účelové viazané príjmy do nasledujúceho rozpočtového roka,

                              —

                              vzal na vedomie snahy agentúry o zlepšenie postupov vnútornej kontroly a uvítal jej rozhodnutie zriadiť oddelenie vnútorného auditu;

            1.   berie na vedomie nasledujúce údaje v účtoch Európskej agentúry na hodnotenie liekov (EMEA) za rozpočtové roky 2003 a 2002:
      Výkaz príjmov a výdavkov za rozpočtové roky 2003 a 2002

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002 (6)

                  Revenue

                  Fees relating to marketing authorisations

                  58 657

                  38 372

                  Commission subsidy including subsidies received from the EEA

                  19 786

                  14 846

                  Community subsidy for orphan medicines

                  2 814

                  2 407

                  Contributions for Community programmes

                  1 208

                  9

                  Administrative revenue

                  2 153

                  1 688

                  Sundry revenue

                  848

                  54

                  Total (a)

                  85 466

                  57 376

                  Expenditure (7)

                  Staff expenditure

                  29 663

                  26 216

                  Administrative expenditure

                  10 905

                  10 718

                  Operating expenditure

                  32 838

                  21 467

                  Depreciation

                  2 364

                  0

                  Total (b)

                  75 770

                  58 401

                  Result (c = a – b)

                  9 696

                  – 1 025

                  Other factors

                  Appropriations carried over from the previous financial year and cancelled (d)

                  823

                  1 377

                  Exchange rate differences and other adjustments (e)

                  413

                  – 352

                  Balance for the financial year (c + d + e)

                  10 932

                  0

                     Source: The Agency's data. This table summarises the data provided by the Agency in its own accounts.

            2.   berie na vedomie snahy agentúry v roku 2004 zamerané na zlepšenie systému vyhodnocovania situácie a skutočnosť, že v súčasnosti sú všetky jej aktíva zahrnuté do nového systému správy v súlade s harmonizovanou účtovnou osnovou Komisie;
      3.   vyzýva agentúru, aby prijala ďalšie opatrenia zamerané na posilnenie svojho systému vnútornej kontroly;
      4.   očakáva, že agentúra bude konať v súvislosti s pripomienkou EDA týkajúcou sa uplatňovania rokovacích konaní vo verejnom obstarávaní na základe už prijatých opatrení;
      5.   berie na vedomie vysvetlenie agentúry týkajúce sa opatrení, ktoré prijala s cieľom odstrániť problémy identifikované EDA týkajúce sa spôsobu uplatňovania výberových konaní pri prijímaní zamestnancov; vyzýva agentúru, aby naďalej vyvíjala úsilie o dosiahnutie nevyhnutnej transparentnosti;
      6.   víta snahy agentúry zamerané na poskytovanie užitočných a zmysluplných informácií o liekoch, ich optimálnom využívaní ako aj o výsledkoch jej práce vo všeobecnosti pracovníkom v zdravotníctve a verejnosti; očakáva, že ho agentúra bude plne informovať o vytvorení spoľahlivej a kompletnej komunikačnej stratégie;
      7.   konštatuje, že celoeurópsky informačný systém dohľadu nad liekmi (databáza Eudra Vigilance) stále nie je plne funkčný; vyzýva agentúru a zainteresované vnútroštátne orgány, aby bezodkladne ukončili prácu;
      8.   víta záväzok agentúry v súvislosti s rovnosťou príležitostí ale ľutuje, že nemá plán na uplatňovanie zásady rovnosti a očakáva, že agentúra čoskoro vypracuje takýto plán, aby sa stala zamestnávateľom presadzujúcim rovnosť príležitostí; očakáva, že agentúra bude zohľadňovať otázku rovnosti nielen vo fáze prijímania do pracovného pomeru, ale že bude rovnosť pohlaví presadzovať aktívne a dlhodobo; podporuje ju v pravidelnom sledovaní a vyhodnocovaní týchto opatrení, aby sa zabezpečilo ich vykonávanie;
      9.   berie na vedomie, že EAMA je jedinou agentúrou, v ktorej je v kategórii A väčší počet žien ako mužov;
      10.   víta záväzok agentúry v súvislosti s transparentnosťou a prijaté opatrenia na zlepšenie jej informačnej a komunikačnej stratégie zameranej na pacientov a pracovníkov v zdravotníctve;
      Všeobecné pripomienky adresované Komisii a agentúram

                  11.

                  pripomína svoju pozíciu, v súlade s ktorou podporuje snahy Komisie o vytvorenie obmedzeného počtu modelov, aspoň pre budúce regulačné agentúry, ale zároveň je toho názoru, že štruktúra existujúcich a budúcich agentúr si vyžaduje dôkladné posúdenie na medziinštitucionálnej úrovni; taktiež zdôrazňuje, že predtým, ako Komisia zadefinuje rámcové podmienky pre pôsobenie regulačných agentúr, by medziinštitucionálna dohoda mala stanoviť spoločné hlavné smery a malo by sa tak stať pred vytvorením harmonizovaného rámca pre štruktúry agentúr;

                  12.

                  berie na vedomie pozíciu Komisie (8) v súvislosti s delegovaním zodpovednosti za výkon úloh na orgány, vrátane agentúr, ktoré nie sú súčasťou ústrednej administratívy Komisie; Je toho názoru, že to nezodpovedá požiadavke Európskeho parlamentu týkajúcej sa dôkladného posúdenia štruktúry existujúcich agentúr na medziinštitucionálnej úrovni, a preto vyzýva Komisiu, aby poskytla vysvetlenie k tejto záležitosti a aj k budúcej všeobecnej medziinštitucionálnej dohode v súvislosti s novými opatreniami, ktoré sa majú prijať v rámci alebo paralelne s finančným výhľadom (9);

                  13.

                  vyzýva Komisiu, aby usporiadala a uskutočnila v strednodobom časovom horizonte, napr. v štandardnom trojročnom cykle, prierezovú analýzu vyhodnotení jednotlivých agentúr, aby sa:

                              a)

                              vyvodili závery v súvislosti s koherentnosťou činnosti agentúr s politikami EÚ všeobecne, ako aj závery týkajúce sa existujúcich synergií alebo synergií, ktoré sa majú dosiahnuť v budúcnosti medzi agentúrami a oddeleniami Komisie a aby sa predišlo prekrývaniu ich činností,

                              b)

                              vyhodnotila širšia európska pridaná hodnota výsledkov činnosti agentúr v príslušnej oblasti ich pôsobnosti, ako aj vhodnosť, účinnosť a efektívnosť modelu agentúry pri uplatňovaní alebo podpore politík EÚ,

                              c)

