title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/285 zo 6. novembra 2015 o štátnej pomoci SA.38545 2014/C (ex 2014/NN), ktorú Francúzska republika poskytla spoločnostiam Mory – Ducros SAS a MoryGlobal [oznámené pod číslom C(2015) 7523] (Text s významom pre EHP)

text:
               1.3.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 53/6

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/285
   zo 6. novembra 2015
   o štátnej pomoci SA.38545 2014/C (ex 2014/NN), ktorú Francúzska republika poskytla spoločnostiam Mory – Ducros SAS a MoryGlobal

         [oznámené pod číslom C(2015) 7523]

   (Iba francúzske znenie je autentické)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
   po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými článkami (1),
   keďže:
   1.   POSTUP

               (1)

               Po neformálnych rozhovoroch medzi Komisiou a Francúzskom poslalo Francúzsko 7. februára 2014 Komisii informatívnu správu o poskytnutí úveru s účasťou na zisku z Fondu pre hospodársky a sociálny rozvoj (ďalej len „FDES“) spoločnosti MoryGlobal (2).

               (2)

               Na ústnu žiadosť Komisie Francúzsko zaslalo 2. apríla 2014 ďalšiu informatívnu správu.

               (3)

               Dve nové žiadosti o informácie boli zaslané 11. apríla a 8. mája 2014 a Francúzsko na ne odpovedalo listami z 30. apríla a 9. mája 2014. Tieto žiadosti sa doplnili žiadosťou z 27. júna 2014, na ktorú Francúzsko odpovedalo 10. júla 2014.

               (4)

               Na návrh Komisie sa 9. júla 2014 uskutočnilo stretnutie s Francúzskom.

               (5)

               Keďže sa prvá platba úveru z fondu FDES uskutočnila 18. februára 2014, Komisia uvedené opatrenie zaznamenala do registra neoznámenej pomoci.

               (6)

               Listom zo 16. septembra 2014 Komisia informovala Francúzsko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v súvislosti s touto pomocou (ďalej len „formálne vyšetrovacie konanie“).

               (7)

               Rozhodnutie Komisie o začatí konania (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnej pomoci. Komisia nedostala od zainteresovaných strán pripomienky v tejto veci.

               (8)

               Francúzsko predložilo svoje pripomienky 24. októbra 2014. Na žiadosť Komisie predložilo dodatočné informácie 12. januára a 6. mája 2015.

         2.   SÚVISLOSTI

   2.1.   OPIS PRÍJEMCU POMOCI A KONTEXT

               (9)

               Skupinu Mory-Ducros tvorila najmä spoločnosť Mory-Ducros SAS (ďalej len „MD“), ako aj realitné občianske spoločnosti SPAD a ARCATIME CAUDAN – 100 % dcérske spoločnosti MD.

               (10)

               Akcionárom spoločnosti MD bola Arcole Industries (ďalej len „Arcole“) – holdingová spoločnosť, ktorá sa zameriavala na prevzatie a ozdravenie podnikov v ťažkostiach. V júni 2010 spoločnosť Arcole kúpila od spoločnosti DHL spoločnosť Ducros Express a následne v júni 2011 niektoré aktíva spoločnosti Mory SA v rámci konkurzného konania, ktoré bolo voči nej začaté. Spoločnosť Arcole následne zlúčila tieto dve činnosti do spoločnosti MD.

               (11)

               Spoločnosť MD bola po spoločnosti Geodis druhým najväčším subjektom pôsobiacim v odvetví doručovania zásielok a prenájmu v oblasti dopravy vo Francúzsku. Spoločnosť MD vykonávala štyri hlavné činnosti, a to vnútroštátnu dopravu a doručovanie zásielok, vnútroštátny prenájom v oblasti dopravy, medzinárodné doručovanie zásielok a medzinárodný prenájom v oblasti dopravy a logistiku. Toto odvetvie zaznamenávalo vo Francúzsku od začiatku desaťročia čoraz väčšie ťažkosti, ktoré sa prejavovali fúziami alebo konkurzmi významných subjektov. Okrem pôvodu aktív alebo spoločností začlenených do spoločnosti MD v nadväznosti na konkurzné konania je potrebné uviesť, že spoločnosť Geodis prevzala po súdnej likvidácii aktíva spoločnosti SERNAM, ktorá je tradičným prevádzkovateľom a dcérskou spoločnosťou spoločnosti SNCF (4).

               (12)

               Do 31. decembra 2012 dosiahla spoločnosť MD konsolidovaný obrat vo výške 765 miliónov EUR. Spoločnosť MD zamestnávala okolo 5 300 zamestnancov a prevádzkovala 85 pobočiek. Negatívny vplyv finančnej krízy a narastajúci konkurenčný tlak ostatných subjektov v súvislosti s ťažkosťami v odvetví doručovania zásielok a prenájmu v oblasti dopravy však viedli k zhoršeniu výsledkov, k čomu sa pridali aj vyššie výrobné náklady než trhové ceny, nepriaznivé sadzby mnohých klientov a zlý stav nehnuteľností a dopravných prostriedkov z dôvodu nedostatočných investícií v predchádzajúcich rokoch.

               (13)

               Rozsudkom z 26. novembra 2013 obchodný súd v Pontoise začal konkurzné konanie voči spoločnosti MD.

               (14)

               Spoločnosť Arcole, ktorá bola v tom čase väčšinovým akcionárom v spoločnosti MD, 3. januára 2014 predložila ponuku na prevzatie.

               (15)

               Spoločnosť Arcole 28. januára 2014 predložila na obchodnom súde v Pontoise lepšiu ponuku vo forme plánu na kúpu, ktorého cieľom bolo prevziať balík väčšiny aktív spoločnosti MD, v prospech novej spoločnosti vytvorenej na tento účel – spoločnosť MoryGlobal.

               (16)

               Minister hospodárstva a financií 29. januára 2014 vydal rozhodnutie, že spoločnosti MoryGlobal sa poskytne úver z FDES vo výške 17,5 miliónov EUR, ktorý mal byť vyplatený v jednej alebo viacerých splátkach.

               (17)

               Dňa 30. januára 2014, kým ešte nebola formalizovaná dohoda o úvere medzi spoločnosťou MoryGlobal a štátom, štát, zastúpený medziministerským výborom pre priemyselnú reštrukturalizáciu (ďalej len „CIRI“), a spoločnosť Arcole podpísali memorandum o porozumení: spoločnosť Arcole sa najmä zaviazala, že vloží finančné prostriedky v celkovej výške 17,5 milióna EUR, pričom 10 miliónov EUR sa malo použiť na navýšenie kapitálu a 7,5 milióna EUR vo forme konvertibilných dlhopisov (5).

               (18)

               Obchodný súd v Pontoise 6. februára 2014 schválil plán kúpy spoločnosti MD spoločnosťou Arcole.

               (19)

               Napriek kapitálovej injekcii a úveru z FDES obchodný súd v Bobigny 31. marca 2015 vyhlásil súdnu likvidáciu majetku spoločnosti MoryGlobal.

         2.2.   OPIS OPATRENÍ
   2.2.1.
         Úver z FDES vo výške 17,5 milióna EUR

               (20)

               Na základe dohody z 11. februára 2014 štát schválil spoločnosti MoryGlobal úver z FDES vo výške 17,5 milióna EUR. Podľa samotných ustanovení dohody o úvere bol úver určený na financovanie nadobudnutia časti činností spoločnosti MD a činností spoločnosti MoryGlobal.

               (21)

               Úver z FDES mal byť úročený pevnou úrokovou sadzbou vo výške 1 % ročne. Úroky vzniknuté k poslednému termínu splatenia úveru sa mali každoročne vypočítavať a následne kapitalizovať a jednorazovo zaplatiť k dátumu splatnosti úveru z FDES. Odchylne od uvedeného za predpokladu vyplatenia dividend spoločnosti Arcole mala spoločnosť MoryGlobal k dátumu vyplatenia týchto dividend a do výšky sumy vyplatených dividend pristúpiť k zaplateniu kapitalizovaných pevných úrokov, ktoré vznikli k tomuto dátumu.

               (22)

               K tomuto úroku s pevnou sadzbou sa pripájal úrok s pohyblivou sadzbou rovnajúci sa celkovej sume dividend, ktoré boli schválené a uhradené v priebehu účtovného roka, znížený o sumu vyplatenej pevnej zložky výnosu.

               (23)

               Celková úroková sadzba (pevná + pohyblivá) úveru z fondu FDES nemohla byť nižšia ako priemerná miera zisku z úrokov na bežných účtoch spoločníkov schválených spoločnosťou Arcole.

               (24)

               Splatenie úveru sa malo uskutočniť naraz, dvadsať rokov po dátume vyplatenia poslednej časti úveru, k čomu došlo 24. apríla 2014.

               (25)

               Úver z FDES bol zaručený záložným právom prvého radu a bez súčasne vedeného účtu cenných papierov, na ktorom by bolo 100 % hodnoty cenných papierov spoločnosti MoryGlobal. Na účte, ktorý bol predmetom záložného práva, malo byť počas celého obdobia úveru z FDES najmenej 90 % založených akcií spoločnosti MoryGlobal.

               (26)

               Ak by spoločnosť Arcole predala 100 % svojich cenných papierov v spoločnosti MoryGlobal, spoločnosť MoryGlobal mala pristúpiť k vráteniu celej sumy nesplateného úveru a všetkých dlžných súm súvisiacich s úverom a zaplatiť štátu sumu nákladov súvisiacich s prerušením úveru vo výške rovnajúcej sa sume predajnej ceny zníženej o sumu všetkých typov investícii spoločnosti Arcole do spoločnosti MoryGlobal, o celú sumu výnosov z úveru s účasťou na zisku splatenú do dátumu predaja a všetky výdavky na predaj. V prípade čiastočného predaja cenných papierov sa mala uplatniť pomerná časť počtu cenných papierov postúpených spoločnosťou Arcole vzhľadom na celkový počet cenných papierov spoločnosti Arcole pred predajom.

