title: 2009/223/ES: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  22. apríla 2008 o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva za rozpočtový rok 2006

text:
               31.3.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 88/201

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 22. apríla 2008
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva za rozpočtový rok 2006
   (2009/223/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva za rozpočtový rok 2006 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami agentúry (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. februára 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (4), a najmä na jeho článok 60,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A6-0118/2008),

               1.

               udeľuje výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva absolutórium za plnenie rozpočtu agentúry za rozpočtový rok 2006;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, postúpil výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            Generálny tajomník

         Harald RØMER

      (1)  Ú. v. EÚ C 261, 31.10.2007, s. 16.

      (2)  Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 47.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 79, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               31.3.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 88/202

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 22. apríla 2008
   s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva za rozpočtový rok 2006
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva za rozpočtový rok 2006 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami agentúry (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. februára 2008 (5843/2008 – C6-0084/2008),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (4), a najmä na jeho článok 60,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A6-0118/2008),

               A.

               keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal dostatočné záruky o tom, že účtovná závierka za rozpočtový rok 2006 poskytuje spoľahlivé informácie a že príslušné transakcie sú zákonné a správne;

               B.

               keďže 24. apríla 2007 Európsky parlament udelil výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva absolutórium za plnenie rozpočtu agentúry za rozpočtový rok 2005 (6) a v uznesení, ktoré je súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, Európsky parlament okrem iného:

                           —

                           konštatoval nízku úroveň plnenia viazaných a výdavkových rozpočtových prostriedkov (69 %, resp. 32 %), čo sa týka prevádzkových výdavkov, a vysoký objem zrušených rozpočtových prostriedkov prenesených z predchádzajúceho roku,

                           —

                           konštatoval, že hoci sa to v rozpočtových pravidlách agentúry predpokladá, nebolo zavedené riadenie podľa činností v súlade s postupom použitým vo všeobecnom rozpočte, ktorého cieľom je zlepšiť monitorovanie výkonnosti,

                           —

                           vyslovil poľutovanie na tým, že správna rada neschválila minimálne normy vnútornej kontroly do konca roka 2005 a že agentúra na konci roka 2005 ešte stále nemala systém, ktorý by zabezpečoval, že poplatky, ktoré účtuje klientom za poskytnuté služby, budú stačiť na pokrytie nákladov na tieto služby;

   Všeobecné body, ktoré sa týkajú horizontálnych otázok agentúr EÚ a majú tak význam aj pre udeľovanie absolutória každej jednotlivej agentúre

               1.

               konštatuje, že rozpočty 24 agentúr a ostatných orgánov, ktorých audit vykonal Dvor audítorov, predstavovali spolu 1 080,5 milióna EUR v roku 2006 [pričom najvyšší rozpočet mala Európska agentúra pre obnovu, a to 271 miliónov EUR, a najmenší vo výške 5 miliónov EUR mala Európska policajná akadémia (CEPOL)];

               2.

               poukazuje na to, že zoznam vonkajších orgánov EÚ, ktoré podliehajú auditu a udeľovaniu absolutória, obsahuje nielen tradičné regulačné agentúry, ale aj výkonné agentúry zriadené na vykonávanie konkrétnych programov, a v blízkej budúcnosti sa rozšíri o spoločné podniky založené v rámci verejno-súkromných partnerstiev (spoločné technologické iniciatívy);

               3.

               v súvislosti s postupom v Európskom parlamente poznamenáva, že počet agentúr podliehajúcich udeľovaniu absolutória sa vyvíjal takto: rozpočtový rok 2000: 8; 2001: 10; 2002: 11; 2003: 14; 2004: 14; 2005: 16; 2006: 20 regulačných agentúr a 2 výkonné agentúry (okrem 2 agentúr, v ktorých vykonáva audit Dvor audítorov, ale podliehajú vnútornému postupu udeľovania absolutória);

               4.

               preto uzatvára, že audit/postup udeľovania absolutória sa stal ťažkopádny a neúmerný v porovnaní s pomernou veľkosťou rozpočtov agentúr/ostatných orgánov; poveruje príslušný výbor, aby dôkladne prehodnotil postup udeľovania absolutória v súvislosti s agentúrami a ostatnými orgánmi s cieľom navrhnúť jednoduchší a racionálnejší prístup vzhľadom na rastúci počet orgánov, z ktorých každý bude v nasledujúcich rokoch potrebovať osobitnú správu pre udelenie absolutória;

         Zásadné pripomienky

               5.

               požaduje, aby Komisia pred zriadením novej agentúry alebo reformou existujúcej agentúry poskytla jasné vysvetlenia v súvislosti s týmito otázkami: druh agentúry, ciele agentúry, vnútorná riadiaca štruktúra, produkty, služby, kľúčové operácie, cieľová skupina, zákazníci a zainteresované strany agentúry, formálny vzťah s vonkajšími aktérmi, rozpočtová zodpovednosť, finančné plánovanie, zamestnanci a personálna politika;

               6.

               požaduje, aby sa každá agentúra riadila ročnou výkonnostnou dohodou, ktorú vypracuje agentúra a príslušné generálne riaditeľstvo a ktorá by mala obsahovať hlavné ciele na nasledujúci rok, finančný rámec a jasné ukazovatele na meranie výkonnosti;

               7.

               požaduje, aby Dvor audítorov alebo iný nezávislý audítor pravidelne (a na základe ad hoc) kontroloval výkonnosť agentúr; domnieva sa, že kontrola by sa nemala obmedzovať iba na tradičné prvky finančného hospodárenia a riadneho využívania verejných financií, ale mala by sa zameriavať aj na účinnosť a efektivitu administratívy a mala by obsahovať hodnotenie finančného hospodárenia každej agentúry;

               8.

               zastáva názor, že v prípade agentúr, ktoré sústavne nadhodnocujú svoje rozpočtové potreby, by sa malo uskutočniť technické zníženie na základe voľných pracovných miest; domnieva sa, že v dlhodobom horizonte to povedie k nižším pripísaným príjmom pre agentúry, a tým aj k nižším administratívnym nákladom;

               9.

               konštatuje, že vážnym problémom je skutočnosť, že viacero agentúr je kritizovaných za nedodržiavanie pravidiel o verejnom obstarávaní, nariadenia o rozpočtových pravidlách, služobného poriadku a pod.; domnieva sa, že hlavným dôvodom je skutočnosť, že väčšina nariadení, aj nariadenie o rozpočtových pravidlách, je vypracovaných pre väčšie inštitúcie a že väčšina malých agentúr nemá kritickú veľkosť na to, aby sa vedela vyrovnať s týmito regulačnými požiadavkami; preto žiada Komisiu, aby hľadala urýchlené riešenie zvýšenia efektívnosti zoskupením administratívnych funkcií rôznych agentúr dohromady s cieľom dosiahnuť túto kritickú veľkosť (s prihliadnutím na nutné zmeny v základných právnych predpisoch upravujúcich činnosť agentúr a ich rozpočtovú nezávislosť) alebo rýchlo vypracovala osobitné pravidlá pre agentúry (najmä vykonávacie pravidlá pre agentúry), ktoré im umožnia dosiahnuť plný súlad s požiadavkami;

               10.

               nalieha na Komisiu, aby pri zostavovaní predbežného návrhu rozpočtu prihliadala na výsledky plnenia rozpočtu jednotlivých agentúr v predchádzajúcich rokoch, a to najmä v roku n – 1, a v súlade s tým upravila rozpočet, ktorý príslušná agentúra žiada; vyzýva príslušný výbor, aby rešpektoval túto úpravu, a v prípade, že to neurobí Komisia, sám upravil príslušný rozpočet na realistickú úroveň zladením absorpčnej a implementačnej schopnosti príslušnej agentúry;

               11.

               pripomína svoje rozhodnutie o udelení absolutória za rozpočtový rok 2005, v ktorom vyzval Komisiu na predkladanie štúdie o pridanej hodnote každej jestvujúcej agentúry každých päť rokov; vyzýva všetky dotknuté inštitúcie, aby v prípade negatívneho hodnotenia prínosu určitej agentúry prijali potrebné kroky a upravili pôsobnosť tejto agentúry alebo ju zrušili; konštatuje, že v roku 2007 Komisia nevykonala ani jedno hodnotenie; trvá na tom, že Komisia by mala predložiť najmenej päť takýchto hodnotení pred rozhodnutím o udelení absolutória za rozpočtový rok 2007 a začať s najstaršími agentúrami;

               12.

               domnieva sa, že odporúčania Dvora audítorov by sa mali vykonávať čo najskôr a že objem dotácií vyplácaných agentúram by sa mal zladiť s ich skutočnými finančnými potrebami; ďalej sa domnieva, že zmeny a doplnenia všeobecného nariadenia o rozpočtových pravidlách by sa mali začleniť do rámcového nariadenia o rozpočtových pravidlách agentúr a do ich rôznych špecifických nariadení o rozpočtových pravidlách;

         Prezentácia oznamovaných údajov

               13.

               konštatuje, že neexistuje štandardný prístup agentúr týkajúci sa prezentácie ich činností v príslušnom rozpočtovom roku a ich účtovných závierok a správ o rozpočtovom a finančnom hospodárení a otázky, či by vyhlásenie o vierohodnosti mal vypracovať riaditeľ agentúry; poznamenáva, že nie všetky agentúry jasne rozlišujú medzi: a) prezentáciou činnosti agentúry verejnosti a b) technickým informovaním o rozpočtovom a finančnom hospodárení;

               14.

               konštatuje, že hoci v obvyklých pokynoch Komisie týkajúcich sa prípravy správ o činnosti sa výslovne nevyžaduje, aby agentúra vypracovala vyhlásenie o vierohodnosti, mnohí riaditelia jednako vypracovali takéto vyhlásenie za rok 2006, v jednom prípade vrátane dôležitej výhrady;

               15.

               pripomína odsek 26 svojho uznesenia z 12. apríla 2005 (7) obsahujúci výzvu riaditeľom agentúr, aby odteraz k výročným správam o činnosti, ktoré sa predkladajú spolu s finančnými údajmi a údajmi o hospodárení, pripájali vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a správnosti transakcií, podobné vyhláseniam, ktoré podpisujú generálni riaditelia Komisie;

               16.

               žiada Komisiu, aby podľa toho zmenila svoje obvyklé pokyny agentúram;

               17.

               ďalej navrhuje, aby Komisia spolupracovala s agentúrami na vytvorení harmonizovaného modelu, ktorý sa bude vzťahovať na všetky agentúry a iné orgány a ktorý bude jasne rozlišovať:

                           —

                           výročnú správu určenú pre široké publikum, ktorá sa týka operácií, činnosti a dosiahnutých výsledkov orgánu,

                           —

                           účtovné závierky a správu o plnení rozpočtu,

                           —

                           správu o činnosti, ktorá vychádza zo správ o činnosti predkladaných generálnymi riaditeľmi Komisie,

                           —

                           vyhlásenie o vierohodnosti podpísané riaditeľom orgánu spolu so všetkými výhradami alebo pripomienkami, v prípade ktorých sa domnieva, že je vhodné na ne upozorniť orgán, ktorý udeľuje absolutórium;

         Všeobecné zistenia Dvora audítorov

               18.

               berie na vedomie zistenie Dvora audítorov [výročná správa, odsek 10.29 (8)], že Komisia vypláca dotácie agentúram z rozpočtu Spoločenstva na základe odhadu potreby finančných prostriedkov, ktorý nie je dostatočne odôvodnený, a že to spolu s objemom prenesených rozpočtových prostriedkov vedie k tomu, že agentúry majú značne vysoké hotovostné zostatky; ďalej berie na vedomie odporúčanie Dvora audítorov, aby sa dotácie vyplácali agentúram v takej výške, ktorá je v súlade s ich skutočnou potrebou finančných prostriedkov;

               19.

               konštatuje, že na konci roka 2006 nebol účtovný systém ABAC zavedený v 14 agentúrach (výročná správa, poznámka pod čiarou k odseku 10.31);

               20.