                              určil a posilnil vplyv činnosti agentúr v súvislosti s priblížením, prístupnosti a zviditeľnením EÚ pre svojich občanov;

                  14.

                  očakáva, že takáto celková analýza bude k dispozícii do konca roka 2005, aby pokryla obdobie troch rokov od zavedenia nového nariadenia o rozpočtových pravidlách a následne nového rámca pre systém agentúr;

                  15.

                  vyzýva agentúry, aby sa aktívne podieľali na takomto procese a aby spolupracovali s Komisiou poskytovaním príspevkov v oblastiach, ktoré podľa ich názoru majú význam pre ich činnosť, úlohu, kompetencie a potreby, ako aj v akejkoľvek oblasti, ktorá by mohla prispieť k zlepšeniu postupu udeľovania absolutória, s cieľom prispieť k úspechu takéhoto procesu a zvýšiť zodpovednosť a transparentnosť agentúr; vyzýva agentúry, aby takéto príspevky predkladali aj príslušným výborom;

                  16.

                  vyzýva Komisiu, aby paralelne s týmto procesom predložila najneskôr do konca roka 2005 návrhy na zmeny v súčasných ustanovujúcich aktoch agentúr s cieľom okrem iného, optimalizovať jej vzťahy s agentúrami; takéto návrhy by mali byť zamerané na:

                              a)

                              zlepšenie komunikácie medzi Komisiou a agentúrami,

                              b)

                              vytvorenie alebo rozšírenie spolupráce pri definovaní potrieb, ktoré je potrebné uspokojiť, a cieľov, ktoré je potrebné splniť, výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť a stratégie ich dosiahnutia, a pri stanovení štandardov pre sledovanie a vyhodnocovanie,

                              c)

                              podporu doplnkovej činnosti, lepšiu organizáciu potrebných zdrojov a ich efektívne rozdelenie s ohľadom na dosiahnutie stanovených výsledkov a vytvorenie komunikačnej stratégie na informovanie o týchto výsledkoch;

                  17.

                  zdôrazňuje skutočnosť, že Komisia pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia o návrhu na vytvorenie novej agentúry musí dôkladne vyhodnotiť potrebu a pridanú hodnotu funkcie tejto agentúry a zohľadniť existujúce štruktúry, zásady subsidiarity, rozpočtovej disciplíny a zjednodušenia postupov;

                  18.

                  očakáva, že Komisia urýchlene predloží hlavné smery v rámci personálnej politiky agentúr, o ktoré Parlament požiadal Komisiu pred koncom rozpočtového postupu na rok 2005;

            Všeobecné pripomienky adresované agentúram

                  19.

                  očakáva, že mu odteraz každá agentúra predloží správu, v ktorej zhrnie informácie o auditoch vykonaných vnútorným audítorom, poskytnutých odporúčaniach a opatreniach prijatých na základe týchto odporúčaní, v súlade s článkom 72 ods. 5 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002;

                  20.

                  vyzýva agentúry, aby vyvíjali väčšie úsilie o riadne uplatňovanie Služobného poriadku a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev vo vzťahu k svojim zamestnancom (postupy prijímania do služobného pomeru a s tým spojené rozhodnutia, osobné záznamy, výpočet platov a ostatných nárokov, politika pracovného postupu, percentuálny podiel voľných pracovných miest, kvóty na dodržiavanie rovnosti pohlaví, atď.);

                  21.

                  berie na vedomie, že percentuálny podiel mužov a žien na celkovom zložení zamestnancov agentúr vo všeobecnosti poukazuje na nerovnováhu medzi mužmi a ženami; ľutuje, že muži, ktorí predstavujú približne jednu tretinu zamestnancov, sú nadmerne zastúpení vo vyšších pozíciách, zatiaľ čo ženy sú nadmerne zastúpené v nižších pozíciách; očakáva, že agentúry príjmu okamžité a účinné opatrenia na nápravu tejto situácie;

                  22.

                  vyzýva agentúry, aby zabezpečili, že všetky príslušné ustanovenia smernice 2002/73/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. septembra 2002, ktorými sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/207/EHS o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní, a pracovné podmienky (10) sa začlenia do ich príslušných personálnych politík;

                  23.

                  očakáva, že agentúry budú v súvislosti s príslušnými pripomienkami EDA plne rešpektovať rozpočtové zásady stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách, najmä zásadu rozpočtovej jednotnosti a rozpočtovej správnosti. Vyzýva tie agentúry, ktoré tak zatiaľ neurobili, aby plnili požiadavky spojené s účtovníctvom, stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách, a aby ešte viac posilnili postupy týkajúce sa vnútorného hospodárenia a kontroly, s cieľom zvýšiť dôveryhodnosť, transparentnosť a európsku pridanú hodnotu;

                  24.

                  povzbudzuje agentúry, najmä tie, ktorých činnosť súvisí s činnosťou alebo úlohami iných agentúr, aby posilnili spoluprácu a tak vytvorili podmienky pre rozvoj synergie; vyzýva ich, aby v prípade potreby formalizovali takúto spoluprácu v osobitných dohodách (spoločné vyhlásenia, memorandá o porozumení, rozhodnutia o spoločnom plánovaní a opatreniach/programoch, ktoré majú doplnkový charakter), aby sa predišlo duplicite práce a aby sa zabezpečilo, že výkony každej agentúry sa dajú jasne identifikovať a že výsledky spoločného úsilia predstavujú čo najväčšiu pridanú hodnotu a prínos ich práce; očakáva, že bude o tejto problematike pravidelne informovaný;

                  25.

                  vyzýva agentúry, aby venovali osobitnú pozornosť postupom na uzatváranie a správu zmlúv; ďalej ich vyzýva k prijatiu všetkých primeraných opatrení týkajúcich sa ich administratívnych štruktúr s cieľom posilniť postupy vnútornej kontroly, komunikačné kanály a riadenie; je toho názoru, že takéto opatrenia môžu zahŕňať, ak je to potrebné a možné, zriadenie špecializovaných úsekov poverených tým, aby na základe analýzy rizika poradili ako najlepšie pripraviť postupy uzatvárania zmlúv, s cieľom zabezpečiť ich kontrolu a vykonať podľa potreby nadväzujúce opatrenia; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a EDA, aby posilnili spoluprácu s agentúrami;

                  26.