               (27)

               Celý úver bol vyplatený troma prevodmi v týchto dátumoch a týchto sumách: 3 milióny EUR 18. februára 2014, 7 miliónov EUR 11. marca 2014 a 7,5 milióna EUR 24. apríla 2014.

         2.2.2.   Sociálne opatrenia

               (28)

               V tlačovej správe (6) zo 6. februára 2014 minister pre hospodárske oživenie a ministri práce, zamestnanosti, odbornej prípravy a sociálneho dialógu, ako aj minister dopravy, námorníctva a rybolovu oznámili, že sa bude realizovať plán podpory zamestnancov spoločnosti MD. Plán pozostáva z týchto opatrení:

                           —

                           Systém automatických opatrení: pomoc, na ktorú majú prepustení zamestnanci podľa zákona automaticky nárok na požiadanie. Na základe zmluvy o pracovnom zabezpečení (Contrat de Sécurisation Professionnelle, ďalej len „CSP“) môžu zamestnanci i) poberať odmenu takmer vo výške ich súčasnej čistej mzdy a ii) zúčastňovať sa na špecifickej odbornej príprave po mobilizácii prostriedkov z paritných fondov na zabezpečenie profesionálnej kariéry.

                           —

                           Systém nepovinných opatrení: pomoc, ktorú Francúzsko môže, ale nemusí udeliť. Ide o dva druhy pomoci, a to: i) Francúzsko zaručí zamestnancom služby, akými sú prístup k službám všeobecných poradcov alebo školeniam na účely preradenia pracovníka prostredníctvom systému posilnenej podpory (ďalej len „systém posilnenej podpory“) a ii) udelí dočasné príspevky, ktorých výška sa bude postupne znižovať, s cieľom vyrovnať mzdové rozdiely počas dvoch rokov v prípade, že si osoba nájde zamestnanie s nižšou mzdou, a to až do výšky 300 EUR mesačne (ďalej len „systém dočasných príspevkov s klesajúcou výškou“).

               (29)

               Celkové náklady na tieto sociálne opatrenia a presné podmienky poskytnutia neboli vopred určené.

         3.   POCHYBNOSTI VYJADRENÉ V ROZHODNUTÍ O ZAČATÍ KONANIA

   3.1.   KVALIFIKÁCIA OPATRENIA AKO ŠTÁTNEJ POMOCI

               (30)

               Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadrila pochybnosti o existencii hospodárskej výhody, pokiaľ ide o úver z FDES, ako aj sociálne opatrenia v prospech zamestnancov. Komisia sa vo všeobecnosti a na základe histórie obchodovania medzi spoločnosťou Arcole a Francúzskom domnievala, že úver z FDES a sociálne opatrenia mohli byť udelené najmä zo sociálnych dôvodov s cieľom zachovať pracovné miesta a výrobné zariadenia, čo by obozretný investor neurobil.

         3.1.1.   Úver z FDES

               (31)

               Komisia v prvom rade uviedla, že zapojenie orgánov verejnej moci a ich opakované zásahy prostredníctvom rôznych tlačových správ umožnili zvýhodniť ponuku na prevzatie od spoločnosti Arcole, a teda spoločnosť MoryGlobal. Pôvodná ponuka spoločnosti Arcole z 3. januára 2014 sa totiž zakladala na 25 miliónoch EUR, ktoré pochádzali z vonkajších zdrojov od právnických osôb verejného práva, kým podľa vylepšenej ponuky z 28. januára 2014 sa zdalo, že úver z FDES vo výške 17,5 milióna EUR nahrádza účasť týchto iných potenciálnych investorov. Komisia preto vyjadrila pochybnosti v súvislosti s dôvodmi odstúpenia týchto subjektov, ako aj v súvislosti s predpokladom poskytnutia úveru z FDES výmenou za zlepšenie podmienok sociálneho plánu.

               (32)

               Okrem toho sa podľa Komisie zdalo, že Francúzsko sa rozhodlo poskytnúť úver ešte pred tým, ako sa oboznámilo so záverečnou správou poradenskej spoločnosti Eight Advisory, ktorá obsahuje výsledky simulácií miery návratnosti investícií týkajúcich sa finančných vkladov spoločnosti Arcole a úveru z FDES, keďže táto správa bola dokončená až 26. januára 2014.

               (33)

               Komisia napokon vyjadrila pochybnosti v súvislosti s podmienkami poskytnutia úveru z FDES. Tento úver totiž vykazuje charakteristiky úveru v prípade, že podnik nerozdelí dividendy, a vkladu vlastných finančných prostriedkov v opačnom prípade.

               (34)

               V prípade posúdenia opatrenia ako úveru Komisia považovala úrokovú sadzbu vo výške 1 % za nezodpovedajúcu trhovej sadzbe, keďže pri použití akejkoľvek prijatej metodológie [uplatnením oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (7) (ďalej len „oznámenie z roku 2008“) alebo metódy podľa údajov spoločností Bloomberg a Capital IQ] vždy dospela k záveru, že úver nebol dostatočne výnosný. Komisii sa navyše nezdalo, že by bol odklad platenia úrokov ku dňu splatnosti úveru bežnou praxou na trhu. Komisia mala aj pochybnosti v súvislosti s odhadom hodnoty kolaterálov.

               (35)

               V prípade posúdenia opatrenia ako vkladu vlastných zdrojov sa Komisia domnievala, že štátu ako investorovi neboli z hľadiska rizika poskytnuté rovnaké podmienky ako spoločnosti Arcole, a to aj napriek tomu, že mal jej vklad rovnakú výšku ako vklad štátu. Štát sa totiž nepodieľal na rovnakých finančných stimuloch ako spoločnosť Arcole, ktorá musela zabezpečiť rentabilitu svojich investícií uskutočnených pred začatím súdneho konania pokračovaním v činnosti podniku a predísť tak finančne náročnému sociálnemu plánu. Komisia sa okrem toho domnievala, že súbeh s investíciou spoločnosti Arcole umožnil zásah prokurátora, ktorý požiadal o výnimku […] (8). Komisia poznamenala aj to, že minimálne alternatívne náklady na podobnú investíciu na dvadsať rokov by predstavovali okolo 7,4 %. Rovnako aj pravdepodobnosť získania podstatne vyššieho výnosu ako 1 % sa jej zdala malá vzhľadom na neistý charakter rozdeľovania dividend. Komisia navyše uviedla, že snaha štátu o zabránenie spoločnosti Arcole, aby sa zbavila podielu na kapitále spoločnosti MoryGlobal, sa nejaví ako snaha, ktorú by vyvinul súkromný investor.

               (36)

               Bez ohľadu na kvalifikáciu opatrenia Komisia napokon preskúmala súlad so zásadou súkromného investora, pokiaľ ide o zahrnutie environmentálnych priemyselných záväzkov do dohody o úvere.

         3.1.2.   Sociálne opatrenia

               (37)

               Komisia ďalej poznamenala, že úpravy sociálneho plánu z hľadiska poskytnutia lepšej podpory prepustených zamestnancov spoločnosti MD, ktoré sa vykonali pred predložením vylepšenej ponuky, podľa všetkého na seba prevzal hlavne štát prostredníctvom zavedenia sociálnych opatrení uvedených v časti 2.2.2. Podľa tlače totiž nadobúdateľ ponechal svoj návrh na sume 7 000 EUR na zamestnanca, pokiaľ ide o náhrady nad rámec stanovený zákonom, a odmietol ju zvýšiť. Preto sa zdalo, že na základe týchto opatrení získala spoločnosť MoryGlobal výhodu, keďže časť sociálneho plánu financoval štát, a nie samotná spoločnosť. Komisia sa domnievala, že v prípade zabezpečenia hospodárskej kontinuity medzi spoločnosťami MD a MoryGlobal oslobodením spoločnosti MD od jej záväzkov voči zamestnancom, by došlo k zvýhodneniu hospodárskej situácie spoločnosti MoryGlobal.

         3.2.   POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI

               (38)

               Hoci Komisia nemala nijaké pochybnosti o posúdení spoločnosti MD ako podniku v ťažkostiach, mala pochybnosti o situácii spoločnosti MoryGlobal založenej 23. januára 2014.

               (39)

               Francúzsko navyše nepredložilo nijaké posúdenie zlučiteľnosti, keďže sa domnievalo, že opatrenia nepredstavovali štátnu pomoc. Komisia teda vyzvala Francúzsko, aby takéto posúdenie predložilo.

         3.3.   ZÁSADA HOSPODÁRSKEJ KONTINUITY

               (40)

               Komisia pripomenula, že podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie povinnosť vymáhať nezlučiteľnú pomoc možno rozšíriť na novú spoločnosť, na ktorú daná spoločnosť previedla časť svojich aktív, ak tento prevod umožňuje dospieť k záveru o hospodárskej kontinuite medzi oboma spoločnosťami. (9). Podľa Komisie existovalo vážne podozrenie týkajúce sa hospodárskej kontinuity medzi spoločnosťami MD a MoryGlobal v súvislosti so súborom faktorov prebratých v judikatúre Súdneho dvora EÚ. Spoločnosť MoryGlobal mohla tak byť povinná uhradiť akúkoľvek nezlučiteľnú pomoc, ktorú prijala spoločnosť MD.