               berie na vedomie poznámku Dvora audítorov (výročná správa, odsek 1.25) týkajúcu sa nákladov budúcich období na nevyčerpanú riadnu dovolenku, ktoré účtujú niektoré agentúry; zdôrazňuje, že Dvor audítorov vyslovil svoje vyhlásenie o vierohodnosti s výhradou v prípade troch agentúr [Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania (Cedefop), CEPOL a Európska železničná agentúra] za rozpočtový rok 2006 (2005: Cedefop, Európsky úrad pre bezpečnosť potravín, Európska agentúra pre obnovu);

         Vnútorný audit

               21.

               pripomína, že v súlade s článkom 185 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách vnútorný audítor Komisie je aj vnútorným audítorom regulačných agentúr, ktoré dostávajú dotácie z rozpočtu EÚ; poukazuje na to, že vnútorný audítor predkladá správy správnej rade a riaditeľovi každej agentúry;

               22.

               upriamuje pozornosť na výhradu uvedenú vo výročnej správe o činnosti vnútorného audítora za rok 2006:
               „Vnútorný audítor Komisie nedokázal riadne plniť svoje povinnosti udelené článkom 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách ako vnútorný audítor orgánov Spoločenstva z dôvodu nedostatočných personálnych zdrojov.“;

               23.

               berie však na vedomie pripomienku vnútorného audítora v jeho správe o činnosti za rok 2006, že od roku 2007 bude Komisia prideľovať dodatočné personálne zdroje útvaru vnútorného auditu (IAS) a všetky činné regulačné agentúry budú každoročne podliehať vnútornému auditu;

               24.

               berie na vedomie rastúci počet regulačných a výkonných agentúr a spoločných podnikov, v ktorých IAS musí vykonávať audit podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách; žiada Komisiu, aby informovala príslušný výbor Európskeho parlamentu, či personálne zdroje, ktoré bude mať IAS k dispozícii, budú v nasledujúcich rokoch stačiť na vykonávanie každoročného auditu všetkých týchto orgánov;

               25.

               poznamenáva, že v článku 72 ods. 5 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002 sa vyžaduje, aby každá agentúra každoročne predkladala orgánu, ktorý udeľuje absolutórium, a Komisii správu vypracovanú jej riaditeľom, v ktorej zhrnie počet a typ vnútorných auditov vykonaných vnútorným audítorom, navrhované odporúčania a opatrenia prijaté na základe týchto odporúčaní; žiada agentúry, aby uvádzali, či sa tak stalo, a ak áno, ako;

               26.

               s ohľadom na schopnosti vnútorného auditu, najmä vo vzťahu k malým agentúram, berie na vedomie návrh vnútorného audítora predložený príslušnému výboru Európskeho parlamentu 14. septembra 2006, podľa ktorého by malé agentúry mali mať povolenie na nákup služieb vnútorného auditu v súkromnom sektore;

         Hodnotenie agentúr

               27.

               pripomína spoločné stanovisko Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (9) prerokované počas zmierovacieho konania pred Radou ECOFIN o rozpočte z 13. júla 2007, požadujúce: i) zoznam agentúr, ktoré Komisia mieni vyhodnotiť, a ii) zoznam už vyhodnotených agentúr spolu so súhrnom hlavných zistení;

         Disciplinárne konanie

               28.

               konštatuje, že jednotlivé agentúry majú pre svoju veľkosť ťažkosti s vytvorením disciplinárnych rád ad hoc zložených zo zamestnancov v primeranom pracovnom zaradení a že vyšetrovací a disciplinárny úrad Komisie (IDOC) nezodpovedá za agentúry; vyzýva agentúry, aby posúdili vytvorenie medziagentúrnej disciplinárnej rady;

         Návrh medziinštitucionálnej dohody

               29.

               pripomína návrh medziinštitucionálnej dohody o operačnom rámci pre európske regulačné agentúry, ktorý predložila Komisia [KOM(2005) 59], na základe ktorej by sa mohol vypracovať horizontálny rámec na vytváranie, štruktúru, fungovanie, hodnotenie a kontrolu európskych regulačných agentúr; konštatuje, že návrh predstavuje užitočnú iniciatívu v úsilí o racionalizáciu zriaďovania a prevádzky agentúr; berie na vedomie stanovisko Komisie v jej súhrnnej správe za rok 2006 [odsek 3.1, KOM(2007) 274], že hoci sa rokovania prerušili po uverejnení uvedeného návrhu, diskusie o podstate sa v Rade obnovili koncom roka 2006; vyjadruje poľutovanie nad tým, že nebolo možné dosiahnuť ďalší pokrok smerom k prijatiu;

               30.

               víta preto záväzok Komisie na predloženie oznámenia počas roka 2008 o budúcnosti regulačných agentúr;

         Samofinancované agentúry

               31.

               pripomína, že v prípade oboch agentúr, ktoré sa samofinancujú, udeľuje riaditeľovi absolutórium správna rada; konštatuje, že obe majú významné akumulované prebytky z príjmov z poplatkov prenesených z predchádzajúcich rokov:

                           —

                           prostriedky v hotovosti Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu a ich ekvivalenty: 281 miliónov EUR (10),

                           —

                           prostriedky v hotovosti Úradu Spoločenstva pre odrody rastlín a ich ekvivalenty: 18 miliónov EUR (11);

         Osobitné body

               32.

               berie na vedomie zistenie Dvora audítorov v správe za rok 2006, že na konci roka 2006 predstavovali prenesené rozpočtové prostriedky v hlave II (administratívne výdavky) približne 40 % záväzkov a v hlave III (nediferencované administratívne výdavky) približne 50 % a že v týchto istých hlavách bolo zrušených viac ako 15 % prostriedkov;

               33.

               berie na vedomie odpoveď agentúry, že úroveň prenesených prostriedkov bola v roku 2006 vysoká, lebo agentúra potrebovala externalizovať viac než polovicu svojej práce na národné agentúry letectva členských štátov a značnú časť faktúr do konca roka nedostala;

               34.

               vyjadruje obavy z ďalšieho zistenia Dvora audítorov, že za certifikačné činnosti agentúry v roku 2006 jej analytický nákladový systém preukázal náklady vo výške približne 48 miliónov EUR v porovnaní s príjmami vo výške približne 35 miliónov EUR;

               35.

               konštatuje, že agentúra mala zo všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2006 k dispozícii 31,9 milióna EUR viazaných a výdavkových rozpočtových prostriedkov;

               36.

               berie na vedomie, že Dvor audítorov trvá na tom, aby agentúra v spolupráci s Komisiou preverila súčasnú štruktúru poplatkov, aby sa zaručila oprávnenosť nákladov agentúry za certifikáciu a ich krytie poplatkami;

               37.

               vyzýva agentúru a Komisiu, aby preskúmali štruktúru poplatkov vyberaných agentúrou s cieľom uviesť do rovnováhy náklady a príjmy v súvislosti s certifikačnými činnosťami;

               38.

               berie na vedomie odpoveď agentúry, že nariadenie o poplatkoch a platbách [nariadenie Komisie (ES) č. 593/2007 (12)], ktoré nadobudlo účinnosť 1. júna 2007, by malo vytvoriť dostatok príjmov na pokrytie nákladov certifikačných činností;

               39.

               poukazuje na to, že v súvahe agentúry krátkodobé pohľadávky dosiahli výšku približne 14 miliónov EUR, z ktorých bolo 20 % starších ako tri mesiace; vyzýva agentúru, aby implementovala efektívny systém riadenia pohľadávok vrátane možnosti úročenia oneskorených platieb;

               40.

               na základe ročnej uzávierky konštatuje, že ako výsledok rozpočtového hospodárenia za rok 2006 sa zaznamenalo 5,05 milióna EUR ako dlh, ktorý treba nahradiť Komisii;

               41.

               berie na vedomie vyhlásenie povoľujúceho úradníka vo vyhlásení o vierohodnosti, že od auditu IAS v júli 2006 sa prijali príslušné opatrenia na zohľadnenie hlavných odporúčaní auditu;

               42.

               berie na vedomie vyhlásenie vo výročnej správe agentúry o činnosti, že neistota ovplyvňujúca prevádzkový rozpočet agentúry pretrvávala najmä z dôvodu nízkych príjmov z poplatkov a platieb; deficit pokryli príspevky Komisie, ale malo to dôsledky pre činnosti agentúry financované z týchto príspevkov;

               43.

               konštatuje však, že v roku 2006 mala agentúra značné množstvo neobsadených pracovných miest v platových triedach AD 6 a AD 7.

      (1)  Ú. v. EÚ C 261, 31.10.2007, s. 16.

      (2)  Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 47.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 79, 19.3.2008, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Ú. v. EÚ L 187, 15.7.2008, s. 156.

      (7)  Uznesenie Európskeho parlamentu obsahujúce pripomienky k rozhodnutiu o udelení absolutória na plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie za rozpočtový rok 2003 výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (Ú. v. EÚ L 196, 27.7.2005, s. 145).

      (8)  Ú. v. EÚ C 273, 15.11.2007, s. 1.

      (9)  Dokument Rady DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Zdroj: Správa o overení ročnej účtovnej závierky Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami úradu (Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 141).

      (11)  Zdroj: Správa o overení ročnej účtovnej závierky Úradu Spoločenstva pre odrody rastlín za rozpočtový rok 2006 spolu s odpoveďami úradu (Ú. v. EÚ C 309, 19.12.2007, s. 135).

      (12)  Ú. v. EÚ L 140, 1.6.2007, s. 3.


title: Rozhodnutie Komisie z 13. januára 2017 o vymenovaní niektorých členov vedeckej rady Európskej rady pre výskum

text:
               14.1.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 13/2

         ROZHODNUTIE KOMISIE
   z 13. januára 2017
   o vymenovaní niektorých členov vedeckej rady Európskej rady pre výskum
   (2017/C 13/02)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/743/EÚ z 3. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje osobitný program na vykonávanie programu Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a ktorým sa zrušujú rozhodnutia 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES (1), a najmä jeho článok 7 ods. 1,
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutím C(2013) 8915 (2) [následne zmeneným rozhodnutím C(2015) 58 (3)] Komisia zriadila Európsku radu pre výskum (ďalej len „ERC“) na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 ako prostriedok vykonávania opatrení v rámci časti I „Excelentná veda“ týkajúcich sa osobitného cieľa „Európska rada pre výskum (ERC)“ uvedeného v článku 3 ods. 1 písm. a) rozhodnutia 2013/743/EÚ.

               (2)

               ERC sa skladá z nezávislej vedeckej rady stanovenej článkom 7 rozhodnutia 2013/743/EÚ a špecializovanej realizačnej štruktúry stanovenej v článku 8 uvedeného rozhodnutia.

               (3)

               V zmysle článku 2 ods. 1 rozhodnutia C(2013) 8915 pozostáva vedecká rada z predsedu ERC a 21 členov.

               (4)

               V zmysle článku 7 ods. 1 tretieho pododseku rozhodnutia 2013/743/EÚ sú členovia vedeckej rady vymenúvaní na funkčné obdobie maximálne štyroch rokov, ktoré je možné jedenkrát obnoviť. Mali by byť vymenovaní takým spôsobom, aby sa zaručila kontinuita práce vedeckej rady.