                  berie na vedomie ťažkosti, ktoré uviedli niektorí riaditelia, predovšetkým riaditelia novovytvorených agentúr, v súvislosti s dodržiavaním harmonogramu a lehôt na podávanie správ v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách; vyzýva riaditeľov agentúr, aby so zreteľom na budúcu revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách v roku 2005 informovali Výbor pre rozpočet a Výbor pre rozpočtovú kontrolu o problémoch, ktoré sa doteraz vyskytli, aby sa tieto problémy mohli zohľadniť v rámci revízie; očakáva, že riaditelia vypracujú konkrétne návrhy alternatívnych opatrení v spojení s lehotami, ktoré budú najlepšie zodpovedať ich spôsobu práce a zároveň budú rešpektovať povinnosti agentúr v súvislosti s podávaním správ v súlade s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách;

                  27.

                  berie na vedomie pozitívnu reakciu riaditeľov agentúr na žiadosť parlamentného výboru zodpovedného za prípravu absolutória o vytvorenie precíznejšieho komunikačného systému, najmä čo sa týka postupovania dokumentov, v súvislosti s povinnosťami agentúr podávať správy, zo strany agentúr tomuto výboru; je toho názoru, že lepšia organizácia tejto komunikácie posilní jeho spoluprácu s agentúrami a demokratickú kontrolu;

                  28.

                  vyzýva riaditeľov agentúr, aby odteraz k výročným správam o činnosti, ktoré sa predkladajú spolu s finančnými údajmi a údajmi o hospodárení, pripájali vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a riadnosti operácií, podobné vyhláseniam, ktoré podpisujú generálni riaditelia Komisie;

                  29.

                  vyzýva agentúry, aby vytvorili komplexnú komunikačnú stratégiu zodpovedajúcu potrebe vhodnou formou informovať o výsledkoch svojej práce nielen orgány, príslušné úrady členských štátov, odborníkov, partnerov alebo osobitných príjemcov, ale aj širokú verejnosť; vyzýva ďalej agentúry, aby so zreteľom na vypracovanie takejto stratégie zintenzívnili spoluprácu a vymieňali si informácie o najvhodnejších metódach zameraných na dosiahnutie tohto cieľa; očakáva, že agentúry ešte pred nasledujúcim postupom udeľovania absolutória dôsledne oboznámia jeho príslušné výbory o pokroku dosiahnutom pri vytváraní takejto stratégie s cieľom zabezpečiť účinné a včasné monitorovanie ich činností;

            Všeobecné pripomienky adresované EDA a agentúram

                  30.

                  víta iniciatívu EDA zahrnúť do svojich osobitných správ o agentúrach tabuľku s prehľadom údajov o právomociach, správe, dostupných zdrojoch a výsledkoch/výkonoch konkrétnej agentúry; je toho názoru, že to prispieva k prehľadnosti a transparentnosti práce týchto agentúr Spoločenstva a zároveň sa pre prípad potreby poskytuje užitočný základ pre porovnanie, čo môže pomôcť pri vytvorení harmonizovaného rámca pre agentúry, ktorý požadoval Parlament;

                  31.

                  vyzýva EDA a agentúry k posilneniu ich spolupráce, aby sa posilnili postupy a technické nástroje zamerané na zlepšenie riadenia všetkých rozpočtových a finančných záležitostí, v snahe o zavedenie metódy, ktorá od začiatku procesu vytvára predpoklady pre pozitívne rozhodnutie o absolutóriu; očakáva, že bude pravidelne informovaný o dosiahnutých pokrokoch a o používaní najvhodnejších metód;

                  32.

                  vyzýva EDA a agentúry, aby zvýšili transparentnosť kontradiktórneho postupu pred záverečnou správou EDA, aby sa predišlo rozporom a nejasnostiam, ktoré by mohli ohroziť vierohodnosť celého postupu; v tejto súvislosti vyzýva EDA a Komisiu, aby navrhli uskutočniteľný spôsob aktualizácie údajov o dosiahnutých zlepšeniach a/alebo zistených problémoch v období od prvého rokovania o prípravnej správe EDA až do prijatia rozhodnutia o udelení absolutória s cieľom podať čo najpravdivejší obraz o situácii agentúr.

         (1)  Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2004, s. 30.

         (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 19.

         (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (5)  Ú. v. EÚ L 330, 4.11.2004, s. 20.

         (6)  The data for the financial year 2002 have not been reprocessed according to the accounting principles followed for the financial year 2003 (see paragraph 8 of the report).

         (7)  The portion of the appropriations carried over which is to be regarded as expenditure for the financial year has been evaluated on an overall basis rather than on the basis of examining individual transactions.

         Source: The Agency's data. This table summarises the data provided by the Agency in its own accounts.

         (8)  Ako je uvedené v prílohe 1 Oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Budovanie našej spoločnej budúcnosti – Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007–2013 (KOM(2004) 0101, s. 38).

         (9)  Pozri prílohu k správe Komisie o následných opatreniach v súvislosti s absolutóriom na rok 2002 (KOM(2004) 0648, s. 108).

         (10)  Ú. v. ES L 269, 5.10.2002, s. 15.


title: Rozhodnutie Komisie z 10. júna 2014 , ktorým sa vymenúva člen Výboru pre lieky na ojedinelé ochorenia  Text s významom pre EHP

text:
               11.6.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 176/5

         ROZHODNUTIE KOMISIE
   z 10. júna 2014,
   ktorým sa vymenúva člen Výboru pre lieky na ojedinelé ochorenia
   (Text s významom pre EHP)
   2014/C 176/05
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 141/2000 zo 16. decembra 1999 o liekoch na ojedinelé ochorenia (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 3,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej agentúry pre lieky zo 14. marca 2014,
   keďže:

               (1)

               Funkčné obdobie jedného člena Výboru pre lieky na ojedinelé ochorenia (ďalej len „výbor“) zriadeného článkom 4 nariadenia (ES) č. 141/2000 sa skončí 31. augusta 2014, preto je nevyhnutné vymenovať jedného člena výboru.

               (2)

               Európska agentúra pre lieky odporučila jedného kandidáta.

               (3)

               Člen výboru by mal byť vymenovaný na obdobie troch rokov počnúc 1. septembrom 2014,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   Týmto sa na odporúčanie Európskej agentúry pre lieky menuje na obdobie troch rokov od 1. septembra 2014 tento člen výboru:
   Prof. Bruno SEPODES

      V Bruseli 10. júna 2014

            Za Komisiu

            v mene predsedu

         Tonio BORG

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 18, 22.1.2000, s. 1.


title: 2005/546/ES: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 12. apríla 2005 o absolutóriu na plnenie rozpočtu riaditeľovi Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie za rozpočtový rok 2003

text:
               27.7.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 196/113

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU

   z 12. apríla 2005
   o absolutóriu na plnenie rozpočtu riaditeľovi Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie za rozpočtový rok 2003
   (2005/546/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o výročnej správe Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie za rozpočtový rok 2003, spolu s odpoveďami nadácie (1),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 8. marca 2005 (6853/2005 – C6-0072/2005),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na článok 185 tohto nariadenia a so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1648/2003 z 18. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1360/90 o zriadení Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie (3) a najmä článok 11,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4) a najmä na článok 94 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002,
   so zreteľom na články 70 a 71 a Prílohu V rokovacieho poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre rozpočtovú kontrolu (A6-0074/2005),

               1.

               udeľuje riaditeľovi Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie absolutórium na plnenie rozpočtu za rozpočtový rok 2003;

               2.

               predkladá svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie a priložené uznesenie postúpil riaditeľovi Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (séria L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            predseda

         Julian PRIESTLEY

            generálny tajoník

      (1)  Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2004, s. 68.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 22.