         4.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

               (41)

               Francúzsko predložilo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania 23. októbra 2014.

               (42)

               Po prvé Francúzsko popiera, že prísľub poskytnutia úveru pre spoločnosť MoryGlobal a súvisiace tlačové správy umožnili zvýhodnenie uvedenej spoločnosti uprednostnením ponuky spoločnosti Arcole, ktorá by mohla vďaka tomuto úveru predložiť lepšiu ponuku.

         4.1.   KVALIFIKÁCIA OPATRENIA AKO ŠTÁTNEJ POMOCI

               (43)

               Francúzsko sa domnieva, že konalo ako obozretný investor, keď sa rozhodlo poskytnúť spoločnosti MoryGlobal úver z FDES. Zdôrazňuje predovšetkým, že je nesprávne tvrdiť, že investičné rozhodnutie štátu nebolo podložené nijakým podstatným prvkom finančnej a hospodárskej analýzy, keďže nepočkal na záverečnú správu spoločnosti Eight Advisory z 26. januára 2014. Táto správa totiž v podstate iba opakuje obsah analýz uskutočnených vopred spoločnosťou Arcole a CIRI o vyhliadkach spoločného investovania.

               (44)

               Komisia okrem toho nezohľadnila špecifické znaky úveru z FDES. Francúzsko totiž poskytlo spoločnosti MoryGlobal prostredníctvom finančného nástroja FDES úver s účasťou na zisku; všetky pripomienky týkajúce sa nízkeho výnosu pri úročení pevnou úrokovou sadzbou treba posúdiť spolu s ostatnými prvkami výnosov a kapitálového zisku. Francúzsko sa domnieva, že Komisia podľa všetkého neopodstatnene považuje spoločnosť MoryGlobal za podnik, na ktorý sa podľa oznámenia z roku 2008 vzťahuje rating CCC. V skutočnosti spoločnosť MoryGlobal nemá pasíva spoločnosti MD a bola založená na uskutočnenie upraveného strategického plánu po kolektívnom konaní. Francúzsko sa rovnako domnieva, že jednorazové splatenie predstavuje na rozdiel od toho, čo tvrdí Komisia, podmienku, ktorá je v najväčšej miere prispôsobená úveru s účasťou na zisku. Pre Francúzsko je prekvapujúce aj to, že Komisia odhaduje, že pravdepodobnosť dosiahnutia miery návratnosti vyššej ako 1 % je malá. Táto analýza podľa všetkého potvrdzuje myšlienku, že by nebolo možné uskutočniť nijakú obozretnú investíciu prevzatím najživotaschopnejších a najvýnosnejších aktív spoločnosti MD. Francúzsko navyše trvá na tom, že jeho cieľom nie je zabrániť spoločnosti Arcole predať svoj podiel v podniku ani trestať túto spoločnosť za takýto predaj, jeho cieľom je, aby v prípade stiahnutia tejto spoločnosti nezostalo jediným akcionárom, a to je v súlade so zásadou obozretného investora.

               (45)

               Napokon sa Francúzsko domnieva, že opatrenie treba posudzovať ako kapitálový vklad uskutočnený pari passu so spoločnosťou Arcole.

               (46)

               Pokiaľ ide o pochybnosti Komisie týkajúce sa súladu zahrnutia environmentálnych priemyselných záväzkov do dohody o úvere so zásadou súkromného investora, Francúzsko nesúhlasí s návrhom oznámenia Komisie o pojme štátna pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ (10): „Na účely testu subjektu v trhovom hospodárstve sa zohľadňujú len prínosy a záväzky súvisiace s postavením štátu ako hospodárskeho subjektu – vylučujú sa teda tie aspekty, ktoré súvisia s jeho postavením ako orgánu verejnej moci.“

               (47)

               Francúzsko sa navyše domnieva, že financovanie sociálnych opatrení pre prepustených pracovníkov štátom nemá charakter štátnej pomoci. Týmito opatreniami totiž spoločnosť nezískava žiadnu pomoc, pretože nijako nenahrádzajú žiaden prípadný záväzok podniku voči jeho zamestnancom.

         4.2.   POSÚDENIE ZLUČITEĽNOSTI

               (48)

               Francúzsko sa na jednej strane domnieva, že spoločnosť MoryGlobal bola ako hospodársky nástupca spoločnosti MD oprávnená prijať pomoc na reštrukturalizáciu, a na druhej strane túto pomoc považuje za zlučiteľnú s usmerneniami Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach (11) (ďalej len „usmernenia z roku 2004“). Francúzsko zdôrazňuje, že opatrenia vykonané s cieľom obnoviť životaschopnosť spoločnosti MD/MoryGlobal nesú znaky opatrení, ktoré by boli prijaté v rámci plánu reštrukturalizácie schváleného Komisiou na základe usmernení z roku 2004. Podobne zmenšenie okruhu činností spoločnosti MD umožnilo obmedziť nadmerné narušenia hospodárskej súťaže. Pomoc je napokon obmedzená na minimum.

         5.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

               (49)

               Žiadna tretia strana nepredložila pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

         6.   POSÚDENIE POMOCI

   6.1.   POSÚDENIE EXISTENCIE POMOCI V ZMYSLE ČLÁNKU 107 ODS. 1 ZFEÚ

               (50)

               Podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

               (51)

               Na označenie opatrenia za štátnu pomoc je na základe uvedeného ustanovenia potrebné, aby boli súčasne splnené tieto podmienky: i) opatrenie musí mať štátny pôvod; ii) opatrenie musí byť selektívne; iii) opatrenie poskytuje svojmu príjemcovi hospodársku výhodu a iv. opatrením sa narúša hospodárska súťaž alebo hrozí jej narušenie, a mohlo by ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

               (52)

               Komisia by chcela zdôrazniť, že obidvomi druhmi opatrení, t. j. úverom z FDES na jednej strane a sociálnymi opatreniami na druhej strane, sa toto rozhodnutie zaoberá samostatne v záujme zabezpečenia jasnosti analýzy. V praxi sa o obidvoch opatreniach rozhodlo súčasne a úzko ich spája spoločný účel, ktorým je zaistenie pokračovania hospodárskej činnosti spoločnosti MD s čo najväčším počtom pracovných miest, čo je preukázané ďalej v tomto rozhodnutí.

         6.1.1.   Štátne zdroje a pripísateľnosť

               (53)

               Pokiaľ ide o úver z FDES, o jeho poskytnutí rozhodol minister hospodárstva a financií vyhláškou, ktorej vykonanie bolo zverené generálnemu riaditeľovi štátnej pokladnice. Príslušné finančné prostriedky pochádzajú z osobitného účtu štátnej pokladnice a splátky istiny a úrokov sa takisto platia do štátneho rozpočtu Francúzska. Úver podpísala, vyplatila a spravuje v mene Francúzska banka Natixis na základe dohody podpísanej medzi Natixis a Francúzskom.

               (54)

               Pokiaľ ide o sociálne opatrenia, v tlačovej správe zo 6. februára 2014 sa jasne uvádza, že ich budú financovať orgány verejnej moci.

               (55)

               Komisia preto dospela k záveru, že skúmané opatrenia zahŕňajú používanie štátnych zdrojov a sú pripísateľné štátu.

         6.2.1.   Selektívnosť

               (56)

               Komisia v súvislosti s úverom z FDES zistila, že bol poskytnutý spoločnosti, ktorá prevzala aktíva spoločnosti MD, teda spoločnosť MoryGlobal. Aj napriek poslaniu FDES, ktorým je poskytovanie úverov na hospodársky a sociálny rozvoj za podmienok stanovených v obežníku z 26. novembra 2004 o činnosti štátu pri predchádzaní ťažkostiam podnikov a ich riešení (12), ktorým sa riadi jeho fungovanie, sú jednotlivé prípady poskytovania úverov z FDES vždy preskúmané. Podmienka selektivity je teda splnená.

               (57)

               Pokiaľ ide o sociálne opatrenia v prospech zamestnancov, Komisia poznamenáva, že sa delia na dva typy, a to automatické a nepovinné, ktoré sú na zvážení Francúzska.

               (58)

                  Systém automatických opatrení. Francúzsko zastáva názor, že CSP je systémom ustanovení spoločného práva stanoveným v zákonníku práce, ktorého cieľom je zaistiť, aby sa prepusteným zamestnancom zachovali takmer rovnako vysoké príjmy. CSP, ktorá vznikla zákonom z 28. júla 2011 (13), je určená pre zamestnancov podnikov v konkurze alebo súdnej likvidácii. Komisia uvádza, že zamestnanci spoločnosti MD boli oprávnení poberať dávky vyplývajúce z tejto zmluvy. Domnieva sa preto, že príspevky vyplatené prepusteným pracovníkom v rámci CSP, ako aj finančné prostriedky získané z paritných fondov na zabezpečenie profesionálnej kariéry určených na financovanie odbornej prípravy nespĺňajú kritérium selektívnosti a nepredstavujú štátnu pomoc.

               (59)

                  Systém nepovinných opatrení. Komisia odlišne posúdila opatrenia druhého typu, ktoré presahujú rámec stanovený podnikom v právnych predpisoch a v plnej miere ich financuje štát. Príspevky vyplývajúce zo systému posilnenej podpory a úhrada mzdového rozdielu štátom počas dvoch rokov v prípade preradenia zamestnanca na iné pracovné miesto s nižšou mzdou sú výsledkom rozhodnutia štátu, ktorý tým vykonáva svoju diskrečnú právomoc a zameriava sa na podnik, ktorému bola poskytnutá pomoc, hoci podmienky týkajúce sa systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou sú vymedzené v článku R.322-6 zákonníka práce a vo vyhláške z 22. januára 2014, ktorá bolo prijatá na účely uplatňovania článku R.5123 zákonníka práce (14).