               (5)

               Druhé funkčné obdobie jedného člena vedeckej rady sa skončí,

               (6)

               Prvé funkčné obdobie siedmich členov vedeckej rady sa skončí a tri sa neobnovia,

               (7)

               V zmysle článku 7 ods. 1 druhého pododseku rozhodnutia Rady 2013/743/EÚ vymenúva členov vedeckej rady Komisia na základe nezávislého a transparentného postupu na ich určenie, na ktorom sa dohodne vedecká rada a ktorý zahŕňa konzultáciu s vedeckou obcou a predloženie správy Európskemu parlamentu a Rade. Na tento účel bola zriadená stála výberová komisia Európskej rady pre výskum, ktorá má vyberať členov vedeckej rady. Výberová komisia postúpila Komisii odporúčania na vymenovanie štyroch nových členov vedeckej rady a na obnovenie funkčného obdobia štyroch členov vedeckej rady, ktoré Komisia prijala,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Profesorka Paola BOVOLENTA sa vymenúva za členku vedeckej rady ERC na prvé funkčné obdobie, ktoré sa skončí 31. decembra 2020.
   Profesorka Eveline CRONE sa vymenúva za členku vedeckej rady ERC na prvé funkčné obdobie, ktoré sa začína 1. apríla 2017 a skončí sa 31. decembra 2020.
   Profesor Andrzej JAJSZCZYK sa vymenúva za člena vedeckej rady ERC na prvé funkčné obdobie, ktoré sa skončí 31. decembra 2020.
   Profesor Giulio SUPERTI-FURGA sa vymenúva za člena vedeckej rady ERC na prvé funkčné obdobie, ktoré sa skončí 31. decembra 2020.
   Profesor Klaus BOCK sa vymenúva za člena vedeckej rady ERC na druhé funkčné obdobie, ktoré sa skončí 31. decembra 2018.
   Profesorka Athene DONALD sa vymenúva za členku vedeckej rady ERC na druhé funkčné obdobie, ktoré sa skončí 31. decembra 2018.
   Profesorka Eva KONDOROSI sa vymenúva za členku vedeckej rady ERC na druhé funkčné obdobie, ktoré sa skončí 31. decembra 2018.
   Profesorka Reinhilde VEUGELERS sa vymenúva za členku vedeckej rady ERC na druhé funkčné obdobie, ktoré sa skončí 31. decembra 2018.
   Článok 2
   Členovia vedeckej rady ERC sú uvedení v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 2017.

      V Bruseli 13. januára 2017

            Za Komisiu

         Carlos MOEDAS

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 347, 31.12.2011, s. 965.

      (2)  Rozhodnutie Komisie C(2013) 8915 z 12. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje Európska rada pre výskum (Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 23).

      (3)  Rozhodnutie Komisie C(2015) 58 zo 17. februára 2015, ktorým sa mení rozhodnutie C(2013) 8915, ktorým sa zriaďuje Európska rada pre výskum (Ú. v. EÚ C 58, 18.2.2015, s. 3).

      PRÍLOHA
      Členovia vedeckej rady ERC

                  Meno a inštitúcia

                  Koniec funkčného obdobia

                  Klaus BOCK, Dánska národná nadácia pre výskum

                  31. decembra 2018

                  Paola BOVOLENTA, Universidad Autónoma de Madrid

                  31. decembra 2020

                  Margaret BUCKINGHAM, Pasteurov inštitút, Paríž

                  30. júna 2019

                  Christopher CLARK, Cambridgeská univerzita

                  31. decembra 2019

                  Eveline CRONE, Univerzita v Leidene

                  31. decembra 2020

                  Athene DONALD, Cambridgeská univerzita

                  31. decembra 2018

                  Andrzej JAJSZCZYK, AGH Vedecká a technická univerzita, Krakow

                  31. decembra 2020

                  Tomáš JUNGWIRTH, Akadémia vied Českej republiky

                  31. decembra 2018

                  Éva KONDOROSI, Maďarská akadémia vied

                  31. decembra 2018

                  Michael KRAMER, Inštitút Maxa Plancka pre rádioastronómiu, Bonn

                  30. júna 2019

                  Kurt MEHLHORN, Inštitút Maxa Plancka pre informatiku, Saarbrücken

                  30. júna 2020

                  Barbara ROMANOWICZ, Seizmologické laboratórium v Berkeley

                  31. decembra 2019

                  Nils Christian STENSETH, Osloská univerzita

                  31. decembra 2017

                  Martin STOKHOF, Amsterdamská univerzita

                  31. decembra 2017

                  Giulio SUPERTI-FURGA, Výskumné centrum molekulárnej medicíny rakúskej akadémie vied

                  31. decembra 2020

                  Nektarios TAVERNARAKIS, Inštitút molekulárnej biológie a biotechnológie, Nadácia pre výskum a technológiu – Hellas

                  30. júna 2020

                  Janet THORNTON, Európsky inštitút bioinformatiky (EMBL-EBI), Európske laboratórium molekulárnej biológie

                  31. decembra 2018

                  Isabelle VERNOS, Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (Katalánsky inštitút výskumu a pokročilých štúdií), Barcelona

                  30. júna 2019

                  Reinhilde VEUGELERS, Katolícka univerzita v Leuvene

                  31. decembra 2018

                  Michel WIEVIORKA, Centrum pre sociologické analýzy a intervencie, Paríž

                  31. decembra 2017

                  Fabio ZWIRNER, Padovská univerzita

                  31. decembra 2018


title: Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2017/102 z 11. januára 2017, ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/5 o vykonávaní programu nákupu cenných papierov krytých aktívami (ECB/2017/3)

text:
               20.1.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 16/55

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY (EÚ) 2017/102
   z 11. januára 2017,
   ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/5 o vykonávaní programu nákupu cenných papierov krytých aktívami (ECB/2017/3)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 127 ods. 2 prvú zarážku,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 12.1 druhý pododsek v spojení s článkom 3.1 prvou zarážkou a článkom 18.1,
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutím Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/5 (ECB/2014/45) (1) sa zaviedol program nákupu cenných papierov krytých aktívam (asset-backed securities purchase programme – ABSPP). ABSPP je spolu s tretím programom nákupu krytých dlhopisov, programom nákupu aktív verejného sektora na sekundárnom trhu a programom nákupu cenných papierov podnikového sektora súčasťou rozšíreného programu nákupu aktív (APP). Cieľom APP je ešte viac zlepšiť transmisiu menovej politiky, uľahčiť poskytovanie úverov hospodárstvu eurozóny, uvoľniť úverové podmienky pre domácnosti a firmy a pomôcť vrátiť mieru inflácie na úroveň tesne pod 2 % v strednodobom horizonte v súlade s primárnym cieľom Európskej centrálnej banky (ECB) udržiavať cenovú stabilitu.

               (2)

               Nákup aktív v rámci APP je primeraným opatrením na zmiernenie rizík výhľadu cenového vývoja, pretože ešte viac uvoľní menové a finančné podmienky vrátane podmienok poskytovania úverov nefinančným korporáciám a domácnostiam v eurozóne, a tým podporí súhrnnú spotrebu a investičné výdavky v eurozóne a v konečnom dôsledku podporí návrat miery inflácie na úroveň tesne pod 2 % v strednodobom horizonte. APP je v plnom rozsahu v súlade s povinnosťami centrálnych bánk podľa zmlúv, vrátane zákazu menového financovania, a nenarúša fungovanie Eurosystému v súlade so zásadou otvoreného trhového hospodárstva s voľnou súťažou.

               (3)

               Rada guvernérov 8. decembra 2016 v súlade so svojím mandátom na zabezpečenie cenovej stability rozhodla za účelom dosiahnutia cieľov APP upraviť niektoré jeho prvky. Tieto úpravy sú v súlade s mandátom Rady guvernérov v oblasti menovej politiky, v plnom rozsahu v súlade s povinnosťami centrálnych bánk podľa zmlúv a náležite zohľadňujú otázky spojené s riadením rizík.

               (4)

               Konkrétne by sa mal zamýšľaný časový horizont nákupov v rámci APP predĺžiť do konca decembra 2017 alebo v prípade potreby na ešte dlhšiu dobu, a v každom prípade až kým Rada guvernérov nezistí, že sa vývoj inflácie udržateľne upravil, čo je v súlade s cieľom dosiahnuť mieru inflácie na úrovni tesne pod 2 % v strednodobom horizonte.

               (5)

               Likvidita dodaná trhu prostredníctvom kombinovaných mesačných nákupov v rámci APP by mala naďalej do konca marca 2017 dosahovať objem 80 miliárd EUR. Od apríla 2017 by mali kombinované mesačné nákupy v rámci APP pokračovať v objeme 60 miliárd EUR do konca decembra 2017 alebo v prípade potreby na ešte dlhšiu dobu, a v každom prípade až kým Rada guvernérov nezistí, že sa vývoj inflácie udržateľne upravil v súlade s jej inflačným cieľom. Ak medzitým dôjde k zhoršeniu výhľadu vývoja alebo ak finančné podmienky prestanú zodpovedať ďalšiemu napredovaniu k udržateľnej úprave vývoja inflácie, má Rada guvernérov v úmysle zväčšiť rozsah programu a/alebo predĺžiť jeho trvanie.

               (6)

               S cieľom zabezpečiť pokračovanie plynulého uskutočňovania nákupov v rámci APP počas zamýšľaného časového horizontu by sa mali navyše v nevyhnutnom rozsahu povoliť nákupy cenných papierov v rámci APP s výnosom do splatnosti nižším ako sadzba jednodňovej sterilizačnej operácie ECB.

               (7)

               Preto by sa rozhodnutie (EÚ) 2015/5 (ECB/2014/45) malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Zmena
   V článku 2 rozhodnutia (EÚ) 2015/5 (ECB/2014/45) sa dopĺňa tento bod 10:

                  „(10)

                  Je dovolené nakupovať nominálne ABS s negatívnym výnosom do splatnosti (alebo najnižším možným výnosom) rovnajúcim sa sadzbe jednodňovej sterilizačnej operácie alebo prevyšujúcim túto sadzbu. Nominálne ABS s negatívnym výnosom do splatnosti (alebo najnižším možným výnosom) nižším ako sadzba jednodňovej sterilizačnej operácie je dovolené nakupovať v nevyhnutnom rozsahu.“.

   Článok 2
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 13. januára 2017.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 11. januára 2017

            Za Radu guvernérov ECB

            prezident ECB

         Mario DRAGHI

      (1)  Rozhodnutie Európskej centrálnej banky (EÚ) 2015/5 z 19. novembra 2014 o vykonávaní programu nákupu cenných papierov krytých aktívami (ECB/2014/45) (Ú. v. EÚ L 1, 6.1.2015, s. 4).


title: 2004/929/ES: Rozhodnutie Komisie z 22. decembra 2004, ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. februára, 1. marca, 1. apríla, 1. mája a 1. júna 2004 na odmeňovanie úradníkov, zmluvných zamestnancov a dočasných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách a časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v 10 nových členských štátoch najviac počas 15 mesiacov od pristúpenia

text:
               31.12.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 396/49

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   z 22. decembra 2004,
   ktorým sa upravujú opravné koeficienty uplatniteľné od 1. februára, 1. marca, 1. apríla, 1. mája a 1. júna 2004 na odmeňovanie úradníkov, zmluvných zamestnancov a dočasných zamestnancov Európskych spoločenstiev pracujúcich v tretích krajinách a časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v 10 nových členských štátoch najviac počas 15 mesiacov od pristúpenia
   (2004/929/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na Služobný poriadok úradníkov Európskych spoločenstiev a podmienky zamestnania ostatných zamestnancov spoločenstiev, ustanovené v nariadení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1), a najmä na prvý pododsek článku 13 jeho prílohy X,
   so zreteľom na Zmluvu o pristúpení 10 nových členských štátov, najmä na jej článok 33 ods. 4,
   keďže:

               (1)

               Nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1785/2004 (2) sa naposledy stanovili, v súlade s pôvodným služobným poriadkom, na základe prvého pododseku článku 13 prílohy X uvedeného poriadku, opravné koeficienty, ktoré sa uplatňujú od 1. januára 2004 na odmeny vyplácané v miestnej mene úradníkom Európskych spoločenstiev pracujúcim v tretích krajinách.

               (2)

               V súlade s druhým pododsekom článku 13 prílohy X k služobnému poriadku je vhodné upraviť niektoré opravné koeficienty od 1. februára, 1. marca, 1. mája a 1. júna 2004, keďže vzhľadom na štatistické údaje, ktoré vlastní Komisia, sa zmena životných nákladov, meraná podľa opravného koeficientu a zodpovedajúceho menového kurzu, ukázala pre niektoré tretie krajiny vyššia ako 5 % od ich posledného stanovenia alebo úpravy,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   S účinnosťou od 1. februára, 1. marca, 1. apríla, 1. mája a 1. júna 2004, sa opravné koeficienty uplatniteľné na odmeny vyplácané v miestnej mene úradníkom, zmluvným pracovníkom a dočasným pracovníkom Európskych spoločenstiev pracujúcim v tretích krajinách a časti úradníkov, ktorí vykonávajú funkciu v desiatich nových členských štátoch najviac počas 15 mesiacov od pristúpenia, upravujú podľa prílohy.
   Menové kurzy použité na výpočet týchto odmien sú stanovené v súlade s pravidlami na vykonávanie finančného nariadenia a zodpovedajú dátumu uvedenému v prvom pododseku.