      (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU,
      ktoré obsahuje pripomienky k rozhodnutiu o absolutóriu na plnenie rozpočtu riaditeľovi Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie za rozpočtový rok 2003
      EURÓPSKY PARLAMENT,
      so zreteľom na správu Dvora audítorov o výročnej správe Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie za rozpočtový rok 2003, spolu s odpoveďami nadácie (1),
      so zreteľom na odporúčanie Rady z 8. marca 2005 (6853/1/2005 – C6-0072/2005),
      so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
      so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na článok 185 tohto nariadenia a so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1648/2003 z 18. júna 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1360/90 o zriadení Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie (3) a najmä článok 11,
      so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4) a najmä na článok 94 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002,
      so zreteľom na články 70 a 71 a Prílohu V rokovacieho poriadku,
      so zreteľom na správu Výboru pre rozpočtovú kontrolu (A6-0074/2005),

                  A.

                  keďže (Európsky dvor audítorov) EDA vo vyššie uvedenej správe uvádza, že získal primerané ubezpečenie o tom, že ročná výročná správa za rozpočtový rok, ktorý sa ukončil 31. decembra 2003, poskytuje spoľahlivé informácie a že príslušné operácie boli vcelku zákonné a riadne;

                  B.

                  keďže 21. apríla 2004 Európsky parlament udelil riaditeľovi nadácie absolutórium (5) na plnenie jej rozpočtu za rozpočtový rok 2002 a v uznesení, ktoré bolo priložené k rozhodnutiu o absolutóriu, Parlament okrem iného:

                              —

                              vzal na vedomie dosiahnutý pokrok nadácie pri znižovaní prenosov rozpočtových prostriedkov a vyzval ju zvážiť možnosť použitia diferencovaných rozpočtových prostriedkov na ďalšie zníženie prenosov,

                              —

                              vzal na vedomie úsilie nadácie dodržiavať vnútorné normy pre audit,

                              —

                              uvítal riešenie, v súlade s ktorým vypláca Komisia dotácie Spoločenstva v splátkach, aby sa predišlo opätovnému vzniku problému toku hotovosti,

                              —

                              vyzval k tomu, aby sa v spolupráci s Komisiou našlo primerané riešenie v súvislosti so zobrazením (na účtoch nadácie) zdrojov Spoločenstva pre programy Spoločenstva, ktoré súvisia s vonkajšou činnosťou a spravuje ich nadácia;

            1.   Berie na vedomie nasledujúce údaje v účtoch Európskej nadácie pre odborné vzdelávanie za rozpočtové roky 2003 a 2002;
      Výkaz príjmov a výdavkov za rozpočtové roky 2003 a 2002) (6)

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002

                  Revenue

                  Community subsidies

                  18 100

                  13 179

                  Other donors

                  523

                  —

                  Miscellaneous revenue

                  17

                  23

                  Financial revenue

                  —

                  140

                  Total revenue (a)

                  18 640

                  13 342

                  Expenditure

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  10 771

                  10 153

                  Appropriations carried over

                  329

                  215

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  1 076

                  805

                  Appropriations carried over

                  310

                  559

                  Operating activities — Title III of the budget

                  Payments

                  3 396

                  2 307

                  Appropriations carried over

                  1 087

                  2 591

                  Earmarked revenues

                  Payments

                  237

                  —

                  Appropriations carried over

                  286

                  —

                  Total expenditure (b)

                  17 492

                  16 631

                  Outturn for the financial year (a – b)

                  1 148

                  – 3 289

                  Balance carried over from the previous financial year

                  – 2 155

                  4 055

                  Appropriations carried over and cancelled

                  375

                  424

                  Reimbursements to the Commission

                  – 703

                  – 3 352

                  Exchange rate differences

                  17

                  6

                  Balance for the financial year

                  – 1 318

                  – 2 155

                     Source: Foundation data. This table summarises the date supplied by the Foundation in its own accounts.

            2.   berie na vedomie, že EDA zopakoval svoju pripomienku týkajúcu sa správneho zobrazenia (na účtoch nadácie) zdrojov Spoločenstva pre programy Spoločenstva, ktoré súvisia s vonkajšou činnosťou a spravuje ich nadácia (program Tempus); taktiež berie na vedomie odpoveď nadácie na pripomienku Dvora audítorov; očakáva, že ho nadácia bude dôsledne informovať o riešení, prijatom po dohode s Komisiou, týkajúcom sa spôsobu, akým budú tieto zdroje zobrazené na účtoch nadácie za rok 2004, pri príležitosti prezentácie príslušnej výročnej správy o činnosti;
      3.   berie taktiež na vedomie zistenie Dvora audítorov, podľa ktorého musel byť dočasný problém toku hotovosti, vzniknutý v dôsledku oneskorenia výplaty dotácií Spoločenstva Komisiou, napravený nutným presunom zo zdrojov programu Tempus; opakovane vyzýva nadáciu a Komisiu na prijatie všetkých potrebných opatrení, aby už k takýmto problémom nedošlo;
      4.   berie na vedomie snahy nadácie odstrániť problémy spojené s postupmi pri výbere kandidátov a očakáva, že nadácia bude naďalej vyvíjať úsilie o dosiahnutie nevyhnutnej transparentnosti;
      5.   víta výsledky spolupráce nadácie a Európskeho centra pre rozvoj odborného vzdelávania; očakáva posilnenie a ďalší rozvoj tejto spolupráce prostredníctvom vzájomnej výmeny informácií a s cieľom podporiť šírenie overených metód;
      6.   ľutuje, že nadácia nemá plán na uplatňovanie zásady rovnosti a očakáva, že takýto plán čoskoro vypracuje, aby sa stala zamestnávateľom presadzujúcim rovnosť príležitostí; očakáva, že nadácia bude zohľadňovať otázku rovnosti nielen vo fáze prijímania do pracovného pomeru, ale že bude rovnosť pohlaví presadzovať aktívne a dlhodobo;
      7.   víta komunikačnú stratégiu nadácie, v súlade s ktorou sa nadícia zaväzuje informovať verejnosť formou diskusie a iných komunikačných prostriedkov;
      Všeobecné pripomienky adresované Komisii a agentúram