               (60)

               Komisia teda považuje opatrenia pozostávajúce z úveru z FDES na jednej strane a zo sociálnych opatrení v rámci systému ustanovení podľa voľného uváženia na druhej strane za selektívne. Sociálne opatrenia v rámci systému automatických opatrení nie sú selektívne. Nepredstavujú teda štátnu pomoc a v tomto rozhodnutí sa Komisia nimi preto ďalej nebude zaoberať.

         6.1.3.   Existencia hospodárskej výhody

   6.1.3.1.   Analytický rámec

               (61)

               Hospodárska výhoda vzniká vtedy, keď sa zásahom štátu zlepší finančná situácia podniku. Na základe ustálenej judikatúry je však na účely posúdenia, či určité opatrenie štátu predstavuje pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, potrebné určiť, či podnik prijímajúci pomoc získava hospodársku výhodu, ktorú by nezískal v bežných trhových podmienkach (15).

               (62)

               Zásah verejného orgánu totiž automaticky nepredstavuje výhodu pre jeho príjemcu, a preto nepredstavuje pomoc, ak sa uskutoční za normálnych trhových podmienok, t. j. ak verejný orgán konal tak, ako by v podobnej situácii konal obozretný hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve. V tejto súvislosti teda existencia významných investícií rovnakej povahy, ktoré súčasne uskutočnili iné súkromné hospodárske subjekty v tom istom čase ako štát a prevzali na seba podobné riziká („pari passu“), môže naznačovať, že štát konal ako obozretný hospodársky subjekt. Nakoniec treba preskúmať, či sa zásah štátu zakladá na ekonomickom posúdení porovnateľnom s posúdením s cieľom určiť budúcu výnosnosť tejto investície, ktoré by si za podobných okolností nechal vypracovať obozretný súkromný hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve, ktorý sa nachádza situácii čo najpodobnejšej situácii štátu, pred tým, ako by pristúpil k uvedenej investícii.

         6.1.3.2.   Politický kontext udelenia štátnych opatrení

               (63)

               Treba poukázať na to, že opakovaná účasť a zásahy orgánov verejnej moci v období od dátumu začatia konkurzného konania 22. novembra 2013 do dátumu schválenia prevzatia rozsudkom obchodného súdu v Pontoise 6. februára 2014 umožnili zvýhodnenie ponuky spoločnosti Arcole na prevzatie, a teda spoločnosti MoryGlobal. Minister pre hospodárske oživenie a minister dopravy 22. novembra 2013 verejne oznámili: „Obdobie, ktoré sa práve začína, treba využiť na preskúmanie všetkých predpokladov a zváženie riešení pokračovania činnosti v rámci hospodársky uskutočniteľného okruhu možností a pri zachovaní čo najväčšieho počtu pracovných miest“. (16) Minister pre hospodárske oživenie 10. januára 2014 vyhlásil, že Francúzsko poskytne úver vo výške 17,5 milióna EUR na zabezpečenie ponuky spoločnosti Arcole výmenou najmä za vylepšenie sociálneho plánu (17). Minister totiž poskytol vyhlásenia o sociálnych opatreniach určených zamestnancom spoločnosti MD, pričom sľúbil: „zachovať mzdu počas jedného roka na základe zmluvy o pracovnom zabezpečení“, „financovať všetku odbornú prípravu v rámci všetkých pracovných plánov, ktoré budú schválené“ a „zabezpečiť čiastočnú úhradu mzdového rozdielu počas dvoch rokov, aby sa neznížila kúpna sila“ (18). Napokon 29. januára 2014 si premiér pozval generálneho riaditeľa spoločnosti Arcole, aby sa uistil, že spoločnosť Arcole bude skutočne realizovať ponuku na prevzatie spoločnosti MD. (19)

         6.1.3.3.   Úver z FDES

               (64)

                  Právna povaha opatrenia. Francúzsko zastáva názor, že predmetné opatrenie má dvojaký charakter: úveru (platba úrokov) a kapitálového vkladu (možná platba úrokov v závislosti od dividend). Francúzsko vysvetlilo, že ak by si muselo vybrať, opatrenie by vymedzilo ako kapitálový vklad, čo by umožnilo porovnanie s kapitálovým vkladom spoločnosti Arcole, ktorý mal takisto výšku 17,5 milióna EUR. Francúzsko teda dospelo k záveru, že obidva druhy financovania sa uskutočnili pari passu a nepredstavovali štátnu pomoc.

               (65)

               Platby z FDES upravuje obežník ministra hospodárstva a financií z 26. novembra 2004 (20). Podľa tohto dokumentu možno využiť FDES na podporu podnikov v ťažkostiach len formou návratných pôžičiek, nie však na získanie kontroly nad podnikom, ktorému bol úver poskytnutý. Okrem toho skutočnosť, že časť výnosov z úveru je spojená s úhradou dividend akcionárovi Arcole, v nijakom prípade neznamená, že aj samotnému FDES budú vyplatené dividendy: výnos z úveru z FDES sčasti predstavujú výnosy z úrokov s pohyblivou sadzbou, ktoré budú vyplatené len po vyplatení dividend spoločnosti Arcole. Napokon aj práva FDES a spoločnosti Arcole sú zjavne rozdielne. Na ilustráciu FDES nemôže poznať rozhodovací proces, pokiaľ ide o riadenie a strategické zameranie spoločnosti MoryGlobal, a už vôbec sa na ňom nemôže podieľať, pričom by neťažil ani z prípadného zvýšenia hodnoty kapitálu spoločnosti MoryGlobal.

               (66)

               Komisia sa preto domnieva, že opatrenie podpory z FDES treba považovať za úver, a nie za kapitálový vklad, a keďže neexistujú vyhliadky výnosov v podobnej výške, nemožno ho považovať za pari passu s kapitálovým vkladom spoločnosti Arcole. V každom prípade je tento rozdielny charakter vkladov z fondu FDES a spoločnosti Arcole ešte výraznejší pri zohľadnení systému posilnenej podpory a systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, ktoré na seba prevzalo Francúzsko. Z finančného hľadiska totiž uvedené prevzatie opatrení Francúzskom možno prirovnať k bezúročnej a nenávratnej subvencii a úveru z FDES v jednom, pričom spoločnosť Arcole vzhľadom na očakávanú návratnosť nesúhlasí s vyvinutím podobného finančného úsilia. Francúzsko mohlo prinajlepšom očakávať výnos a splatenie len samotného úveru, zatiaľ čo spoločnosť Arcole ako akcionár spoločnosti MoryGlobal mohla očakávať výnos zo svojej časti kapitálu.

               (67)

                  Konanie Francúzska ako obozretného hospodárskeho subjektu. Mnohé skutočnosti svedčia o tom, že Francúzsko nekonalo ako obozretný hospodársky subjekt.

               (68)

               Ako už bolo uvedené v časti 6.1.3.2, predstavitelia Francúzska sa v prvom rade niekoľkokrát verejne vyjadrili a zdôraznili, že Francúzsko s cieľom „zachovať čo najviac pracovných miest“ uskutoční kroky na podporu prevzatia spoločnosti MD. Nezdá sa, že podobné vyhlásenia o zámere predstavujú konanie obozretného hospodárskeho subjektu, ktorý chce pomôcť podniku v ťažkostiach. V takejto situácii je jedným z prvých najčastejšie prijímaných opatrení na zníženie nákladov a ozdravenie podniku zníženie objemu miezd. Takéto úvahy a ciele orgánov verejnej moci, ktoré sa prejavujú zvýšením objemu miezd, môžu byť v rozpore so záujmom obozretného súkromného veriteľa, keďže môžu znížiť schopnosť dlžníka splatiť požičané finančné prostriedky.

               (69)

               Okrem toho sa nezdá, že by Francúzsko získalo „ekonomické posúdenie porovnateľné s tým, ktoré by vykonal za okolností daného prípadu racionálny súkromný investor nachádzajúci sa v situácii, ktorá je čo najbližšia situácii uvedeného členského štátu, pred tým, ako by pristúpil k uvedenej investícii, na účely určenia budúcej rentability takejto investície (21)“. V odpovedi na rozhodnutie o začatí konania Francúzsko tvrdilo, že záverečná správa spoločnosti Eight Advisory z 26. januára 2014 predstavuje iba zhrnutie priebežných správ, ktoré boli vypracované v decembri. Francúzsko však aj napriek opakovaným žiadostiam Komisie (22) nepredložilo tieto priebežné správy, aby si Komisia mohla uvedené tvrdenie overiť. Vzhľadom na skutočnosti, ktoré má Komisia k dispozícii, a najmä na verejné vyhlásenia jednotlivých zodpovedných ministrov (23), Komisia zastáva názor, že o poskytnutí úveru z FDES a o jeho podmienkach sa rozhodlo ešte pred dokončením správy o výsledkoch simulácie miery návratnosti investícií týkajúcich sa vkladov peňažných prostriedkov spoločnosti Arcole a úveru z FDES a že Francúzsko rozhodlo o poskytnutí úveru pred tým, ako sa oboznámilo s výsledkami tejto správy. Lenže „ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako [obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve] (24)“.

               (70)

               Okrem toho skutočnosť, že v odsekoch rozsudku obchodného súdu v Pontoise sa výslovne spomína úver z fondu FDES ako záruka, ktorá umožní zabezpečiť pokračovanie činnosti podniku a jeho pretrvanie, preukazuje, že spoločnosť MD, a teda aj spoločnosť MoryGlobal ako pokračovateľ činnosti spoločnosti MD po jej likvidácii, ním získala výhodu v rámci konkurzného konania.