      V Bruseli 22. decembra 2004

            Za Komisiu

         Benita FERRERO-WALDNER

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 857/2004 (Ú. v. EÚ L 161, 30.4.2004, s. 11).

      (2)  Ú. v. EÚ L 317, 16.10.2004, s. 1.

      PRÍLOHA

                  Miesta určenia

                  Opravný koeficient
                  február 2004

                  Dominikánska republika

                  33,1

                  Surinam

                  49,3

                  Zimbabwe

                  31,9

                  Miesta určenia

                  Opravný koeficient
                  marec 2004

                  Dominikánska republika

                  38,9

                  Zimbabwe

                  33,5

                  Miesta určenia

                  Opravný koeficient
                  apríl 2004

                  Dominikánska republika

                  43,8

                  Sierra Leone

                  65,6

                  Zimbabwe

                  38,7

                  Miesta určenia

                  Opravný koeficient
                  máj 2004

                  Gruzínsko

                  87,4

                  Malawi

                  71,6

                  Dominikánska republika

                  48,6

                  Zimbabwe

                  42,9

                  Miesta určenia

                  Opravný koeficient
                  jún 2004

                  Kazachstan

                  94,0

                  Dominikánska republika

                  46,4

                  Sierra Leone

                  71,0

                  Zimbabwe

                  44,7


title: 2011/256/EÚ: Rozhodnutie Rady z  11. apríla 2011 o podpise Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Argentínskou republikou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii, v mene Európskej únie

text:
               29.4.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 110/13

         ROZHODNUTIE RADY
   z 11. apríla 2011
   o podpise Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Argentínskou republikou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii, v mene Európskej únie
   (2011/256/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 5,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada 29. januára 2007 poverila Komisiu, aby v rámci pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii začala rokovania s určitými ďalšími členmi Svetovej obchodnej organizácie v zmysle článku XXIV ods. 6 Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994.

               (2)

               Komisia viedla rokovania v rámci rokovacích smerníc prijatých Radou.

               (3)

               Tieto rokovania sa uzatvorili a Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Argentínskou republikou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii („dohoda“), bola parafovaná 22. septembra 2010.

               (4)

               Dohoda by sa mala podpísať,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje podpis Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Argentínskou republikou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii („dohoda“), s výhradou uzavretia dohody (1).
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Únie.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 11. apríla 2011

            Za Radu

            predseda

         PINTÉR S.

      (1)  Text dohody sa uverejní spolu s rozhodnutím o jej uzavretí.


title: Rozhodnutie Rady z  18. júna 2012 , ktorým sa vymenúva polovica členov správnej rady Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín a mení a dopĺňa rozhodnutie z  24. júna 2010

text:
               30.6.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 192/1

         ROZHODNUTIE RADY
   z 18. júna 2012,
   ktorým sa vymenúva polovica členov správnej rady Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín a mení a dopĺňa rozhodnutie z 24. júna 2010
   2012/C 192/01
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (1), a najmä na jeho článok 25 ods. 1,
   so zreteľom na zoznam kandidátov, ktorý Rade predložila Európska komisia,
   so zreteľom na stanoviská Európskeho parlamentu,
   keďže:

               (1)

               Je mimoriadne dôležité zabezpečiť nezávislosť, vysokú vedeckú kvalitu, transparentnosť a efektívnosť Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA). Nevyhnutnou je tiež spolupráca s členskými štátmi.

               (2)

               Funkčné obdobie polovice členov správnej rady EFSA sa skončí 30. júna 2012. Traja z týchto členov pochádzajú z organizácií zastupujúcich spotrebiteľské záujmy a iné záujmy v potravinovom reťazci.

               (3)

               Preskúmal sa zoznam, ktorý predložila Komisia, s cieľom vymenovať sedem nových členov správnej rady EFSA na základe dokumentácie poskytnutej Komisiou a na základe stanovísk Európskeho parlamentu. Cieľom je zabezpečiť čo najvyššiu kompetentnosť, široký rozsah príslušných odborných schopností, napríklad v oblasti riadenia a verejnej správy, a čo najširšie možné geografické rozmiestnenie v rámci Únie.

               (4)

               Pri preskúmaní zoznamu, ktorý predložila Komisia, Rada vzala na vedomie skutočnosť, že Komisia bezodkladne pristúpi k nahradeniu člena, ktorý nedávno odstúpil zo správnej rady EFSA, prostredníctvom osobitného konania a v tomto zmysle predloží zoznam kandidátov v súlade s podmienkami stanovenými v článku 25 ods. 1 nariadenia (ES) č. 178/2002.

               (5)

               Rada tiež vzala na vedomie skutočnosť, že jedného zo súčasných členov správnej rady EFSA, ktorého mandát sa skončí 30. júna 2014, možno v dôsledku zmeny ním vykonávanej profesnej činnosti považovať za člena pochádzajúceho z organizácie zastupujúcej iné záujmy v potravinovom reťazci.

               (6)

               Rozhodnutie z 24. júna 2010, ktorým sa vymenúva polovica členov správnej rady Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (2) by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Za členov správnej rady Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín na obdobie od 1. júla 2012 do 30. júna 2016 sa vymenúvajú:

               Valérie BADUEL

               Sue DAVIES (3)
                   (4)

               Piergiuseppe FACELLI (4)

               Jaana HUSU-KALLIO

               Radu ROATIȘ CHEȚAN

               Jiří RUPRICH (4)

               Tadeusz WIJASZKA

         Článok 2
   V článku 1 rozhodnutia z 24. júna 2010 sa pri mene „Jan MOUSING“ dopĺňa tento znak „(**)“.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 18. júna 2012

            Za Radu

            predsedníčka

         M. GJERSKOV

      (1)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ C 171, 30.6.2010, s. 3.

      (3)  Člen, ktorý pochádza z organizácií zastupujúcich spotrebiteľské záujmy.

      (4)  Súčasný člen správnej rady EFSA.


title: Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2017/122 z 23. januára 2017, o uplatniteľnosti článku 34 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ na zákazky zadávané na činnosti súvisiace s výrobou rašeliny vo Fínsku [oznámené pod číslom C(2017) 237] (Text s významom pre EHP )

text:
               25.1.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 19/33

         VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2017/122
   z 23. januára 2017,
   o uplatniteľnosti článku 34 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ na zákazky zadávané na činnosti súvisiace s výrobou rašeliny vo Fínsku

         [oznámené pod číslom C(2017) 237]

   (Iba fínske a švédske znenie je autentické)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (1), a najmä na jej článok 30 ods. 5,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ z 26. februára 2014 o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb a o zrušení smernice 2004/17/ES (2), a najmä na jej článok 35 ods. 3,
   so zreteľom na žiadosť, ktorú predložila spoločnosť Vapo Oy,
   po konzultácii s Poradným výborom pre verejné obstarávanie,
   keďže:
   1.   SKUTOČNOSTI

   1.1.   Žiadosť

               (1)

               Komisia prijala 2. februára 2016 žiadosť spoločnosti Vapo Oy (ďalej len „Vapo“ alebo „žiadateľ“) podľa článku 30 smernice 2004/17/ES (ďalej len „žiadosť“).

               (2)

               Vapo je verejný podnik, v ktorom Fínska republika vlastní 50,1 % akcií a 49,9 % vlastní spoločnosť Suomen Energiavarat Oy, ktorú vlastnia obecné energetické spoločnosti a družstvá zabezpečujúce dodávky elektriny.

               (3)

               Žiadosť sa týka činností súvisiacich s výrobou rašeliny vo Fínsku.

               (4)

               K žiadosti bolo priložené vyhlásenie fínskeho úradu pre hospodársku súťaž a ochranu spotrebiteľa (ďalej len „NCA“) z 2. novembra 2015. Komisia sa domnieva, že tento dokument nemožno považovať za odôvodnené a podložené stanovisko v zmysle článku 35 ods. 2 smernice 2014/25/EÚ, pretože ide o jednoduché vyhlásenie, že uvedené podmienky sú splnené, v ktorom nie sú uvedené žiadne argumenty na podporu tohto vyhlásenia (3).

               (5)

               Komisia požiadala žiadateľa o ďalšie informácie prostredníctvom e-mailov z 10. marca 2016, 2. júna 2016, 6. júla 2016, 8. júla 2016 a 23. septembra 2016. Odpovede na žiadosť o informácie žiadateľ poslal prostredníctvom e-mailov zo 6. apríla 2016, 16. júna 2016, 26. augusta 2016 a 30. septembra 2016.

               (6)

               Súčasne Komisia 7. júna 2016 požiadala fínske orgány o poskytnutie ďalších informácií. Fínske orgány predložili odpoveď prostredníctvom e-mailu z 26. septembra 2016. Závery uvedené v tejto odpovedi boli založené na prieskume, ktorý vykonal fínsky úrad NCA na vzorke 24 zákazníkov spoločnosti Vapo a 8 jej konkurentov, ako aj na informáciách získaných od združenia výrobcov rašeliny. Respondentom sa kládli otázky o tom, ako využívajú palivá, o ich schopnosti prejsť na iné palivá, o vplyve hypotetickej zmeny ceny paliva, hospodársky únosných dopravných vzdialenostiach, cenách palív, prekážkach vstupu na trh, procese verejného obstarávania pre rašeliniská a vývoji na trhoch s rašelinovým a drevným palivom v najbližších rokoch.

         1.2.   Výroba rašeliny vo Fínsku

               (7)

               Rašelina je vysoko organický materiál, ktorý sa nachádza vo vlhkých oblastiach a pozostáva z čiastočne rozloženej rastlinnej hmoty: reže a suší sa na použitie ako palivo. Vo Fínsku sa rašelina používa hlavne na výrobu elektriny a diaľkové vykurovanie. Rašelina celkovo predstavuje 4 % celkového palivového mixu na výrobu elektriny vo Fínsku v roku 2014 (4).

               (8)

               Celková plocha rašelinísk vo Fínsku je 9 miliónov hektárov, z čoho 1,2 milióna ha je vhodných na výrobu rašeliny (5). Na výrobu rašeliny sa však v skutočnosti využíva menej než 10 % tejto plochy (6). Umiestnenie aktívnej výroby určuje konkurenčná situácia vzhľadom na relatívne krátku hospodársky únosnú dopravnú vzdialenosť rašeliny, ktorá je len 150 km (7).

               (9)

               Fínsko má približne 23 miliónov hektárov lesa a je významným dodávateľom lesných výrobkov na svetové trhy (8).

               (10)

               Rašelinové a drevné palivá sa používajú ako palivá v približne 400 elektrárňach a teplárňach vo Fínsku.

               (11)

               Spoločnosť Vapo je jediným výrobcom rašeliny aktívne pôsobiacim na území celého štátu. Fínsko má aj viacerých regionálnych výrobcov, asi 300 miestnych výrobcov a niektoré väčšie elektrárne majú svoje vlastné oblasti na výrobu rašeliny.

               (12)

               Drevné palivá dodáva 5 domácich výrobcov, 79 združení obhospodarovania lesov a stovky miestnych výrobcov (9).

         2.   PRÁVNY RÁMEC

               (13)

               Smernica 2014/25/EÚ sa vzťahuje na zadávanie zákaziek na vykonávanie činností súvisiacich s využívaním geografickej oblasti na účely ťažby uhlia alebo iných tuhých palív, pokiaľ táto činnosť nie je vyňatá podľa článku 34 uvedenej smernice.

               (14)

               Podľa článku 34 smernice 2014/25/EÚ zákazky, ktorých cieľom je umožniť vykonanie činnosti, na ktorú sa vzťahuje uvedená smernica, nepodliehajú uvedenej smernici, ak v členskom štáte, v ktorom sa vykonáva, je táto činnosť priamo vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, na ktoré nie je obmedzený prístup.