                  8.

                  pripomína svoju pozíciu, v súlade s ktorou podporuje snahy Komisie o vytvorenie obmedzeného počtu modelov, aspoň pre budúce regulačné agentúry, ale zároveň je toho názoru, že štruktúra existujúcich a budúcich agentúr si vyžaduje dôkladné posúdenie na medziinštitucionálnej úrovni; taktiež zdôrazňuje, že predtým, ako Komisia zadefinuje rámcové podmienky pre pôsobenie regulačných agentúr, by medziinštitucionálna dohoda mala stanoviť spoločné hlavné smery a malo by sa tak stať pred vytvorením harmonizovaného rámca pre štruktúry agentúr;

                  9.

                  berie na vedomie pozíciu Komisie (7) v súvislosti s delegovaním zodpovednosti za výkon úloh na orgány, vrátane agentúr, ktoré nie sú súčasťou ústrednej administratívy Komisie; Je toho názoru, že to nezodpovedá požiadavke Európskeho parlamentu týkajúcej sa dôkladného posúdenia štruktúry existujúcich agentúr na medziinštitucionálnej úrovni, a preto vyzýva Komisiu, aby poskytla vysvetlenie k tejto záležitosti a aj k budúcej všeobecnej medziinštitucionálnej dohode v súvislosti s novými opatreniami, ktoré sa majú prijať v rámci alebo paralelne s finančným výhľadom (8);

                  10.

                  vyzýva Komisiu, aby usporiadala a uskutočnila v strednodobom časovom horizonte, napr. v štandardnom trojročnom cykle, prierezovú analýzu vyhodnotení jednotlivých agentúr, aby sa:

                              a)

                              vyvodili závery v súvislosti s koherentnosťou činnosti agentúr s politikami EÚ všeobecne, ako aj závery týkajúce sa existujúcich synergií alebo synergií, ktoré sa majú dosiahnuť v budúcnosti medzi agentúrami a oddeleniami Komisie a aby sa predišlo prekrývaniu ich činností,

                              b)

                              vyhodnotila širšia európska pridaná hodnota výsledkov činnosti agentúr v príslušnej oblasti ich pôsobnosti, ako aj vhodnosť, účinnosť a efektívnosť modelu agentúry pri uplatňovaní alebo podpore politík EÚ,

                              c)

                              určil a posilnil vplyv činnosti agentúr v súvislosti s priblížením, prístupnosti a zviditeľnením EÚ pre svojich občanov;

                  11.

                  očakáva, že takáto celková analýza bude k dispozícii do konca roka 2005, aby pokryla obdobie troch rokov od zavedenia nového nariadenia o rozpočtových pravidlách a následne nového rámca pre systém agentúr;

                  12.

                  vyzýva agentúry, aby sa aktívne podieľali na takomto procese a aby spolupracovali s Komisiou poskytovaním príspevkov v oblastiach, ktoré podľa ich názoru majú význam pre ich činnosť, úlohu, kompetencie a potreby, ako aj v akejkoľvek oblasti, ktorá by mohla prispieť k zlepšeniu postupu udeľovania absolutória, s cieľom prispieť k úspechu takéhoto procesu a zvýšiť zodpovednosť a transparentnosť agentúr; vyzýva agentúry, aby takéto príspevky predkladali aj príslušným výborom;

                  13.

                  vyzýva Komisiu, aby paralelne s týmto procesom predložila najneskôr do konca roka 2005 návrhy na zmeny v súčasných ustanovujúcich aktoch agentúr s cieľom okrem iného, optimalizovať jej vzťahy s agentúrami; takéto návrhy by mali byť zamerané na:

                              a)

                              zlepšenie komunikácie medzi Komisiou a agentúrami,

                              b)

                              vytvorenie alebo rozšírenie spolupráce pri definovaní potrieb, ktoré je potrebné uspokojiť, a cieľov, ktoré je potrebné splniť, výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť a stratégie ich dosiahnutia, a pri stanovení štandardov pre sledovanie a vyhodnocovanie,

                              c)

                              podporu doplnkovej činnosti, lepšiu organizáciu potrebných zdrojov a ich efektívne rozdelenie s ohľadom na dosiahnutie stanovených výsledkov a vytvorenie komunikačnej stratégie na informovanie o týchto výsledkoch;

                  14.

                  zdôrazňuje skutočnosť, že Komisia pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia o návrhu na vytvorenie novej agentúry musí dôkladne vyhodnotiť potrebu a pridanú hodnotu funkcie tejto agentúry a zohľadniť existujúce štruktúry, zásady subsidiarity, rozpočtovej disciplíny a zjednodušenia postupov;

                  15.

                  očakáva, že Komisia urýchlene predloží hlavné smery v rámci personálnej politiky agentúr, o ktoré Parlament požiadal Komisiu pred koncom rozpočtového postupu na rok 2005;

            Všeobecné pripomienky adresované agentúram

                  16.

                  očakáva, že mu odteraz každá agentúra predloží správu, v ktorej zhrnie informácie o auditoch vykonaných vnútorným audítorom, poskytnutých odporúčaniach a opatreniach prijatých na základe týchto odporúčaní, v súlade s článkom 72 ods. 5 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002;

                  17.

                  vyzýva agentúry, aby vyvíjali väčšie úsilie o riadne uplatňovanie Služobného poriadku a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev vo vzťahu k svojim zamestnancom (postupy prijímania do služobného pomeru a s tým spojené rozhodnutia, osobné záznamy, výpočet platov a ostatných nárokov, politika pracovného postupu, percentuálny podiel voľných pracovných miest, kvóty na dodržiavanie rovnosti pohlaví, atď.);

                  18.

                  berie na vedomie, že percentuálny podiel mužov a žien na celkovom zložení zamestnancov agentúr vo všeobecnosti poukazuje na nerovnováhu medzi mužmi a ženami; ľutuje, že muži, ktorí predstavujú približne jednu tretinu zamestnancov, sú nadmerne zastúpení vo vyšších pozíciách, zatiaľ čo ženy sú nadmerne zastúpené v nižších pozíciách; očakáva, že agentúry príjmu okamžité a účinné opatrenia na nápravu tejto situácie;

                  19.

                  vyzýva agentúry, aby zabezpečili, že všetky príslušné ustanovenia smernice 2002/73/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. septembra 2002, ktorými sa mení a dopĺňa smernica Rady 76/207/EHS o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní, a pracovné podmienky (9) sa začlenia do ich príslušných personálnych politík;

                  20.