               (71)

               Napokon aj environmentálne záväzky týkajúce sa výmeny vozového parku spoločnosti MoryGlobal, ktoré jej ukladajú podmienky úveru z FDES, dokazujú, že Francúzsko nekonalo ako obozretný hospodársky subjekt, ale ako orgán verejnej moci. Žiaden obozretný hospodársky subjekt by totiž nepodmienil poskytnutie úveru podniku v ťažkostiach finančne náročným obnovením vozového parku predmetného podniku, a to len z environmentálnych dôvodov. Táto podmienka by bez presného odôvodnenia vôbec nesúvisela s cieľom zabezpečiť rentabilitu, o ktorý sa snaží veriteľ. Uložením environmentálnych požiadaviek týkajúcich sa vozového parku totiž vznikajú dlžníkovi dodatočné náklady, ktoré môžu negatívne ovplyvniť jeho schopnosť splatiť úver.

               (72)

                  Francúzsko nekonalo ako obozretný hospodársky subjekt z hľadiska ustanovení týkajúcich sa úveru. Po prvé je úver zabezpečený kolaterálom vo forme záložného práva na kapitál spoločnosti MoryGlobal. Vzhľadom na mimoriadne neistú situáciu spoločnosti MoryGlobal sa takéto riešenie javí ako najmenej spoľahlivé. Za predpokladu, že by sa majetok spoločnosti MoryGlobal dostal do likvidácie, a keďže splatenie istiny a úrokov sa musí uskutočniť jednorazovo po 20 rokoch, FDES by sa nevrátila pôvodne poskytnutá suma úveru. Navyše sa zdá, že hodnota podielov v spoločnosti je o toľko nižšia, o koľko sú jej akcie menej likvidné – tak ako je tomu v prípade spoločnosti MoryGlobal. V prípade stagnácie či dokonca zhoršenia výsledkov spoločnosti MoryGlobal by sa hodnota týchto podielov takisto výrazne znížila. Poskytnuté záruky a očakávaný výnos sa preto zdajú byť slabé a nedostatočné z hľadiska kompenzácie rizika, ktoré Francúzsko podstupuje.

               (73)

               Úver s jednorazovým splatením po 20 rokoch totiž predstavuje pre veriteľa značné riziko. Okrem toho sa nezdá, že by bol odklad platenia úrokov ku dňu splatnosti úveru bežnou praxou a fortiori v prípade podniku, ktorý vznikol na základe konkurzného konania, a preto nemá kladnú úverovú históriu alebo dobrý úverový rating, a a fortiori pôsobí v odvetví hospodárstva, ktoré sa nachádza v ťažkostiach opísaných v odôvodneniach 10 až 12. Hodnota úrokov sa totiž pre veriteľa znižuje, ak sa ich zaplatenie odkladá na koniec obdobia úveru, a môže sa znížiť pod úroveň nominálnej úrokovej sadzby. V tomto prípade pri nominálnej návratnosti 1 % by stačilo, aby miera inflácie prekročila uvedené percento a reálna návratnosť úveru by bola na konci obdobia úveru záporná. Lenže politika Európskej centrálnej banky v tejto oblasti sa zameriava na dosiahnutie miery inflácie, ktorá sa z dlhodobého hľadiska približuje 2 %, ale nepresahuje túto hranicu (25), zatiaľ čo úroková sadzba štátnych dlhopisov Francúzska (zameniteľné dlhopisy štátnej pokladnice) bola na začiatku februára 2014 stanovená na 2,29 % pre desaťročné dlhopisy a 3,27 % pre tridsaťročné. V dôsledku toho sa zdá, že nominálna miera výnosu úveru vo výške 1 % sa mohla z reálneho hľadiska považovať za zápornú, keďže by všetko nasvedčovalo tomu, že po uplynutí lehoty 20 rokov bude nižšia ako inflácia. Tento výnos úveru z FDES bol nižší ako náklady Francúzska na financovanie, ktoré sa v rovnakom období zakladalo na štátnych dlhopisoch, no išlo o financovanie jednoznačne rizikovejších aktív.

               (74)

               Okrem toho záporná návratnosť úveru sa ešte prehĺbi, ak sa do výpočtu zahrnú aj náklady na systém posilnenej podpory a systém dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, ktoré na seba prevzalo Francúzsko. Zo súm uvedených v odôvodnení 90 vyplýva, že náklady Francúzska na tieto opatrenia mohli prekročiť 10 miliónov EUR v nominálnej hodnote (suma 4 000 EUR na zapojeného zamestnanca pri maximálnom stanovenom počte zamestnancov 2 732). Na ilustráciu možno uviesť, že ak by bola súčasná čistá hodnota podľa rozvrhu platieb a splátok úveru z FDES upravená o konštantnú úrokovú sadzbu na 20 rokov (TEC 20) vo výške 2,90 % záporná už pri sume – 5,45 milióna EUR, vrátane nákladov na opatrenia (26), súčasná čistá hodnota by sa dostala do mínusu na – 14,62 milióna EUR (27). Obozretný hospodársky subjekt by teda s takým financovaním nesúhlasil.

               (75)

               Okrem toho simulácie miery vnútorných výnosov, ktoré predložilo Francúzsko, sa opierajú o predpoklad, že by sa spoločnosť Arcole zbavila účasti v spoločnosti MD a zaplatila štátu náklady za odchod zo spoločnosti, bez ktorých by bola návratnosť ešte oveľa nižšia. Arcole sa však môže rozhodnúť, že sa účasti na kapitále nezbaví. V tomto prípade by sa návratnosť úveru pre Francúzsko obmedzila na inkasovanie úrokov. V tejto situácii by spoločnosť Arcole navyše získala výhodu zo zvýšenia hodnoty svojej účasti alebo nezrealizovaného zisku, s čím však štát nemôže počítať. V tejto súvislosti treba uviesť, že snaha Francúzska o zabránenie spoločnosti Arcole, aby sa zbavila účasti v podniku, a jej penalizáciu za to sa ničím nepodobá konaniu obozretného hospodárskeho subjektu, ktorého zaujíma len návratnosť z viac či menej dlhodobého hľadiska. Možno ju však vysvetliť snahou zaručiť pokračovanie podniku, v prospech ktorého Francúzsko zasiahlo pri podpore spoločnosti Arcole […].

               (76)

               Okrem toho úhrada premenlivých úrokov sa javí ako mimoriadne hypotetická, keďže spoločnosť MoryGlobal vznikla po likvidácii spoločnosti MD, ktorá samotná čiastočne vznikla pri likvidácii spoločnosti Mory. V predpokladoch, ktoré predložilo Francúzsko, sa okrem toho počítalo s vyplatením dividend, a teda premenlivých úrokov len od roku 2018, 2019 a 2020, a to bez toho, aby sa tým dosiahla kladná hodnota miery návratnosti investícií. Tu treba upozorniť aj na skutočnosť, že ani ustanovenie súvisiace s úverom, podľa ktorého nemohla byť celková úroková sadzba (pevná + pohyblivá) úveru z FDES nižšia ako priemerná úroková sadzba, ktorou boli úročené bežné účty spoločníkov spoločnosti Arcole, nesvedčí o obozretnosti pri poskytnutí úveru vzhľadom na vysoko hypotetický charakter úhrady premenlivých úrokov.

               (77)

               Napokon výpočet miery vnútornej návratnosti, ktorý predložilo Francúzsko, sa uskutočnil len na základe úveru z FDES a vôbec nezahŕňa vplyv zavedenia systému posilnenej podpory a systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, ktoré Francúzsko na seba prevzalo, o ktorom sa však rozhodlo súčasne s rozhodnutím o poskytnutí úveru z FDES. Z predvídateľných súm uvedených v odôvodnení 90 vyplýva, že predovšetkým prvý systém opatrení mohol pre Francúzsko predstavovať náklady presahujúce hodnotu 10 miliónov EUR v nominálnej hodnote. Lenže obozretný hospodársky subjekt v trhovom hospodárstve by na účely posúdenia reálnej návratnosti investície zohľadnil všetky prostriedky, ktoré má na túto investíciu k dispozícii. Obozretný hospodársky subjekt by v situácii Francúzska pri posudzovaní toho, či celkové financovanie z verejných zdrojov na zabezpečenie pokračovania činnosti spoločnosti MD poskytuje dostatočné vyhliadky návratnosti, zohľadnil nielen úver, ale aj náklady na systém posilnenej podpory a systém dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, ktoré Francúzsko na seba prevzalo.

         6.1.3.4.   Sociálne opatrenia – nepovinné opatrenia

               (78)

               Pokiaľ ide o nepovinné sociálne opatrenia, medzi ktoré patrí systém posilnenej podpory, ako aj systém dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, Francúzsko uvádza dva argumenty v snahe vylúčiť existenciu hospodárskej výhody pre prijímajúci podnik. Po prvé Francúzsko zdôrazňuje, že tieto príspevky neznižujú príspevok spoločnosti MD do plánu na zachovanie pracovných miest. Na druhej strane Francúzsko uvádza, že tieto príspevky pomáhajú výlučne prepusteným pracovníkom, a preto z nich tento podnik nemá žiaden prospech.

               (79)

               Komisia nesúhlasí s touto analýzou.