               (15)

               Priame vystavenie hospodárskej súťaži sa posudzuje na základe objektívnych kritérií, pričom sa zohľadňujú osobitné charakteristiky príslušného odvetvia. Prístup sa považuje za neobmedzený, ak daný členský štát vykonáva a uplatňuje príslušné právne predpisy Únie, ktorými sa otvára dané odvetvie alebo jeho časť. Tieto právne predpisy sú uvedené v prílohe III k smernici 2014/25/EÚ. Pre ťažbu uhlia a iných tuhých palív sa v prílohe neuvádzajú žiadne právne predpisy, ktoré by toto odvetvie liberalizovali. Z toho vyplýva, že voľný prístup na daný trh sa nedá predpokladať a je teda nutné ho preukázať de facto a de iure.

               (16)

               Týmto rozhodnutím nie je dotknuté uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže a iných oblastí práva Únie. Najmä kritériá a metódy používané na posúdenie priameho vystavenia hospodárskej súťaži podľa článku 34 smernice 2014/25/EÚ sa nemusia zhodovať s kritériami a metódami používanými na vykonanie posúdenia podľa článku 101 alebo 102 ZFEÚ alebo nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (10). Tento bod potvrdil aj Súdny dvor vo svojom nedávnom rozsudku (11).

         3.   POSÚDENIE

   3.1.   Voľný prístup na trh

               (17)

               Keďže voľný prístup na trh sa nedá predpokladať, je ho nutné preukázať de facto a de iure.

               (18)

               Žiadateľ tvrdí, že neexistujú žiadne právne obmedzenia týkajúce sa prístupu na trh rašeliny. Na výrobu rašeliny je potrebné environmentálne povolenie, nemožno ho však považovať za obmedzenie prístupu na trh. Navyše neexistujú žiadne osobitné alebo výlučné práva vzťahujúce sa na výrobu rašeliny.

               (19)

               Z preskúmania právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na vydávanie licencií na výrobu rašeliny vo Fínsku, vyplýva, že takéto licencie sa v súčasnosti poskytujú na nediskriminačnom základe. Na začatie výroby rašeliny je potrebné environmentálne povolenie. Aj keď proces získania takéhoto povolenia môže byť veľmi zdĺhavý (od jedného do štyroch rokov), postup udelenia povolenia a kritériá na jeho udelenie sú rovnaké pre všetkých účastníkov na trhu, preto ho nemožno považovať za obmedzenie prístupu na trh z hľadiska verejného obstarávania. Na účely tohto rozhodnutia by sa možnosť získať licenciu na výrobu rašeliny mohla považovať de iure za neobmedzenú.

               (20)

               Značná časť rašelinísk vhodných na ťažbu rašeliny sa zatiaľ nevyužíva (12). Žiadateľ tiež tvrdí, že počet výrobcov rašeliny v posledných rokoch stúpol (13), čo by mohlo podporiť tvrdenie, že prístup na trh je de facto voľný.

               (21)

               Voľný prístup k tejto činnosti potvrdili aj fínske orgány (14).

               (22)

               Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti na účely posúdenia podmienok stanovených v článku 34 smernice 2014/25/EÚ a bez toho, aby bolo dotknuté právo v oblasti hospodárskej súťaže alebo uplatňovanie akejkoľvek inej oblasti práva Únie, prístup na trh v súvislosti s využívaním geografickej oblasti na účely ťažby rašeliny sa môže považovať de facto a de iure za voľný.

         3.2.   Priame vystavenie hospodárskej súťaži

               (23)

               Priame vystavenie hospodárskej súťaži by sa malo posudzovať na základe rôznych indikátorov, z ktorých žiadny nie je sám osebe rozhodujúci. Pokiaľ ide o trhy dotknuté týmto rozhodnutím, podiel hlavných účastníkov na danom trhu predstavuje jedno z kritérií, ktoré by sa mali zohľadniť. Pri daných charakteristikách dotknutých trhov by sa mohli zohľadniť aj ďalšie kritériá.

               (24)

               Navyše takéto vymedzenie, ako sa uvádza vyššie, v žiadnom prípade nemá vplyv na uplatňovanie článkov 101 a/alebo 102 Zmluvy a pravidiel kontroly koncentrácií podľa nariadenia (ES) č. 139/2004, ako aj všetkých platných nariadení a oznámení a usmernení Komisie týkajúcich sa presadzovania pravidiel Únie pre hospodársku súťaž vrátane príslušných ustanovení týkajúcich sa vymedzenia trhu a výpočtu trhových podielov.

               (25)

               Cieľom tohto rozhodnutia je určiť, či sú služby, na ktoré sa vzťahuje žiadosť, vystavené takej úrovni hospodárskej súťaže na účely verejného obstarávania (na trhoch, na ktoré nie je obmedzený prístup podľa článku 34 smernice 2014/25/EÚ), ktorou sa zaručí, že aj v prípade neexistencie disciplíny vyplývajúcej z podrobných pravidiel obstarávania stanovených v smernici 2014/25/EÚ sa obstarávanie na účely vykonávania príslušných činností bude vykonávať transparentným, nediskriminačným spôsobom založeným na kritériách, ktoré umožnia nákupcom nájsť riešenie, ktoré bude celkovo ekonomicky najvýhodnejšie.

               (26)

               Spoločnosť Vapo je jediným obstarávateľom pôsobiacim na trhu s rašelinou vo Fínsku, a teda jediným obstarávateľom, ktorý podlieha pravidlám verejného obstarávania Únie. V tejto súvislosti je potrebné pamätať na to, že spoločnosti, ktoré nepodliehajú postupom verejného obstarávania pri pôsobení na týchto trhoch, môžu vyvíjať konkurenčný tlak na žiadateľa.

         3.2.1   Relevantný produktový trh

               (27)

               Žiadosť sa vzťahuje na výrobu a veľkoobchodný predaj rašeliny. Výrobcovia ťažia a spracúvajú rašelinu a predávajú ju priamo rôznym zariadeniam bez sprostredkovateľov. Pri posudzovaní hospodárskej súťaže na trhu pre výrobu rašeliny je potrebné zohľadniť prepojenia medzi výrobou a prvým predajom/veľkoobchodnou distribúciou vyťaženej rašeliny. Na účely tohto rozhodnutia a bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie iných oblastí práva Únie, sa výroba a veľkoobchodný predaj rašeliny bude posudzovať spolu na tom istom produktovom trhu.

               (28)

               Žiadateľ tvrdí, že rašelina patrí na ten istý relevantný trh ako minimálne drevné palivá (t. j. lesná štiepka a vedľajšie produkty lesného priemyslu). Spoločnosť Vapo je aktívna na oboch trhoch pre rašelinu aj pre drevo, predáva však hlavne rašelinu.

               (29)

               V rámci predchádzajúcej praxe (15) fínsky úrad NCA usudzoval, rašelina a drevo patria na samostatné produktové trhy, ale ponechal toto vymedzenie otvorené. Rozdiel vo vymedzení trhu pre rašelinu a drevo je založený na týchto argumentoch: vysoké investičné náklady súvisiace s prechodom na iné technológie alebo s ich zmenami, odlišné technické vlastnosti rašeliny a dreva, nedostatky v zásobovaní drevom, chýbajúca konkrétna trhová cena drevných palív a dlhodobé dohody. Komisia posúdila aktuálnu situáciu na trhu vyhodnotením vecnosti vyššie uvedených argumentov.

      Technologické zmeny

               (30)

               Žiadateľ tvrdí, že jedna z najvýznamnejších zmien v porovnaní s časom, keď boli vydané predchádzajúce rozhodnutia fínskeho úradu NCA, sa týka zmien technológií spaľovania v elektrárňach a teplárňach, ktoré viedli k nárastu spotreby drevného paliva a zníženiu spotreby rašeliny. Žiadateľ predovšetkým tvrdí, že v súčasnosti je možné spaľovať rašelinu a drevo prakticky vo všetkých teplárňach vo Fínsku. To viedlo to k zvýšeniu spotreby drevných palív v posledných 15 rokoch (16).

               (31)

               Fínsky úrad NCA potvrdil, že v posledných rokoch v prípade rašeliny dochádzalo k nárastu konkurenčného tlaku zo strany dreva (17). Fínsky úrad NCA poznamenal, že výrobcovia energií uskutočnili investície do zariadení používajúcich viaceré palivá, ktoré môžu spaľovať rašelinu, drevo a dokonca uhlie, na umožnenie maximálnej flexibility v súvislosti s rôznymi trhovými podmienkami, ako aj s environmentálnymi a daňovými politikami.

               (32)

               Všetkých dvadsať najväčších užívateľov rašeliny (18) vo Fínsku v súčasnosti používa rašelinové palivo spolu s drevom aj uhlím (pre zariadenia nachádzajúce sa pozdĺž pobrežia) (19).

               (33)

               Zo 400 elektrární a teplární používajúcich rašelinu a drevo len menej než 20 malých teplární používa len samotnú rašelinu (20). Spotreba týchto zariadení je však nepatrná (21).

      Technické vlastnosti rašeliny a dreva

               (34)

               Pokiaľ ide o technické rozdiely, Komisia konštatuje, že v súčasnosti technicky účinné spaľovanie možno dosiahnuť pridaním chemických látok spolu s drevom.

               (35)

               Je potrebné poznamenať, že používanie výlučne dreva zvyšuje koróziu kotla a na prevenciu korózie sa v spaľovacom procese zvyčajne pridáva minimálny percentuálny podiel rašeliny (ktorá prirodzene obsahuje síru), uhlia alebo chemických látok, ako napr. zlúčeniny síry alebo vápenec. Optimálny percentuálny podiel potrebnej palivovej rašeliny sa značne líši v závislosti od technológie zariadenia a plánovaných emisií, pričom sa pohybuje od 0 do 60 % (22).

               (36)

               Komisia sa spýtala (23) žiadateľa na sezónne charakteristiky skladby dodávok rašeliny a dreva v priebehu roka, presnejšie, či zákazníci museli používať de facto len rašelinu alebo len drevo. Žiadateľ vysvetlil (24), že spotreba rašeliny je najvyššia od januára do marca, zatiaľ čo v lete je spotreba nízka, keďže palivo nie je potrebné na vykurovanie. Žiadateľ použil ako príklad situáciu z roku 2015, keď boli teploty veľmi nízke (25) a miestne teplárne používali viac rašeliny a oleja namiesto dreva. Nahradené objemy v celkovej spotrebe boli však zanedbateľné.

      Dostupnosť drevného paliva

               (37)

               Pokiaľ ide o nedostatok dreva, žiadateľ tvrdí, že súčasná situácia je úplne odlišná od situácie, ktorá panovala v čase predchádzajúcich rozhodnutí úradu NCA, keďže účastníci na trhu investovali do strojov na ťažbu dreva, čo viedlo k výraznému nárastu trhu s drevom (26).

               (38)

               Podľa žiadosti (27) je dostupnosť palív, ktoré sú alternatívou k rašeline, dobrá. V severnej a východnej časti Fínska sú drevné palivá ľahko dostupné, zatiaľ čo v južných a západných oblastiach dostupnosť domácich drevných palív môže obmedziť nárast využívania drevnej štiepky v budúcnosti (28). Používajú sa alternatívne palivá a uhlie (v pobrežných regiónoch), drevo dovážané z Ruska a plyn (v oblastiach, v ktorých sa nachádza plynové potrubie). Aj keď dopyt môže presahovať dodávky dreva, dochádza k tomu len dočasne (29).

               (39)

               Fínsky úrad NCA uviedol, že „V súčasnosti trh s lesnou štiepkou, ako aj trh s vedľajšími produktmi lesného priemyslu sú viac komercializované a posilnili svoju pozíciu v porovnaní s rašelinou“. (30)

               (40)

               Podľa verejne dostupných údajov (31) časový rad týkajúci sa zdrojov energie na výrobu elektriny vykazuje stabilný rast v prípade spotreby drevného paliva a pokles v prípade rašeliny, najmä od roku 2010.

      Stanovenie ceny paliva

               (41)

               Fínsko využíva schémy prevádzkovej pomoci (32) pre lesnú štiepku spaľovanú elektrárňami, ktorých cieľom je zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov stimulovaním prechodu z rašeliny ako paliva na biomasu.

               (42)

               Cieľ stanovený v rámci stratégie Európa 2020 týkajúci sa energie z obnoviteľných zdrojov energie pre Fínsko je 38 %. Podiel energie z obnoviteľných zdrojov energie na hrubej konečnej spotrebe energie vo Fínsku sa zvýšil z 28,5 % v roku 2005 na 36,8 % v roku 2013 (33).