                  očakáva, že agentúry budú v súvislosti s príslušnými pripomienkami EDA plne rešpektovať rozpočtové zásady stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách, najmä zásadu rozpočtovej jednotnosti a rozpočtovej správnosti. Vyzýva tie agentúry, ktoré tak zatiaľ neurobili, aby plnili požiadavky spojené s účtovníctvom, stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách, a aby ešte viac posilnili postupy týkajúce sa vnútorného hospodárenia a kontroly, s cieľom zvýšiť dôveryhodnosť, transparentnosť a európsku pridanú hodnotu;

                  21.

                  povzbudzuje agentúry, najmä tie, ktorých činnosť súvisí s činnosťou alebo úlohami iných agentúr, aby posilnili spoluprácu a tak vytvorili podmienky pre rozvoj synergie; vyzýva ich, aby v prípade potreby formalizovali takúto spoluprácu v osobitných dohodách (spoločné vyhlásenia, memorandá o porozumení, rozhodnutia o spoločnom plánovaní a opatreniach/programoch, ktoré majú doplnkový charakter), aby sa predišlo duplicite práce a aby sa zabezpečilo, že výkony každej agentúry sa dajú jasne identifikovať a že výsledky spoločného úsilia predstavujú čo najväčšiu pridanú hodnotu a prínos ich práce; očakáva, že bude o tejto problematike pravidelne informovaný;

                  22.

                  vyzýva agentúry, aby venovali osobitnú pozornosť postupom na uzatváranie a správu zmlúv; ďalej ich vyzýva k prijatiu všetkých primeraných opatrení týkajúcich sa ich administratívnych štruktúr s cieľom posilniť postupy vnútornej kontroly, komunikačné kanály a riadenie; je toho názoru, že takéto opatrenia môžu zahŕňať, ak je to potrebné a možné, zriadenie špecializovaných úsekov poverených tým, aby na základe analýzy rizika poradili ako najlepšie pripraviť postupy uzatvárania zmlúv, s cieľom zabezpečiť ich kontrolu a vykonať podľa potreby nadväzujúce opatrenia; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a EDA, aby posilnili spoluprácu s agentúrami;

                  23.

                  berie na vedomie ťažkosti, ktoré uviedli niektorí riaditelia, predovšetkým riaditelia novovytvorených agentúr, v súvislosti s dodržiavaním harmonogramu a lehôt na podávanie správ v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách; vyzýva riaditeľov agentúr, aby so zreteľom na budúcu revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách v roku 2005 informovali Výbor pre rozpočet a Výbor pre rozpočtovú kontrolu o problémoch, ktoré sa doteraz vyskytli, aby sa tieto problémy mohli zohľadniť v rámci revízie; očakáva, že riaditelia vypracujú konkrétne návrhy alternatívnych opatrení v spojení s lehotami, ktoré budú najlepšie zodpovedať ich spôsobu práce a zároveň budú rešpektovať povinnosti agentúr v súvislosti s podávaním správ v súlade s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách;

                  24.

                  berie na vedomie pozitívnu reakciu riaditeľov agentúr na žiadosť parlamentného výboru zodpovedného za prípravu absolutória o vytvorenie precíznejšieho komunikačného systému, najmä čo sa týka postupovania dokumentov, v súvislosti s povinnosťami agentúr podávať správy, zo strany agentúr tomuto výboru; je toho názoru, že lepšia organizácia tejto komunikácie posilní jeho spoluprácu s agentúrami a demokratickú kontrolu,

                  25.

                  vyzýva riaditeľov agentúr, aby odteraz k výročným správam o činnosti, ktoré sa predkladajú spolu s finančnými údajmi a údajmi o hospodárení, pripájali vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a riadnosti operácií, podobné vyhláseniam, ktoré podpisujú generálni riaditelia Komisie;

                  26.

                  vyzýva agentúry, aby vytvorili komplexnú komunikačnú stratégiu zodpovedajúcu potrebe vhodnou formou informovať o výsledkoch svojej práce nielen orgány, príslušné úrady členských štátov, odborníkov, partnerov alebo osobitných príjemcov, ale aj širokú verejnosť; vyzýva ďalej agentúry, aby so zreteľom na vypracovanie takejto stratégie zintenzívnili spoluprácu a vymieňali si informácie o najvhodnejších metódach zameraných na dosiahnutie tohto cieľa; očakáva, že agentúry ešte pred nasledujúcim postupom udeľovania absolutória dôsledne oboznámia jeho príslušné výbory o pokroku dosiahnutom pri vytváraní takejto stratégie s cieľom zabezpečiť účinné a včasné monitorovanie ich činností;

            Všeobecné pripomienky adresované EDA a agentúram

                  27.

                  víta iniciatívu EDA zahrnúť do svojich osobitných správ o agentúrach tabuľku s prehľadom údajov o právomociach, správe, dostupných zdrojoch a výsledkoch/výkonoch konkrétnej agentúry; je toho názoru, že to prispieva k prehľadnosti a transparentnosti práce týchto agentúr Spoločenstva a zároveň sa pre prípad potreby poskytuje užitočný základ pre porovnanie, čo môže pomôcť pri vytvorení harmonizovaného rámca pre agentúry, ktorý požadoval Parlament;

                  28.

                  vyzýva EDA a agentúry k posilneniu ich spolupráce, aby sa posilnili postupy a technické nástroje zamerané na zlepšenie riadenia všetkých rozpočtových a finančných záležitostí, v snahe o zavedenie metódy, ktorá od začiatku procesu vytvára predpoklady pre pozitívne rozhodnutie o absolutóriu; očakáva, že bude pravidelne informovaný o dosiahnutých pokrokoch a o používaní najvhodnejších metód;

                  29.

                  vyzýva EDA a agentúry, aby zvýšili transparentnosť kontradiktórneho postupu pred záverečnou správou EDA, aby sa predišlo rozporom a nejasnostiam, ktoré by mohli ohroziť vierohodnosť celého postupu; v tejto súvislosti vyzýva EDA a Komisiu, aby navrhli uskutočniteľný spôsob aktualizácie údajov o dosiahnutých zlepšeniach a/alebo zistených problémoch v období od prvého rokovania o prípravnej správe EDA až do prijatia rozhodnutia o udelení absolutória s cieľom podať čo najpravdivejší obraz o situácii agentúr.

         (1)  Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2004, s. 68.

         (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 22.

         (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (5)  Ú. v. EÚ L 330, 4.11.2004, s. 46.

         (6)  The revenue and expenditure account and balance sheet only take account of the Foundation’s specific activities: they do not include programmes managed on behalf of the Commission.

         Source: Foundation data. This table summarises the date supplied by the Foundation in its own accounts.