               (80)

               Na jednej strane sa zdá, že štát uistením o poskytnutí týchto opatrení, aj keď sú určené na pomoc zamestnancom, určite pomohol aj spoločnosti MD a jej akcionárovi Arcole v rámci jeho ponuky na prevzatie tým, že výrazne zjednodušil sociálny kontext prevzatia činnosti. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že Francúzsko uverejnilo svoje rozhodnutie zaviesť systém posilnenej podpory 22. januára 2014 a spoločnosť Arcole predložila na obchodnom súde v Pontoise svoju vylepšenú ponuku krátko po tomto termíne – 28. januára 2014. Úlohu zlepšenia sociálneho plánu, ktoré predchádzalo predloženiu vylepšenej ponuky, prevzalo hlavne Francúzsko, a to zavedením sociálnych opatrení, ktoré sa opisujú vyššie. Podľa informácií v tlači totiž nadobúdateľ ponechal svoj návrh vo výške 7 000 EUR na zamestnanca na úhradu odstupného nad rámec stanovený v právnych predpisoch a odmietol ho zvýšiť.

               (81)

               Komisia ďalej konštatuje, že skutočnosť, že zásah štátu kryje nepovinné výdavky príjemcu, nie je postačujúca na vylúčenie poskytnutia pomoci. V súlade so zaužívanou praxou a ako sa uvádza v rozsudku Súdneho dvora z 26. septembra 1996 vo veci Komberly Clark Sopalin, totiž (28): „za štátnu pomoc by sa považovali zásahy v prospech určitých podnikov alebo produkcií aj vtedy, keď tieto zásahy slúžia na financovanie nákladov, ktoré dotknutý podnik znáša dobrovoľne“. V tomto prípade sa Komisia domnieva, že skutočnosť, že nepovinné sociálne opatrenia neznižujú príspevok spoločnosti MD do plánu na zachovanie pracovných miest, nestačí na preukázanie neexistencie pomoci. Všeobecný súd vo svojom rozsudku vo veci Corsica Ferries France/Komisia (29) v bode 83 okrem toho spresnil, že „na základe zásady rovnakého zaobchádzania (pozri bod 75 vyššie) majú členské štáty v prípade likvidácie verejného podniku tiež možnosť vyplatiť dodatočné náhrady za prepustenie, aj keď ich záväzky a priori nemôžu prekračovať prísne zákonné a zmluvné minimum.“ V bode 84 však spresňuje, že „uhradenie týchto dodatočných nákladov z dôvodu oprávnených obáv však nemôže sledovať výlučne sociálny, či dokonca politický cieľ, lebo inak by vybočovalo z rámca kritéria súkromného investora tak, ako je načrtnuté v bodoch 76 až 82 vyššie. V prípade neexistencie akejkoľvek, hoci aj dlhodobej hospodárskej racionálnosti, sa teda zohľadnenie nákladov prekračujúcich rámec prísnych zákonných a zmluvných záväzkov musí považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 ES.“ V tomto prípade nebola spoločnosť MD verejným podnikom. Prevzatie sociálnych opatrení Francúzskom teda nebolo možné odôvodniť inak ako konaním orgánu verejnej moci.

               (82)

               Z toho vyplýva, že zavedením systému posilnenej podpory a systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou bola spoločnosti MD poskytnutá výhoda, pretože časť sociálneho plánu, ktorá síce nebola pre zamestnávateľa povinná, uhradilo Francúzsko, a nie spoločnosť MD, a to bez toho, aby mala spoločnosť MD povinnosť zaplatiť sumy, ktoré Francúzsko prebralo.

         6.1.3.5.   Závery o existencii hospodárskej výhody

               (83)

               Po preskúmaní úveru z FDES, systému posilnenej podpory a systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, či už jednotlivo alebo a fortiori spolu, sa teda preukázalo, že Francúzsko nekonalo ako obozretný hospodársky subjekt a že ich poskytnutím získali spoločnosti MoryGlobal a MD hospodársku výhodu, ktorú by za trhových podmienok nemohli získať. Z tohto dôvodu boli spoločnosti MoryGlobal a MD zvýhodnené v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

         6.1.3.6.   Kvantifikácia pomoci

               (84)

                  Úver z FDES. Pokiaľ ide o úrokovú sadzbu úveru, Komisia sa domnieva, že len samotná sadzba vo výške 1 % nie je v súlade s trhovými podmienkami. Komisia sa vzhľadom na to, že neexistujú dôkazy, ktoré by spochybnili úrokové sadzby uvedené v oznámení z roku 2008, domnieva, že úrokovú sadzbu podľa trhových podmienok možno odhadnúť na základe uvedeného oznámenia.

               (85)

               K tomuto bodu treba poznamenať, že Francúzsko predkladá protichodné argumenty. V reakcii na rozhodnutie o začatí konania sa totiž vyjadruje k pochybnostiam Komisie o výnose z úveru z FDES takto: „NewcoMD/MoryGlobal nebola nikdy predmetom ratingu a už vôbec nemala rating CCC, keďže ide o spoločnosť bez pasív, ktorá má k dispozícii vlastné zdroje a ktorá bola založená na účely uskutočnenia prispôsobeného strategického plánu (sic) po kolektívnom konaní“. (30) Francúzsko však vo svojej analýze zlučiteľnosti tvrdí, že spoločnosť MoryGlobal je hospodárskym nástupcom spoločnosti MD, a preto mohla prijať pomoc na reštrukturalizáciu, pričom v jednom z tvrdení uvádza: „NewcoMD nie je ‚novo založeným podnikom‘ v zmysle usmernení.“ (31)

               (86)

               V tejto veci Komisia konštatuje, že v čase poskytnutia úveru z FDES bola spoločnosť MoryGlobal z formálneho hľadiska bez pasív spoločnosti MD a mala k dispozícii vlastné zdroje. Spoločnosť MoryGlobal preto teoreticky nemala mať ťažkosti získať financovanie od súkromných subjektov. V praxi však neexistovali súkromné subjekty, ktoré mali záujem o účasť, a preto sa spoločnosť MoryGlobal musela obrátiť na Francúzsko a FDES. V očiach súkromných subjektov sa spoločnosť MoryGlobal skutočne mohla javiť ako podnik bez pasív spoločnosti MD, no aj tak bola nástupca spoločnosti MD, nespoľahlivej spoločnosti, ktorá práve prešla súdnou likvidáciou niekoľko rokov po reštrukturalizáciách, na základe ktorých vznikla. Na základe informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, sa zdá, že hospodárska situácia spoločnosti MD je najlepšie dostupné východisko porovnávania pri absencii akéhokoľvek ratingu spoločnosti MoryGlobal. Takže v protiklade s tvrdeniami Francúzska treba v prípade spoločnosti MoryGlobal uplatňovať rating CCC.

               (87)

               Navyše kolaterály, ktorých hodnota závisela jedine od úspechu projektu prevzatia činnosti spoločnosti MD, a nie od objektívnych hlavných vlastností hmotného majetku, zásob, výrobných aktív alebo nehnuteľného majetku, treba pokladať za slabé.

               (88)

               Podľa oznámenia z roku 2008 by teda použitá sadzba mala dosahovať výšku 10,53 %(t. j. základná sadzba 0,53 %, ktorú malo Francúzsko uplatňovať od januára do marca 2014, ku ktorej sa malo pripočítať 1 000 bázických bodov vzhľadom na nízku hodnotu schválených kolaterálov).

               (89)

               Komisia sa domnieva, že výška pomoci sa rovná sume rozdielov medzi i) sadzbou 10,53 % (referenčná sadzba Francúzska + 1 000 bázických bodov), ktorou sa úročila istina; a ii) sadzbou1 % (úroková sadzba úveru z FDES), ktorou sa úročila istina, vypočítanou na obdobie, počas ktorého bola suma k dispozícii spoločnosti MoryGlobal. Tento prístup k odhadu hospodárskej výhody, ktorú tvorí úrokový spread, treba uplatniť na sumy úrokov. Skutočnosť, že sa v dohode o úvere plánuje platenie premenlivých úrokov, nespochybňuje túto sumu. Simulácie, na základe ktorých malo Francúzsko údajne prijať rozhodnutie o poskytnutí úveru, totiž predpokladali vyplatenie dividend len od roku 2018 a nie po roku 2020. Okrem toho skutočnosť, že spoločnosť MoryGlobal vznikla likvidáciou spoločnosti MD, ktorá takisto čiastočne vznikla po likvidácii spoločnosti Mory, svedčí o krajne neistej povahe uhradenia premenlivých úrokov Francúzsku.

               (90)

                  Systém posilnenej podpory a systém dočasných príspevkov s klesajúcou výškou. V rámci systému posilnenej podpory, ktorý bol zavedený vyhláškou z 22. januára 2014 prijatou na účely uplatňovania článku R.5123 zákonníka práce a dohody o systéme posilnených kolektívnych sprievodných opatrení, ktorú uzavreli Francúzsko a správca konkurznej podstaty spoločnosti MD, sa Francúzsko bude podieľať sumou 4 000 EUR na zamestnanca, pričom maximálny počet zamestnancov bol stanovený na 2 732. Prvok pomoci teda zodpovedá sumám, ktoré Francúzsko skutočne vyplatilo na tento systém opatrení.

               (91)

               V rámci systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, ktorý bol zavedený v súlade s článkami R.5123-9 až R.5123-11 zákonníka práce a vyhláškou z 26. mája 2004 týkajúcou sa dohôd o dočasných príspevkoch s klesajúcou výškou (32), ako aj tlačovej správy z 6. februára 2014 (33) Francúzsko bude platiť až do 300 EUR mesačne počas dvoch rokov tým zamestnancom spoločnosti MD, ktorí boli preradení na iné pracovné miesto s nižšou mzdou. Prvok pomoci teda zodpovedá sumám, ktoré Francúzsko skutočne vyplatilo na tento systém opatrení.