               (43)

               Žiadateľ potvrdzuje (34), že všetci jeho hlavní zákazníci sú oprávnení na vyššie uvedenú pomoc.

               (44)

               Zmena týkajúca sa úrovne pomoci zavedená vládou (35) nadobudla účinnosť 1. marca 2016. Podľa tohto zákona sa maximálna úroveň subvencie na elektrinu vyrobenú z lesnej štiepky zvýšila z 15,90 EUR za MWh na 18 EUR za MWh.

               (45)

               Vo Fínsku sa zdaňuje energia v prípade elektriny, uhlia, zemného plynu, palivovej rašeliny, talového oleja a kvapalných palív. Podľa najnovších právnych predpisov (36) nová daň z palivovej rašeliny klesla z 3,40 EUR za MWh na 1,90 EUR. Táto nová daň tiež nadobudla účinnosť 1. marca 2016.

               (46)

               Použitie rašeliny a iných fosílnych palív na rozdiel od dreva v odvetví energetiky podlieha dani z emisií CO2. V čase prijatia predchádzajúceho rozhodnutia úradu NCA (37) daň z emisií nebola platná. Zavedenie tejto dane podnietilo veľké investície do nových zariadení používajúcich viaceré palivá a do konverzie starých zariadení, aby mohli používať drevo aj iné fosílne palivá.

               (47)

               Žiadateľ tvrdí (38), že po zvážení všetkých daní z rašeliny a pomoci na drevo, z porovnania nákladov na palivovú rašelinu pre zákazníka (vrátane dane z rašeliny a dane z nákladov na právo na emisie CO2) a nákladov na drevné palivo vyplýva, že drevné palivá a rašelinové palivo majú porovnateľnú cenu pre zákazníka, pričom drevo je ešte stále lacnejšie ako rašelina.

               (48)

               Fínske orgány potvrdili (39), že v rámci prieskumu, ktorý sa uskutočnil medzi zákazníkmi a konkurentmi spoločnosti Vapo „mnohí respondenti uviedli, že v praxi konečná cena pre zákazníkov je v súčasnosti rovnaká pre rašelinu aj pre drevo vďaka platnej úrovni pomoci, dane a emisných kvót“.

      Dlhodobé zmluvy

               (49)

               V čase predchádzajúcich rozhodnutí úradu NCA boli dodávky rašeliny nedostatočné a drevné palivo nepredstavovalo alternatívu v takej miere, ako je tomu v súčasnosti. Na účely zabezpečenia dostatočného množstva dodávok zákazníci boli ochotní uzatvárať dlhodobé zmluvy.

               (50)

               Spoločnosť Vapo pracuje v súčasnosti na základe rámcových dohôd so zákazníkom. Tieto rámcové dohody sú obvykle platné dlhšie ako jeden rok, ale ceny a objemy dodávok sa dohadujú každoročne alebo na kratšie obdobie v závislosti od situácie na trhu. Spoločnosť Vapo nemá zmluvy o výhradnej distribúcii a všetci jej zákazníci majú možnosť obstarať si rašelinu od iných výrobcov. Napriek existujúcim rámcovým dohodám zákazníci nie sú viazaní dlhodobými záväzkami na nákup od spoločnosti Vapo.

               (51)

               So zreteľom na súčasnú situáciu na trhu s rašelinou a drevom, ako sa uvádza v odôvodneniach 27 až 50 a tiež v súvislosti so súčasnou schémou štátnej pomoci pre drevo sa ukazuje, že rašelinové palivo čelí významným konkurenčným tlakom okrem iného zo strany drevného paliva.

               (52)

               Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti na účely posúdenia podmienok stanovených v článku 34 smernice 2014/25/EÚ a bez toho, aby bolo dotknuté právo v oblasti hospodárskej súťaže alebo uplatňovanie akejkoľvek inej oblasti práva Únie, Komisia je názoru, že rašelinové palivo a drevné palivo (lesná štiepka a vedľajšie produkty lesného priemyslu) si v súčasnosti navzájom konkurujú.

         3.2.2   Relevantný geografický trh

               (53)

               Podľa žiadateľa relevantný trh pokrýva územie Fínska. Žiadateľ tak, ako aj iní výrobcovia rašeliny a dreva pôsobí vo Fínsku.

               (54)

               V predchádzajúcom rozhodnutí (40) úrad NCA konštatoval, že geografický trh pre rašelinu predstavuje rozsahom celoštátny trh. Rovnaký záver potvrdili fínske orgány v liste z 26. septembra 2016 (41).

               (55)

               Výroba rašeliny obvykle prebieha čo najbližšie k miestu zákazníka. Dodávky pre jedného zákazníka sa spravidla realizujú z desiatok rôznych lokalít rašelinísk (42). Podľa odhadu žiadateľa hospodársky únosná maximálna dopravná vzdialenosť predstavuje približne 150 km pre rašelinové palivo, 50 km pre drevnú štiepku a 150 km pre vedľajšie produkty dreva.

               (56)

               Na základe prieskumu trhu, ktorý úrad NCA vykonal v roku 2016, odhadovaná hospodársky únosná dopravná vzdialenosť pre rašelinu bola 160 km, pre drevnú štiepku 110 km a pre vedľajšie produkty dreva 155 km (43).

               (57)

               Žiadateľ tvrdí, že v rámci hospodársky únosnej oblasti zásobovania zariadenia používajúceho rašelinové alebo drevné palivo sa nachádzajú viaceré rašeliniská alebo zdroje dreva a na druhej strane účastníci na trhu v oblasti predaja rašeliny a dreva predávajú svoje palivové výrobky rôznym zariadeniam. Rovnaké argumenty použil úrad NCA v predchádzajúcom rozhodnutí (44), keď vymedzil geografický trh ako celoštátny trh.

               (58)

               Komisia konštatuje, že všetci 20 najväčší používatelia rašeliny vo Fínsku používajú rašelinové palivo spolu s drevom a uhlím a každý z nich má viacerých dodávateľov rašeliny a dreva a veľký počet potenciálnych dodávateľov v rámci hospodársky únosnej dopravnej vzdialenosti.

               (59)

               Fínsky úrad NCA zastáva názor (45), že v porovnaní so situáciou v prípade predchádzajúceho rozhodnutia tohto úradu z roku 2001, sa zdá, že situácia na geografickom trhu sa nezmenila, a preto geografický trh možno vymedziť ako rozsahom celoštátny trh.

               (60)

               Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti na účely posúdenia podmienok stanovených v článku 34 smernice 2014/25/EÚ a bez toho, aby bolo dotknuté právo v oblasti hospodárskej súťaže alebo uplatňovanie akejkoľvek inej oblasti práva Únie, nie je potrebné, aby Komisia vymedzila presný rozsah geografického trhu, pretože v každom prípade by výsledok posúdenia konkurenčnej situácie bol rovnaký.

         3.2.3   Posúdenie z hľadiska hospodárskej súťaže

               (61)

               Vychádza sa z úvahy, že pokiaľ ide o trh rašeliny a dreva, jedným z indikátorov stupňa hospodárskej súťaže na vnútroštátnych trhoch je celkový trhový podiel troch najväčších výrobcov na trhu. Je to v súlade s precedensmi Komisie (46).

               (62)

               Trhový podiel troch najväčších výrobcov, pokiaľ ide o hodnoty predaja bol […] (47) % v roku 2012, […] % v roku 2013 a […] % v roku 2014 (48). Spoločnosť Vapo Oy zaujíma na tomto trhu prvé miesto, jeho podiel na trhu však klesal v posledných rokoch ([…] v roku 2012, […] v roku 2013 a […] v 2014).

               (63)

               Z analýzy situácie v oblasti hospodárskej súťaže na úrovni každého z 20 najväčších spotrebiteľov vyplýva, že trhové podiely spoločnosti Vapo sa pohybujú od […] a […] (49) s dvomi výnimkami (50), pričom spoločnosť Vapo zodpovedá za […] (51) všetkých dodávok pre týchto 20 najväčších zákazníkov.

               (64)

               Skutočnosť, že trhový podiel spoločnosti Vapo na dodávkach najväčším klientom je vyšší ako celkový trhový podiel vypočítaný na celoštátnej úrovni, môže naznačovať, že spoločnosť Vapo by nemusela vo vzťahu k malým zákazníkom byť schopná využiť svoje postavenie na trhu.

               (65)

               Dokonca aj pri posúdení hypoteticky alternatívneho scenára, podľa ktorého je Fínsko rozdelené do štyroch regionálnych dodávateľských oblastí (sever, východ, západ a juh), výsledok posúdenia zostáva zväčša rovnaký s trhovými podielmi spoločnosti Vapo (52) v rozsahu od […] a […] (53).

               (66)

               Ako už bolo vysvetlené v odôvodnení 50, žiadateľ predáva rašelinu a drevo na základe rámcových dohôd s klientmi, v prípade ktorých sa dodávané množstvá a ceny dohadujú každoročne alebo v kratších intervaloch. Všetci 20 najväčší používatelia rašeliny vo Fínsku (54), ktorí sa nachádzajú po celej krajine, používajú rašelinu spolu s drevom a niekedy s uhlím. Všetky zariadenia majú viacerých dodávateľov rašeliny a dreva a žiadateľ nemá žiadne exkluzívne zmluvy.

               (67)

               Pokiaľ ide o prechod na iné palivo, možno pozorovať, že zmeny technológií v zariadeniach, príslušné dane z rašeliny a subvencie na drevo viedli k poklesu spotreby rašeliny. Žiadateľ prišiel o niekoľkých zákazníkov kupujúcich rašelinu, ktorí prešli na palivá dodávané inými dodávateľmi, zatiaľ čo v prípade iných zákazníkov došlo k zníženiu dopytu po rašeline od žiadateľa.

               (68)

               V posledných rokoch vstúpilo na trh s rašelinou niekoľko subjektov (55), ich počet je však malý v dôsledku poklesu dopytu po rašeline.

               (69)

               Fínska vláda podporuje využívanie spotreby drevného paliva na získanie energie. Úroveň dane z rašelinového paliva bola znížená, ale zároveň sa zvýšila subvencia na drevné palivá, čo potvrdzuje zámer vlády zachovať konkurencieschopnosť domáceho rašelinového paliva a palivového dreva. Drevo už aj tak patrí k najpoužívanejším zdrojom energie, jeho používanie sa od roku 2000 zvyšuje, zatiaľ čo príslušný podiel rašeliny klesá.

               (70)

               Ako bolo vysvetlené v odôvodneniach 41 až 48 konečná cena pre zákazníka, ktorá zahŕňa daň z paliva, emisné kvóty (na rašelinu) a subvencie (na drevo) sú porovnateľné, pričom drevo je v priemere lacnejšie než rašelina.

               (71)

               Komisia berie na vedomie, že súčasný konkurenčný tlak na rašelinu v podstate vyvíjaný v dôsledku zavedeného regulačného rámca (daň z palivovej rašeliny, daň z emisií CO2 a subvencie na drevnú štiepku) a zmeny týchto politík môžu zmeniť dynamiku trhu medzi rašelinou a drevom, ich schopnosť konkurovať si navzájom, ako aj celkový konkurenčný tlak na spoločnosť Vapo.

         4.   ZÁVERY

               (72)

               V súvislosti s výrobou a veľkoobchodným predajom rašeliny možno teda situáciu zhrnúť takto: úhrnný trhový podiel troch najväčších konkurentov je nízky, zákazníci majú možnosť prejsť od rašeliny na drevo a na iné palivá.

               (73)

               Vzhľadom na faktory preskúmané v odôvodneniach 23 až 71 by sa podmienka priameho vystavenia hospodárskej súťaži stanovená v článku 34 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ mala považovať vo Fínsku za splnenú, pokiaľ ide o výrobu a veľkoobchodný predaj rašeliny.

               (74)

               Keďže podmienka neobmedzeného prístupu na trh sa považuje za splnenú, smernica 2014/25/EÚ by sa nemala uplatňovať v prípadoch, keď obstarávatelia zadávajú zákazky, ktorých cieľom je umožniť výrobu a veľkoobchodný predaj rašeliny vo Fínsku, ani keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v uvedenej geografickej oblasti.