         (7)  Ako je uvedené v prílohe 1 Oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu – Budovanie našej spoločnej budúcnosti – Politické výzvy a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie 2007–2013 (KOM(2004) 0101, s. 38).

         (8)  Pozri prílohu k správe Komisie o následných opatreniach v súvislosti s absolutóriom na rok 2002 (KOM(2004) 0648, s. 108).

         (9)  Ú. v. ES L 269, 5.10.2002, s. 15.


title: 2004/567/JHA: Rozhodnutie Rady 2004/567/SVV z 26. júla 2004, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2000/820/SVV o zriadení Európskej policajnej akadémie (EPA)

text:
               27.7.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 251/20

      ROZHODNUTIE RADY 2004/567/SVV
   z 26. júla 2004,
   ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2000/820/SVV o zriadení Európskej policajnej akadémie (EPA)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä jej článok 30 ods. 1 písm. c) a článok 34 ods. 2 písm. c),
   so zreteľom na iniciatívu Spojeného kráľovstva (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2),
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutím 2004/97/ES, Euratom (3) zástupcovia členských štátov, ktorí sa 13. decembra 2003 stretli na úrovni hláv štátov alebo vlád sa dohodli na umiestnení sídla istých úradov a agentúr Európskej únie vrátane sídla EPA.

               (2)

               Táto dohoda má byť zahrnutá do rozhodnutia 2000/820/SVV (4),

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Rozhodnutie 200/820/SVV sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               Článok 1 ods. 1 sa nahrádza takto:
               „1.   Týmto sa zriaďuje Európska policajná akadémia (EPA). Jej sídlo je v Bramshille, v Spojenom kráľovstve“.

               2.

               Článok 4 ods. 1 sa nahrádza takto:
               „1.   Riadiaci výbor vytvorí stály sekretariát, ktorý pomáha EPA s administratívnymi úlohami potrebnými na jej fungovanie a realizáciu ročného programu a ak to je vhodné, dodatočných programov a iniciatív. Sekretariát sídli v Bramshille.
               Potrebné opatrenia, ktoré sa týkajú ubytovania, ktoré má byť poskytnuté EPA v Spojenom kráľovstve a prostriedkov, ktoré poskytne Veľká Británia, ako aj osobitné pravidlá platné vo Veľkej Británii pre členov orgánov EPA, jej administratívneho riaditeľa, zamestnancov a členov ich rodín sa stanovia v zmluve o ústredí medzi EPA a Spojeným kráľovstvom po jednohlasnom schválení riadiacim výborom“.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 26. júla 2004

            Za Radu

            predseda

         B. BOT

      (1)  Ú v. EÚ C 20, 24.1.2004, s. 18.

      (2)  Stanovisko doručené 20. apríla 2004 (ešte neuverejnené v úradnom vestníku).

      (3)  Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 15.

      (4)  Ú. v. ES L 336, 30.12.2000, s. 1.


title: 2010/754/CFSP: Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru EUPM/1/2010 z  30. novembra 2010 o predĺžení mandátu vedúceho policajnej misie Európskej únie (EUPM) v Bosne a Hercegovine (BaH)

text:
               7.12.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 320/9

         ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU EUPM/1/2010
   z 30. novembra 2010
   o predĺžení mandátu vedúceho policajnej misie Európskej únie (EUPM) v Bosne a Hercegovine (BaH)
   (2010/754/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí pododsek,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2009/906/SZBP z 8. decembra 2009 o policajnej misii Európskej únie (EUPM) v Bosne a Hercegovine (BaH) (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Podľa článku 10 ods. 1 rozhodnutia 2009/906/SZBP je Politický a bezpečnostný výbor (PBV) v súlade s článkom 38 tretím odsekom zmluvy poverený prijímať príslušné rozhodnutia na účely vykonávania politickej kontroly a strategického riadenia policajnej misie Európskej únie v Bosne a Hercegovine (EUPM BaH), a najmä rozhodnutie o vymenovaní vedúceho misie.

               (2)

               PBV 15. decembra 2009 na návrh generálneho tajomníka/vysokého predstaviteľa predĺžil rozhodnutím EUPM/1/2009 (2) mandát pána Stefana FELLERA ako vedúceho misie EUPM BaH do 31. decembra 2010.

               (3)

               Vysoká predstaviteľka únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku 15. novembra 2010 navrhla PBV, aby predĺžil mandát pána Stefana FELLERA ako vedúceho misie EUPM BaH o ďalší rok do 31. decembra 2011,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Mandát pána Stefana FELLERA ako vedúceho policajnej misie Európskej únie v Bosne a Hercegovine sa týmto predlžuje do 31. decembra 2011.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Uplatňuje sa do 31. decembra 2011.

      V Bruseli 30. novembra 2010

            Za Politický a bezpečnostný výbor

            predseda

         W. STEVENS

      (1)  Ú. v. EÚ L 322, 9.12.2009, s. 22.

      (2)  Ú. v. EÚ L 330, 16.12.2009, s. 79.


title: Rozhodnutie Rady zo 6. novembra 2001, ktorým sa poskytuje záruka spoločenstva Európskej investičnej banke za straty vzniknuté v dôsledku poskytovania osobitných pôžičiek na vybrané environmentálne projekty v ruských prístavoch Baltického mora v rámci Severnej dimenzie