         6.1.4.   Vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

               (92)

               Sociálne opatrenia pomohli spoločnosti MD tým, že ju zbavili povinností vyplývajúcich zo sociálneho plánu. Za predpokladu, že by spoločnosť MD neprešla likvidáciou, jej konkurenčné postavenie medzi ostatnými subjektmi na trhu doručovania zásielok by sa posilnilo.

               (93)

               Úver z FDES zvýhodňuje spoločnosť MoryGlobal tým, že jej poskytuje dodatočné zdroje. Umožňuje jej totiž zachovať si silnejšie konkurenčné postavenie než postavenie, ktoré by mala, keby nedostala pomoc. Vzniká tým hrozba narušenia hospodárskej súťaže medzi subjektmi, ktoré podnikajú v odvetví doručovania zásielok a prenájmu v oblasti dopravy.

               (94)

               Navyše trh doručovania zásielok a prenájmu v oblasti dopravy sa vyznačuje úplnou otvorenosťou hospodárskej súťaže a intenzívnymi obchodnými výmenami medzi členskými štátmi. Komisia preto dospela k záveru, že výhoda udelená podniku, ktorý aktívne pôsobí na trhu otvorenom hospodárskej súťaži, prostredníctvom skúmaných opatrení narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a svojou povahou môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

         6.1.5.   Záver týkajúci sa existencie štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ

               (95)

               Úver z FDES, ako aj systém posilnenej podpory a systém opatrení dočasných príspevkov s klesajúcou výškou predstavujú štátnu pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

         6.2.   HODNOTENIE ZLUČITEĽNOSTI POMOCI S VNÚTORNÝM TRHOM

               (96)

               Zákaz poskytovania štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ nie je absolútny ani bezpodmienečný. Konkrétne článok 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ poskytuje právny základ, ktorý umožňuje považovať niektoré pomoci za zlučiteľné s vnútorným trhom.

               (97)

               V tejto veci sa Komisia domnieva, že pomoc bola poskytnutá s cieľom obnoviť dlhodobú životaschopnosť podnikov v ťažkostiach. Preto je potrebné preskúmať, či sa môžu skúmané opatrenia považovať za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 ZFEÚ.

         6.1.2.   Uplatniteľný právny základ

               (98)

               V bode 137 usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (34) sa stanovuje, že: „Komisia preskúma na základe týchto usmernení zlučiteľnosť s vnútorným trhom v prípade každej pomoci na záchranu alebo pomoci na reštrukturalizáciu poskytnutej bez jej schválenia, teda v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy, pokiaľ sa nejaká alebo všetka pomoc poskytuje po ich uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie [31. júla 2014].“ V bode 138 sa ďalej spresňuje: „Vo všetkých ostatných prípadoch uskutoční preskúmanie na základe usmernení, ktoré platili v čase poskytnutia pomoci.“

               (99)

               Keďže boli skúmané opatrenia poskytnuté vo februári 2014, ich zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení z roku 2004.

               (100)

               Vo veci Taliansko/Komisia Súdny dvor rozhodol, že: „Je potrebné pripomenúť, že členský štát, ktorý žiada o povolenie udeliť pomoc na základe výnimky z pravidiel Zmluvy, je povinný spolupracovať s Komisiou. V súvislosti s touto povinnosťou je povinný najmä poskytnúť všetky informácie, ktoré tejto inštitúcii umožnia overiť, že sú splnené podmienky udelenia výnimky, o ktorú tento štát žiada. (35)“ Zlučiteľnosť opatrení preto treba posúdiť so zreteľom na informácie, ktoré poskytlo Francúzsko.

         6.2.2.   Sociálne opatrenia – nepovinné opatrenia

               (101)

               Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu môže získať podnik, ktorý možno na základe vymedzenia v usmerneniach z roku 2004 považovať za podnik v ťažkostiach. Spoločnosť MD spĺňa podmienky na to, aby bolo na jej majetok vyhlásené kolektívne konkurzné konanie pre platobnú neschopnosť. Ako sa totiž už uvádza v časti 2.1, obchodný súd v Pointoise vyhlásil 26. novembra 2013 konkurz na majetok spoločnosti MD. Možno ju preto považovať za podnik v ťažkostiach podľa bodu 10 usmernení z roku 2004.

               (102)

               V bodoch 34 a 35 usmernení z roku 2004 sa uvádza, že poskytnutie pomoci podlieha uskutočneniu plánu reštrukturalizácie, ktorý musí v prípade každej jednotlivej pomoci potvrdiť Komisia a ktorý musí umožniť obnovenie dlhodobej životaschopnosti podniku, a to na základe realistických predpokladov.

               (103)

               V tomto prípade Komisia konštatuje, že Francúzsko jej nepredložilo nijaký plán reštrukturalizácie. Argument Francúzska, podľa ktorého by plán reštrukturalizácie uskutočňovaný na základe posúdenia Komisiou viedol k rovnakému riešeniu, v žiadnom prípade nemôže uspieť, keďže Komisia nemohla k uvedenému posúdeniu pristúpiť. V dôsledku toho kritérium týkajúce sa návratu k dlhodobej životaschopnosti nemôže byť splnené.

               (104)

               Rovnako v bodoch 38 až 42 usmernení z roku 2004 sa stanovuje, že podnik, ktorý prijal pomoc, musí prijať vyrovnávacie opatrenia. Tieto opatrenia je potrebné určiť na základe prieskumu trhu, ktorý sa pripojí k plánu reštrukturalizácie. Ak sa neprijmú vyrovnávacie opatrenia, pomoc sa bude považovať za pomoc v rozpore so spoločným záujmom, a tým sa stane nezlučiteľnou s vnútorným trhom.

               (105)

               Francúzsko v tejto súvislosti nenavrhlo nijaké vyrovnávacie opatrenia. Rovnako ako v prípade plánu reštrukturalizácie ani v tomto prípade nemôže uspieť argument Francúzska, podľa ktorého by prijatie vyrovnávacích opatrení na základe posúdenia Komisiou viedlo k rovnakému riešeniu, keďže Komisia nemohla k uvedenému posúdeniu pristúpiť.

               (106)

               Komisia preto dospela k záveru, že štátnu pomoc poskytnutú spoločnosti MD tým, že Francúzsko na seba prevzalo systém posilnenej podpory a systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, nemožno považovať vzhľadom na usmernenia z roku 2004 za štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 odseku 3 bodu c) ZFEÚ.

         6.2.3.   Úver z FDES

               (107)

               V prvom rade treba pripomenúť, že Francúzsko nepredložilo plán reštrukturalizácie ani vyrovnávacie opatrenia, ktoré by umožnili zabezpečiť zlučiteľnosť pomoci na reštrukturalizáciu, ktorá bola vyplatená spoločnosti MoryGlobal. Záver o zlučiteľnosti predmetnej pomoci s vnútorným trhom sa preto nemôže zakladať na usmerneniach z roku 2004.

               (108)

               Okrem toho je ešte možné poznamenať, že v bode 12 usmernení z roku 2004 sa stanovuje: „Na účely týchto usmernení novovytvorená firma nie je oprávnená na pomoc na záchranu alebo reštrukturalizáciu, dokonca ani vtedy, ak je jej východisková finančná pozícia neistá. Takýto prípad nastáva napríklad vtedy, keď nová firma vznikne z likvidácie predchádzajúcej firmy alebo keď jednoducho prevezme aktíva takejto firmy.“ V tomto prípade spoločnosť MoryGlobal vznikla 23. januára 2014 po likvidácii spoločnosti MD. V každom prípade teda spoločnosti MoryGlobal nemohla byť poskytnutá štátna pomoc v podobe pomoci na reštrukturalizáciu. Hoci sa spoločnosť MoryGlobal ako „hospodársky nástupca“ spoločnosti MD nemala považovať za novovytvorenú firmu v zmysle usmernení z roku 2004, pomoc by nemohla byť vyhlásená za zlučiteľnú z dôvodov uvedených v odôvodnení 107. Komisia konštatuje, že nebolo preukázané ani to, že spoločnosť MoryGlobal spĺňala podmienky, aby mohla byť považovaná za podnik v ťažkostiach, čo je však základným kritériom na uplatnenie usmernení z roku 2004. Na záver treba poznamenať, že Francúzsko v priebehu konania nepredložilo žiaden iný právny základ na posúdenie zlučiteľnosti.

               (109)

               Komisia preto dospela k záveru, že štátnu pomoc pre spoločnosť MoryGlobal poskytnutú formou úveru z FDES nemožno považovať podľa usmernení z roku 2004 za štátnu pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 odseku 3 bodu c) ZFEÚ.

         7.   VYMÁHANIE A HOSPODÁRSKA KONTINUITA

   7.1.   ANALYTICKÝ RÁMEC

               (110)

               Podľa ustanovení ZFEÚ a ustálenej judikatúry Súdneho dvora EÚ má Komisia právomoc rozhodnúť, že príslušný štát musí zrušiť alebo upraviť pomoc, ak dospela k záveru, že je táto pomoc nezlučiteľná s vnútorným trhom. Súdny dvor zároveň opakovane rozhodol, že povinnosť zrušiť pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, ktorú Komisia uložila svojím rozhodnutím členskému štátu, slúži na obnovenie predtým existujúcej situácie (36).