               (75)

               Toto rozhodnutie je založené na právnej a skutkovej situácii v období od februára 2016 do októbra 2016, ako to vyplýva z informácií poskytnutých žiadateľom a fínskymi orgánmi. Toto rozhodnutie sa môže zrevidovať, keby významné zmeny v právnej alebo skutkovej situácii viedli k tomu, že by už neboli splnené podmienky uplatniteľnosti článku 34 smernice 2014/25/EÚ.

               (76)

               Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Poradného výboru pre verejné obstarávanie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Smernica 2014/25/EÚ sa nevzťahuje na zákazky, ktoré zadali obstarávatelia a ktorých cieľom je umožniť výrobu a veľkoobchodný predaj rašeliny vo Fínsku.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Fínskej republike.

      V Bruseli 23. januára 2017

            Za Komisiu

         Elżbieta BIEŃKOWSKA

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243.

      (3)  Podľa tohto stanoviska úrad NCA „nevidí žiadny osobitný dôvod na nesúhlas s udelením výnimky z pravidiel verejného obstarávania“. V stanovisku úradu NCA však nie sú odôvodnené závery, ktoré sa v ňom uvádzajú. Predovšetkým stanovisko neobsahuje žiadny odkaz na prvú podmienku pre výnimku: voľný prístup na trh a neuvádza sa v ňom aktuálne presné vymedzenie relevantného produktového trhu alebo geografického trhu.

      (4)  Národná správa za rok 2016 pre Agentúru pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky a Európsku komisiu, s. 35.

      (5)  List žiadateľa z 26. augusta 2016, s. 6.

      (6)  List žiadateľa z 26. augusta 2016, s. 6 a 7.

      (7)  Žiadosť, bod 3.2, s. 12.

      (8)  „Forest Finland in brief“ http://www.metla.fi/metinfo/tilasto/julkaisut/muut/Forest-Finland_2013.pdf

      (9)  Bod 5.1 žiadosti, s. 13.

      (10)  Nariadenie Rady (ES) č. 139/2004 z 20. januára 2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi (nariadenie ES o fúziách) (Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1).

      (11)  Österreichische Post AG/Komisia, T-463/14, EU:T:2016:243, bod 28.

      (12)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

      (13)  List žiadateľa zo 16. júna 2016, posledný bod, s. 3 a prvé tri body, s. 4.

      (14)  List fínskych orgánov z 26. septembra 2016, strana 3.

      (15)  Rozhodnutie č. 267/61/94 z 5. septembra 2000, rozhodnutie č. 021/81/2000 z 8. marca 2001, s. 5, 7, 8.

      (16)  Podľa predloženia žiadateľa z 22. januára 2016 bodu 2 na strane 2, listu žiadateľa zo 16. júna 2016 predposledného a posledného bodu na strane 5,

      (17)  List fínskych orgánov z 26. septembra 2016, s. 2

      (18)  To predstavuje 56 % celkovej spotreby rašeliny v roku 2014.

      (19)  Žiadosť, bod 3.1 s 9.

      (20)  List žiadateľa zo 6. apríla 2016, s. 14.

      (21)  Menej než 1 % celkovej spotreby rašeliny.

      (22)  List fínskych orgánov z 26. septembra 2016, s. 2. List žiadateľa z 30. septembra 2016, strana 2.

      (23)  List Komisie z 2. júna 2016, s. 3.

      (24)  List žiadateľa zo 16. júna 2016, s. 10.

      (25)  Teploty pod mínus 20 stupňov, ktoré trvali tri týždne.

      (26)  List žiadateľa zo 16. júna 2016, s. 1.

      (27)  Žiadosť, bod 3.2, s. 13.

      (28)  List žiadateľa zo 16. júna 2016, s. 7.

      (29)  Pozri poznámku pod čiarou č. 28.

      (30)  List fínskych orgánov z 26. septembra 2016, s. 2.

      (31)  Statistics Finland (Fínsky štatistický úrad) http://pxweb2.stat.fi/sahkoiset_julkaisut/energia2015/html/engl0002.htm

      (32)  Štátna pomoc SA.42218(2015/N) Fínsko – Prevádzková pomoc pre elektrárne spaľujúce lesnú štiepku; C(2016) 976; Štátna pomoc SA.31204(2011/N) Fínsko – Prevádzková pomoc pre malé zariadenia kombinovanej výroby elektriny a tepla spaľujúce drevo a elektrárne spaľujúce lesnú štiepku; C(2011) 1950 (Ú. v. EÚ C 153, 24.5.2011, s. 2).

      (33)  http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:4f8722ce-1347-11e5-8817-01aa75ed71a1.0001.02/DOC_2&format=PDF, s. 2

      (34)  List žiadateľa z 26. augusta 2016, s. 5.

      (35)  Vládne nariadenie o subvencii na výrobu elektriny vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie

      (36)  Zákon, ktorým sa mení dodatok zákona o spotrebnej dani z elektriny a určitých palív (1724/2015)

      (37)  Rozhodnutie úradu NCA č. 021/81/00, 8. marca 2001.

      (38)  List žiadateľa zo 16. júna 2016, s. 13.

      (39)  List fínskych orgánov z 26. septembra 2016, s. 2.

      (40)  Rozhodnutie č. 021/81/2000 z 8. marca 2001, s. 9.

      (41)  List fínskych orgánov z 26. septembra 2016, s. 3.

      (42)  List žiadateľa zo 16. júna 2016, s. 12.

      (43)  Pozri poznámku pod čiarou č. 41.

      (44)  Pozri poznámku pod čiarou č. 40.

      (45)  List fínskych orgánov z 26. septembra 2016, s. 3. a stanovisko úradu NCA z 2. novembra 2011, s. 3.

      (46)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie 2011/306/ES z 20. mája 2011, ktorým sa ustanovuje, že článok 30 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb sa neuplatňuje na ťažbu čierneho uhlia v Českej republike (Ú. v. EÚ L 137, 25.5.2011, s. 55).

      (47)  […] dôverné informácie

      (48)  Žiadosť s. 15 a 17.

      (49)  List žiadateľa zo 16. júna 2016, s. 6.

      (50)  Tieto dve výnimky nie sú problematické, pretože v jednom prípade sa zariadenie nachádza na rovnakom mieste ako iné zariadenia, kde spoločnosť Vapo má nízke podiely na trhu a druhé patrí k najmenším zriadeniam.

      (51)  Trhové podiely na základe údajov z roku 2014.

      (52)  Trhové podiely založené na údajoch z roku 2013.

      (53)  List žiadateľa zo 6. apríla 2016, s. 13.

      (54)  Dvadsať najväčších zákazníkov kupujúcich rašelinu zodpovedá za 56 % celkovej spotreby rašeliny.

      (55)  List žiadateľa zo 16. júna 2016, s. 3.


title: 2006/41/ES: Rozhodnutie Rady z  24. januára 2006 , ktorým sa poskytuje makrofinančná pomoc Gruzínsku

text:
               28.1.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 25/28

      ROZHODNUTIE RADY

   z 24. januára 2006,
   ktorým sa poskytuje makrofinančná pomoc Gruzínsku
   (2006/41/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 308,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutím 97/787/ES (2) Rada poskytla mimoriadnu finančnú pomoc Arménsku a Gruzínsku vo forme dlhodobých pôžičiek a grantov.

               (2)

               Rozhodnutím 2000/244/ES Rada poskytla mimoriadnu finančnú pomoc Tadžikistanu a predĺžila dobu vykonávania pomoci Arménsku a Gruzínsku do roku 2004.

               (3)

               Pokiaľ ide o Gruzínsko, ciele pomoci neboli úplne splnené kvôli neuspokojivým podmienkam v oblasti hospodárskej politiky v krajine v priebehu väčšiny obdobia vykonávania.

               (4)

               Preto bolo Gruzínsku z celkového prideleného grantu vo výške 65 miliónov EUR v rámci mimoriadnej finančnej pomoci viazaných a vyplatených iba 31,5 milióna EUR.

               (5)

               Súčasné orgány Gruzínska sa zaviazali k hospodárskej stabilizácii a štrukturálnym reformám podporovaných Medzinárodným menovým fondom (MMF) prostredníctvom trojročnej dohody v rámci programu pomoci na zníženie chudoby a zabezpečenie rastu, ktorý bol schválený 4. júna 2004 v celkovej výške 98 miliónov SDR. Následne Parížsky klub veriteľov súhlasil 21. júla 2004 s reštrukturalizáciou bilaterálneho verejného dlhu Gruzínska na základe podmienok stanovených v Houstone.

               (6)

               Nová gruzínska vláda tiež obdržala silnú podporu medzinárodného spoločenstva na konferencii darcov, ktorá sa konala 16. júna 2004 v Bruseli.

               (7)

               Svetová banka schválila v júni 2004 úver na podporu reformy vo výške 24 miliónov USD a Gruzínsku bude aj naďalej pomáhať v rámci novej partnerskej stratégie medzi krajinami vo forme opatrení na podporu zníženia miery chudoby.

               (8)

               Gruzínske orgány vyjadrili svoj zámer realizovať predčasné splácanie dlhu voči Spoločenstvu s cieľom zlepšiť udržateľnosť dlhu.

               (9)

               Keďže vzťahy medzi EÚ a Gruzínskom, od ktorých sa očakáva, že povedú k hlbšej hospodárskej integrácii, sa vyvíjajú v rámci Európskej politiky susedstva, považuje sa podpora Spoločenstva vládnemu programu hospodárskej reformy za vhodnú.

               (10)

               Vymedzenie dostupnej čiastky zodpovedajúcej čiastke neviazaného grantu mimoriadnej finančnej pomoci, ktorá by podporovala hospodárske reformy krajiny a ktorá by pomohla znížiť zahraničnú zadĺženosť, je vhodný príspevok Spoločenstva na implementovanie stratégií zníženia miery chudoby a rastu v Gruzínsku.

               (11)

               S cieľom zabezpečiť účinnú ochranu finančných záujmov Spoločenstva súvisiacich so súčasnou makrofinančnou pomocou je potrebné, aby Gruzínsko prijalo vhodné opatrenia týkajúce sa prevencie a boja proti podvodom, korupcii a všetkým iným nezrovnalostiam spojených s touto pomocou a aby sa stanovili kontroly vykonávané Komisiou a audity vykonávané Dvorom audítorov.

               (12)

               Útvary Komisie spolu s podporou náležite poverených externých odborníkov vykonali v októbri 2004 na ministerstve financií Gruzínska a v Národnej banke Gruzínska operatívne hodnotenie finančných obehov a správnych postupov s cieľom presvedčiť sa o existencii rámca pre riadne finančné riadenie.

               (13)

               Uvoľnenie tohto grantu pomoci sa nedotýka právomoci rozpočtového orgánu.

               (14)

               Komisia sa poradila s Hospodárskym a finančným výborom pred tým, ako predložila svoj návrh.