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001D0777

Úradný vestník L 292 , 09/11/2001 S. 0041 - 0042

		Rozhodnutie Radyzo 6. novembra 2001,ktorým sa poskytuje záruka spoločenstva Európskej investičnej banke za straty vzniknuté v dôsledku poskytovania osobitných pôžičiek na vybrané environmentálne projekty v ruských prístavoch Baltického mora v rámci Severnej dimenzie(2001/777/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 308,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],keďže:(1) Severnú dimenziu začala Helsinská Rada 10. – 11. decembra 1999, ktorá vyzvala Komisiu, aby predložila Akčný plán pre Severnú dimenziu. Európska rada vo Feire v júni 2000 prijala Akčný plán v zahraničnej a cezhraničnej politike EÚ pre roky 2000 – 2003. Severná dimenzia zahŕňa zemepisnú oblasť od Islandu smerom na západ cez severozápadné Rusko, od nórskeho Barentsovho mora a Kara mora na severe po južné pobrežie Baltického mora.(2) Severná dimenzia sa zameriava na riešenie osobitných úloh regionálneho rozvoja v severnej Európe. Toto zahŕňa drsné poveternostné podmienky, veľké vzdialenosti, zvlášť veľké rozdiely v životnom štandarde, naliehavé úlohy životného prostredia, vrátane problémov s jadrovým odpadom a hospodárstvom s odpadovými vodami, ako aj nedostatočné dopravné a cezhraničné služby. Zameriava sa na zintenzívnenie cezhraničnej spolupráce medzi Európskou úniou a jej susediacimi krajinami a regiónmi v severnej Európe.(3) Spoločenstvo už podporuje niektoré environmentálne projekty na severozápade Ruska grantmi z TACIS, kde okrem iného, venuje pozornosť potrebe znížiť environmentálne riziká a znečistenie, vrátane cezhraničného znečistenia. Spoločenstvo je oprávnené zvyšovať svoju podporu prostredníctvom limitovaných pôžičiek z Európskej investičnej banky (EIB). Zapojenie sa EIB by zvýšilo vplyv akcií spoločenstva, nielen navŕšením dostupných zdrojov, ale aj odbornou účasťou projektových tímov banky.(4) Na základe iniciatívy predsedníctva Rada Ecofin 12. mája 2001 zvážila súbor kritérií pre vymedzenú osobitnú akciu EIB na environmentálne projekty na severozápade Ruska, menovite v oblastiach Petrohradu a Kaliningradu. Zdôraznilo sa, že a) projekty musí posúdiť EIB a pôžičky musí povoľovať jednotlivo od prípadu k prípadu Rada guvernérov. Nie je to teda otázka všeobecného mandátu poskytovania pôžičiek Rusku; b) projekty musia mať silný environmentálny cieľ a musia byť vo výraznom záujme Európskej únie; c) EIB musí spolupracovať a spolufinancovať ostatné medzinárodné finančné iniciatívy, aby sa zabezpečilo primerané rozdelenie rizika a primeraná podmienenosť projektov, d) celkový objem pôžičiek má byť podriadený indikatívnej maximálnej hodnote 100 miliónov EUR; e) Rusko musí splácať svoje medzinárodné finančné záväzky, vrátane záväzkov voči Parížskemu klubu.(5) Štokholmská Európska rada 23. – 24. marca 2001 prišla k záveru, že únia by mala rozšíriť poskytovanie pôžičiek EIB aj na vybrané environmentálne projekty v Rusku podľa osobitných kritérií, o ktorých rozhodne Rada.(6) Preto je vhodné poskytnúť záruku EIB, a tým jej umožniť podpísať úverové operácie v rámci tejto osobitnej pôžičkovej akcie pre vybrané environmentálne projekty na ruskom okraji Baltického mora, menovite v oblastiach Petrohradu a Kaliningradu. EIB naznačila svoju schopnosť a ochotu zvýšiť poskytovanie pôžičiek zo svojich vlastných zdrojov na severovýchode Ruska, v súlade so svojim štatútom.(7) Táto osobitná akcia zahŕňajúca samostatnú 100 %-nú záruku spoločenstva je mimoriadnej povahy a nemá sa chápať ako precedens pre budúce akcie.(8) Environmentálne partnerstvo Severnej dimenzie (NDEP) poskytuje rámec pre stanovenie priorít za účasti Komisie, dvojstranných a viacstranných donorov, medzinárodných finančných inštitúcií a transformujúcich sa krajín.(9) Financovanie EIB v Rusku by sa podľa tohto rozhodnutia malo riadiť bežnými kritériami a postupmi EIB, vrátane primeraných kontrolných opatrení, ako aj príslušnými pravidlami a postupmi týkajúcimi sa Dvora audítorov a OLAF-u.(10) Na účely prijatia tohto rozhodnutia jediné právomoci ustanovené zmluvou sú tie, ktoré sú uvedené v článku 308,ROZHODLA TAKTO:Článok 1CieľSpoločenstvo poskytuje Európskej investičnej banke (ďalej len "EIB") záruku na všetky platby, ktoré EIB nedostala, no ktoré sú splatné s ohľadom na otvorené úvery, v súlade so svojimi bežnými kritériami pre investičné projekty realizované v rámci tejto osobitnej pôžičkovej akcie v ruských prístavoch Baltického mora v rámci Severnej dimenzie. Oprávnené projekty musia mať silný environmentálny cieľ a Európska únia má o ne výrazný záujem.Článok 2Maximálne objemy a podmienky1. Celkový maximálny objem vyčlenených otvorených úverov je 100 miliónov EUR.2. Na účely tohto konkrétneho rozhodnutia využíva EIB mimoriadnu záruku spoločenstva vo výške 100 %, ktorá kryje celkovú sumu úverov poskytnutých podľa tohto rozhodnutia a všetky súvisiace sumy.3. Projekty financované z úverov, ktoré majú byť takto zaručené, musia spĺňať tieto kritériá:a) oprávnenosť v súlade s článkom 1;b) spolupráca a spolufinancovanie EIB spolu s inými medzinárodnými finančnými inštitúciami, aby sa zabezpečilo primerané rozloženie rizika a vhodná podmienenosť projektov.4. Rada guvernérov EIB podľa článku 18 ods. 1, druhého odseku Protokolu o Štatúte Európskej investičnej banky schvaľuje každú pôžičku od prípadu k prípadu, ktorá má byť zabezpečená zárukou spoločenstva.5. Predstavenstvo EIB navrhuje Rade guvernérov schváliť projekty len vtedy, ak Rusko spláca svoje medzinárodné finančné záväzky, vrátane záväzkov za svoj dlh voči Parížskemu klubu.Článok 3Predkladanie správKomisia každý rok informuje Európsky parlament a Radu o pôžičkových operáciách vykonávaných podľa tohto rozhodnutia a zároveň predkladá vyhodnotenie vykonávania tohto rozhodnutia a koordinácie medzi medzinárodnými finančnými inštitúciami zúčastňujúcimi sa na projektoch. Informácie, ktoré Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade, zahŕňajú vyhodnotenie prínosu pôžičiek poskytnutých podľa tohto rozhodnutia vzhľadom k napĺňaniu cieľov spoločenstva podľa Severnej dimenzie.Na účely prvého pododseku EIB zasiela Komisii príslušné informácie.Článok 4Doba platnostiZáruka kryje pôžičky podpísané v priebehu troch rokov od dátumu prijatia tohto rozhodnutia. Ak po uplynutí týchto troch rokov pôžičky podpísané EIB nedosiahnu celkovú maximálnu hodnotu, ako je uvedené v článku 2, toto obdobie sa automaticky predlžuje o šesť mesiacov.Článok 5Záverečné ustanovenia1. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.2. EIB a Komisia stanovujú podmienky, za akých sa poskytne záruka.V Bruseli 6. novembra 2001Za RadupredsedaD. Reynders[1] Ú. v. ES C 240, 28.8.2001, s. 295.[2] Stanovisko doručené 24. októbra 2001 (ešte neuverejnené v úradnom vestníku).--------------------------------------------------