               (15)

               Zmluva pre prijatie tohto rozhodnutia neustanovuje iné právomoci, ako sú uvedené v jej článku 308,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   1.   Spoločenstvo poskytne Gruzínsku makrofinančnú pomoc vo forme priamych grantov v maximálnej výške 33,5 milióna EUR s cieľom podporiť hospodárske reformy a pomôcť krajine zlepšiť udržateľnosť dlhu.
   2.   Túto makrofinančnú pomoc Spoločenstva riadi Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom a takým spôsobom, ktorý je plne konzistentný s dohodami dosiahnutými medzi MMF a Gruzínskom.
   3.   Makrofinančná pomoc Spoločenstva sa poskytne na dva roky od prvého dňa po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Ak si to však okolnosti vyžiadajú, Komisia sa môže po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom rozhodnúť predĺžiť obdobie poskytovania tejto pomoci najviac o jeden rok.
   Článok 2
   1.   Komisia sa poveruje dohodnúť s gruzínskymi orgánmi po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom hospodársku politiku a finančné podmienky súvisiace s touto pomocou, ktoré sa stanovia v memorande o porozumení. Tieto podmienky musia byť konzistentné s dohodami dosiahnutými medzi MMF a Gruzínskom.
   2.   Počas implementovania pomoci Spoločenstva Komisia monitoruje spoľahlivosť gruzínskych finančných obehov, správne postupy a interné a externé kontrolné mechanizmy, ktoré sú relevantné pre túto makrofinančnú pomoc Spoločenstva.
   3.   Komisia pravidelne overuje skutočnosť, či sú hospodárske politiky vlády v súlade s cieľmi tejto pomoci a či sa plní dohodnutá hospodárska politika a finančné podmienky.
   Článok 3
   1.   Suma grantu sa Gruzínsku poskytne najmenej v dvoch splátkach, akonáhle sa zníži jeho čistý dlh voči Spoločenstvu spravidla najmenej o podobnú sumu.
   2.   Prvá splátka grantu sa uvoľní na základe uspokojivého implementovania hospodárskeho programu podporovaného MMF v rámci programu pomoci na zníženie chudoby a zabezpečenie rastu.
   Druhá a každá ďalšia splátka sa uvoľní na základe uspokojivého implementovania hospodárskeho programu podporovaného MMF a akýkoľvek ďalších opatrení stanovených v memorandu o porozumení uvedenom v článku 2 ods. 1 najskôr po uplynutí troch mesiacov po uvoľnení predchádzajúcej splátky.
   3.   Finančné prostriedky sa vyplatia Národnej banke Gruzínska. Konečným príjemcom finančných prostriedkov je Ministerstvo financií Gruzínska.
   Článok 4
   Implementácia tejto pomoci sa uskutoční v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a jeho vykonávacími predpismi. Memorandum o porozumení uvedené v článku 2 ods. 1 stanoví najmä vhodné opatrenia Gruzínska, ktoré sa týkajú prevencie a boja proti podvodom, korupcii a všetkým iným nezrovnalostiam spojeným s touto pomocou. Taktiež stanoví kontroly, ktoré vykoná Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) s oprávnením vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste, a audity, ktoré vykoná Dvor audítorov v prípade potreby uskutočňované na mieste.
   Článok 5
   Aspoň jedenkrát do roka do septembra, predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu zahŕňajúcu hodnotenie vykonávania tohto rozhodnutia za predchádzajúci rok.
   Článok 6
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 24. januára 2006

            Za Radu

            predseda

         K.-H. GRASSER

      (1)  Stanovisko z 15. decembra 2005 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Ú. v. ES L 322, 25.11.1997, s. 37. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2000/244/ES (Ú. v. ES L 77, 28.3.2000, s. 11).

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.


title: Rozhodnutie Rady z 12. júla 2011 o podpise a uzavretí menovej dohody medzi Európskou úniou a Francúzskou republikou týkajúcej sa zachovania eura na Svätom Bartolomejovi následkom zmeny jeho štatútu vo vzťahu k Európskej únii

text:
               20.7.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 189/1

         ROZHODNUTIE RADY
   z 12. júla 2011
   o podpise a uzavretí menovej dohody medzi Európskou úniou a Francúzskou republikou týkajúcej sa zachovania eura na Svätom Bartolomejovi následkom zmeny jeho štatútu vo vzťahu k Európskej únii
   (2011/433/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 219 ods. 3,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady z 13. apríla 2011 o opatreniach potrebných na prerokovanie menovej dohody s Francúzskou republikou, konajúcou v prospech francúzskeho zámorského samosprávneho celku Svätého Bartolomeja, a najmä na jeho článok 4,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky,
   keďže:

               (1)

               V rozhodnutí Európskej rady 2010/718/EÚ z 29. októbra 2010 o zmene štatútu ostrova Svätý Bartolomej vo vzťahu k Európskej únii (1) sa ustanovuje, že ostrov Svätý Bartolomej prestáva byť od 1. januára 2012 veľmi vzdialeným regiónom Únie a od uvedeného dátumu získava štatút pridruženej zámorskej krajiny alebo územia podľa štvrtej časti zmluvy. Francúzska republika sa zaviazala uzavrieť potrebné dohody, aby boli záujmy Únie pri uskutočnení tejto zmeny chránené.

               (2)

               Francúzska republika informovala inštitúcie Únie o svojom zámere zachovať na ostrove Svätého Bartolomeja euro ako jednotnú menu. Mala by sa teda uzavrieť menová dohoda.

               (3)

               Rada 13. apríla 2011 oprávnila Komisiu rokovať s Francúzskou republikou, konajúcou v prospech francúzskeho zámorského samosprávneho celku Svätého Bartolomeja, a plne zapojiť Európsku centrálnu banku do rokovaní a hľadať dohodu v oblastiach, ktoré patria do jej právomoci s cieľom uzavrieť menovú dohodu. Menová dohoda medzi Európskou úniou a Francúzskou republikou týkajúca sa zachovania eura na Svätom Bartolomejovi následkom zmeny jeho štatútu vo vzťahu k Európskej únii bola parafovaná (ďalej len „dohoda“) bola parafovaná 30. mája 2011.

               (4)

               Táto dohoda by sa mala podpísať a uzavrieť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa v mene Únie schvaľuje menová dohoda medzi Európskou úniou a Francúzskou republikou týkajúca sa zachovania eura na Svätom Bartolomejovi následkom zmeny jeho štatútu vo vzťahu k Európskej únii (ďalej len „dohoda“).
   2.   Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu s cieľom zaviazať Úniu.
   Článok 3
   Predseda Rady vykoná v mene Únie oznámenie podľa článku 11 dohody.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 12. júla 2011

            Za Radu

            predseda

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Ú. v. EÚ L 325, 9.12.2010, s. 4.

      PREKLAD
      MENOVÁ DOHODA
      medzi Európskou úniou a Francúzskou republikou týkajúca sa zachovania eura na Svätom Bartolomejovi následkom zmeny jeho štatútu vo vzťahu k Európskej únii
      EURÓPSKA ÚNIA zastúpená Európskou komisiou
      a
      FRANCÚZSKA REPUBLIKA konajúca v prospech ostrova Svätý Bartolomej,
      keďže:

                  (1)

                  Svätý Bartolomej je súčasťou Francúzskej republiky, avšak od 1. januára 2012 už nebude patriť do Európskej únie v súlade s rozhodnutím Európskej rady 2010/718/EÚ z 29. októbra 2010 o zmene štatútu ostrova Svätý Bartolomej vo vzťahu k Európskej únii (1).

                  (2)

                  Francúzska republika si želá, aby si Svätý Bartolomej zachoval rovnakú menu ako kontinentálne Francúzsko a na tento účel má v úmysle uznávať na území Svätého Bartolomeja ako zákonné platidlo výlučne bankovky a mince v eurách, ktoré vydáva Eurosystém a členské štáty, ktoré prijali euro.

                  (3)

                  Treba zaistiť kontinuitu uplatňovania ustanovení súčasného aj budúceho práva Európskej únie na Svätom Bartolomejovi, ktoré sú potrebné na fungovanie Hospodárskej a menovej únie, aby sa zaistila predovšetkým jednotnosť menovej politiky Eurosystému, vyrovnali podmienky hospodárskej súťaže medzi finančnými inštitúciami nachádzajúcimi sa v eurozóne a zabránilo podvodom a falšovaniu hotovostných a iných platobných prostriedkov, ako aj legalizácii príjmov z trestnej činnosti.

                  (4)

                  Táto dohoda sa uzatvára medzi členským štátom konajúcim v prospech subjektu, ktorý nie je zvrchovaný, a z tohto dôvodu sa v nej neustanovuje právo raziť mince. Mena a bankové a finančné právo patria do právomoci Francúzskeho štátu. V záležitostiach, ktoré sú nutné na riadne fungovanie Hospodárskej a menovej únie, sa legislatívne a zákonné ustanovenia francúzskeho práva na Svätom Bartolomejovi automaticky uplatňujú na základe jeho štatútu,

            SA DOHODLI TAKTO:
      Článok 1
      Euro zostáva menou Svätého Bartolomeja.
      Článok 2
      Francúzska republika naďalej uznáva ako zákonné platidlo na Svätom Bartolomejovi bankovky a mince v eurách.
      Článok 3
      1.   Francúzska republika naďalej na Svätom Bartolomejovi uplatňuje právne akty a pravidlá Európskej únie potrebné na fungovanie hospodárskej a menovej únie v týchto oblastiach:

                  a)

                  bankovky a mince v eurách;

                  b)

                  zabraňovanie podvodom a falšovaniu hotovostných a iných platobných prostriedkov;

                  c)

                  medaily a žetóny;

                  d)

                  opatrenia potrebné na používanie eura ako jednotnej meny prijaté na základe článku 133 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

                  e)

                  bankové a finančné právne predpisy vrátane právnych aktov, ktoré prijala Európska centrálna banka;

                  f)

                  zabraňovanie legalizácii príjmov z trestnej činnosti;

                  g)

                  povinnosti oznamovať štatistické údaje stanovené Eurosystémom.

            2.   Francúzska republika sa zaväzuje, že bude na území Svätého Bartolomeja v plnej miere spolupracovať s Europolom, pokiaľ ide o zabraňovanie podvodom a falšovaniu platobných prostriedkov, ako aj zabraňovanie legalizácii príjmov z trestnej činnosti a boj proti nej.
      Článok 4
      Ustanovenia, ktoré francúzske orgány prijali s cieľom transponovať akty prijaté Európskou úniou, vrátane aktov Európskej centrálnej banky, v oblastiach uvedených v článku 3 ods. 1, sú automaticky uplatniteľné za rovnakých podmienok na Svätom Bartolomejovi.
      Článok 5
      Akty Európskej únie prijaté v oblastiach uvedených v článku 3 ods. 1 vrátane aktov Európskej centrálnej banky, ktoré sú priamo uplatniteľné v členských štátoch, sú automaticky uplatniteľné za rovnakých podmienok na Svätom Bartolomejovi.
      Článok 6
      Úverové inštitúcie a prípadne ostatné finančné inštitúcie oprávnené vykonávať svoju činnosť na Svätom Bartolomejovi majú prístup do medzibankových zúčtovacích a platobných systémov a do zúčtovacích systémov cenných papierov v eurozóne za rovnakých podmienok, ako sa uplatňujú na inštitúcie nachádzajúce sa v kontinentálnom Francúzsku.
      Článok 7
      Francúzska republika predloží každé dva roky Komisii a Európskej centrálnej banke správu o tom, ako sa na Svätom Bartolomejovi uplatňujú právne akty a predpisy Európskej únie, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto dohody. Táto správa obsahuje najmä zoznam priamo uplatniteľných aktov Európskej únie vrátane aktov Európskej centrálnej banky, ktoré sú automaticky uplatniteľné na Svätom Bartolomejovi podľa článku 5. Prvá správa sa predloží pred koncom roku 2012.
      Článok 8
      1.   V prípade potreby sa zvolá spoločný výbor. Predsedá mu Komisia a skladá sa zo zástupcov Európskej únie a Francúzskej republiky.
      2.   Delegácii Európskej únie predsedá Komisia a nachádzajú sa v nej aj zástupcovia Európskej centrálnej banky.
      3.   Spoločný výbor sa schádza na žiadosť jedného z členov delegácie Európskej únie alebo Francúzskej republiky s cieľom preskúmať akýkoľvek prípadný problém, ktorý by sa mohol vyskytnúť pri uplatňovaní tejto dohody.
      Článok 9
      Súdny dvor Európskej únie má výlučnú právomoc na urovnávanie všetkých sporov medzi zmluvnými stranami, ktoré by mohli vyplynúť z uplatňovania tejto dohody a ktoré sa nepodarilo vyriešiť v spoločnom výbore.
      Článok 10
      Európska únia alebo Francúzska republika môžu túto dohodu ukončiť s ročnou výpovednou lehotou.
      Článok 11
      Táto dohoda nadobúda platnosť 1. januára 2012 potom, ako si strany oznámia splnenie svojich vlastných ratifikačných postupov.
      Článok 12
      Táto dohoda je vystavená v dvoch exemplároch, vo francúzskom a anglickom jazyku, pričom obe znenia sú rovnako autentické.

         V Bruseli dvanásteho júla dvetisícjedenásť.

               Za Európsku úniu

               za Francúzsku republiku

         (1)  Ú. v. EÚ L 325, 9.12.2010, s. 4.