               (111)

               Súdny dvor v tejto súvislosti rozhodol, že sa tento cieľ dosiahne vtedy, keď príjemca vráti sumy, ktoré mu boli poskytnuté ako nezákonná pomoc, čím príde o výhodu, ktorú mal na trhu oproti svojim konkurentom, a keď sa obnoví situácia, ktorá predchádzala vyplateniu pomoci. (37)

               (112)

               Podľa judikatúry sa v článku 14 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (38) stanovuje, že „v prípadoch protiprávnej pomoci Komisia rozhodne, že daný členský štát podnikne všetky potrebné opatrenia, aby vymohol pomoc od príjemcu […].“

               (113)

               Z toho vyplýva, že keďže sa predmetné opatrenia uskutočňovali v rozpore s článkom 108 ZFEÚ a musia sa považovať za nezlučiteľnú a protiprávnu pomoc, je potrebné ich zrušiť s cieľom obnoviť situáciu, ktorá existovala na trhu pre ich poskytnutím. Vymáhanie sa preto musí vzťahovať na obdobie, počas ktorého mohol príjemca výhodu využívať, t. j. od momentu, od ktorého mal príjemca pomoc k dispozícii až po jej skutočné vrátenie. Sumy, ktoré sa majú vymáhať, zahŕňajú nesplatené úroky až do skutočného splatenia. Podľa judikatúry majú úroky, ktoré majú byť splatené, začať plynúť od dátumu skutočného poskytnutia pomoci (39).

               (114)

               Francúzsko by preto malo od spoločnosti MoryGlobal vymôcť nezlučiteľnú pomoc, ktorou je úver z FDES, a od spoločnosti MD nezlučiteľnú pomoc vo forme systému posilnenej podpory a systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou.

         7.2.   VYMÁHANIE NEZLUČITEĽNEJ POMOCI OD SPOLOČNOSTI MORYGLOBAL

               (115)

               Pokiaľ ide o spoločnosť MoryGlobal, v súčasnosti prebieha súdna likvidácia jej majetku. Podľa riadne ustálenej judikatúry nie sú platobná neschopnosť príjemcu pomoci a jeho neschopnosť vrátiť pomoc platným dôvodom na jeho zbavenie povinnosti vrátiť pomoc (40). V tomto prípade obnovenie situácie predchádzajúcej vyplateniu pomoci a zastavenie narušenia hospodárskej súťaže možno v zásade dosiahnuť zaregistrovaním pohľadávky, ktorá vznikla na základe povinnosti vrátiť pomoc, do registra pohľadávok v rámci súdnej likvidácie. Ak členský štát nedosiahne vrátenie celej výšky vyplatenej pomoci, zaregistrovanie pohľadávky stačí na splnenie povinnosti vymáhať pomoc, pod podmienkou, že konanie bude viesť k skutočnej likvidácii príjemcu, t. j. k ukončeniu jeho činností. (41)

               (116)

               Francúzsko v tejto súvislosti poslalo 31. marca 2015 právnym zástupcom, ktorý určil súd, vyhlásenie o pohľadávke voči spoločnosti MoryGlobal vo výške 17 500 000 EUR, ktoré predstavujú istinu, a vo výške 155 916,66 EUR, ktoré prestavujú úroky z úveru z FDES. Tieto úroky však boli vypočítané podľa skutočného trvania úveru na základe sadzieb uvedených v zmluve. Zápis tejto pohľadávky patrí medzi bežné povinnosti veriteľa v rámci súdnej likvidácie a nepatrí medzi povinnosti, ktoré mu vyplývajú z vymáhania pomoci. Aby Francúzsko vymohlo sumy pomoci, ktoré sú vymedzené v tomto rozhodnutí, bude musieť zaradiť medzi pohľadávky, ktoré je potrebné zapísať v rámci konania súdnej likvidácie, vrátenie pomoci, ktorú predstavuje úver z FDES. Táto pomoc sa vypočíta ako rozdiel medzi použitou úrokovou sadzbou a úrokovou sadzbou vo výške 10,53 %, ktorá sa uplatní na pohľadávky, ktorých splatnosť už uplynula, a to až dovtedy, kým budú plynúť úroky v zmysle francúzskych právnych predpisov týkajúcich sa konania súdnej likvidácie. Tieto sumy sa musia navýšiť o úroky z vymáhania za obdobie od poskytnutia pomoci do chvíle skutočného vrátenia pomoci alebo v tomto prípade do chvíle, keď prestanú plynúť úroky podľa právnych predpisov, ktorými sa riadi konanie súdnej likvidácie.

         7.3.   VYMÁHANIE NEZLUČITEĽNEJ POMOCI OD SPOLOČNOSTI MD – HOSPODÁRSKA KONTINUITA

               (117)

               Pokiaľ ide o systém posilnenej podpory a systém dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, spoločnosti MD z nich plynul prospech. Táto spoločnosť však prešla likvidáciou a jej aktíva prevzala rozsudkom obchodného súdu v Pontoise zo 6. februára 2014 spoločnosť Arcole, ktorá ich konsolidovala v spoločnosti MoryGlobal.

               (118)

               Podľa judikatúry možno rozšíriť povinnosť vymáhať pomoc na novú spoločnosť, na ktorú príjemca pomoci previedol časť svojich aktív, ak tento prevod umožňuje dospieť k záveru o hospodárskej kontinuite medzi oboma spoločnosťami. (42). Nemožno totiž vylúčiť, že sa povinnosť vymáhať pomoc rozšíri na iný subjekt za predpokladu, že sa stanoví, že tento subjekt je skutočným príjemcom predmetnej pomoci z dôvodu hospodárskej kontinuity medzi týmito dvoma subjektmi. Ak ide o takýto prípad, subjekty, ktoré preberajú činnosti príjemcov pomoci, by preto takisto mali vrátiť pomoc, ktorá sa považuje za nezlučiteľnú s vnútorným trhom.

               (119)

               V tomto prípade treba teda skúmať, či subjekt, ktorý prebral činnosti spoločnosti MD, teda spoločnosť MoryGlobal, možno považovať za hospodárskeho nástupcu spoločnosti MD, a teda aj za subjekt povinný vrátiť pomoc, ktorá je nezlučiteľná s vnútorným trhom a na základe ktorej získala spoločnosť MD výhodu.

               (120)

               Podľa rozsudku Súdneho dvora vo veci Taliansko a SIM2 Multimedia/Komisia (43), na ktorom Komisia založila svoje rozhodnutia vo veciach Olympic Airlines, Alitalia a Sernam, (44) posúdenie hospodárskej kontinuity medzi subjektmi sa zakladá na súbore faktorov. Podľa judikatúry možno zohľadniť tieto faktory: i) rozsah prevádzaných aktív; ii) cena, za ktorú sú tieto aktíva prevádzané; iii) totožnosť nadobúdateľov; iv. čas, keď sa prevzatie uskutočňuje; a v. hospodársku opodstatnenosť prevzatia. Súdny dvor EÚ potvrdil tento súbor faktorov vo svojom rozsudku vo veci Ryanair/Komisia (45) z 28. marca 2012, ktorý potvrdil rozhodnutie Komisie vo veci Alitalia.

               (121)

               V tomto prípade spoločnosť Arcole prevzala všetky hmotné a nehmotné aktíva spoločnosti MD a skonsolidovala ich v rámci materskej spoločnosti MoryGlobal. Navyše takmer polovica pracovných miest v spoločnosti MD bola prevedená do spoločnosti MoryGlobal. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že v rozsudku obchodného súdu v Pontoise sa uvádza skutočnosť, že ponuka spoločnosti Arcole obsahovala požiadavku previesť v jej prospech aktíva spoločnosti MD, ktoré sú potrebné na zachovanie podstatnej časti činností spoločnosti MD v oblasti doručovania zásielok, logistiky a prenájmu v oblasti dopravy.

               (122)

               Okrem toho cenu, za ktorú boli tieto aktíva nadobudnuté, stanovil obchodný súd v Pontoise v rámci konkurzného konania vyhláseného na majetok spoločnosti MD. Obchodný súd vo svojom rozsudku vysvetľuje: „v prerokúvanej veci je nesporné, že len ponuka predložená spoločnosťou Arcole Industries spolu s ustanovením o nahradení nemohla byť právoplatne posúdená a preskúmaná“. Cena, za ktorú sa prevod uskutočnil, preto nie je výsledkom porovnania viacerých konkurenčných ponúk. Takže ani cenu, za ktorú spoločnosť Arcole nadobudla aktíva spoločnosti MD, nemožno považovať za výsledok trhovej transakcie.

               (123)

               Okrem toho spoločnosti MD a MoryGlobal majú rovnakého väčšinového akcionára, ktorým je spoločnosť Arcole. Spoločnosť Arcole mohla prebrať aktíva spoločnosti MD po likvidácii iba vďaka mimoriadnej výnimke, ktorú požadoval prokurátor republiky.

               (124)

               Spoločnosť MoryGlobal napokon pokračovala v činnostiach spoločnosti MD v oblasti doručovania zásielok, prenájmu v oblasti dopravy a logistiky, ako spoločnosť Arcole jasne uviedla pri prevzatí spoločnosti MD. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že v jednom z odsekov súdneho rozhodnutia sa spresňuje: „Keďže prevzatie môže okrem iného zaistiť pokračovanie činnosti firmy a jej pretrvanie závisí od predložených záruk“. Spoločnosť MoryGlobal okrem toho prevzala všetky obchodné mená, právo nazývať sa nástupcom spoločnosti MD vo Francúzsku a v zahraničí bez obmedzenia, ako aj všetky značky.

               (125)

               Preto vzhľadom na rozsah prevedených aktív, cenu, za ktorú boli tieto aktíva prevedené, totožnosť nadobúdateľov, ktorí aktíva prevzali, a hospodárske odôvodnenie prevzatia Komisia dospela k záveru, že medzi spoločnosťami MD a MoryGlobal existuje hospodárska kontinuita.

               (126)

               V dôsledku toho treba rozšíriť vymáhanie sumy pomoci v súvislosti so systémom posilnenej podpory a systémom dočasných príspevkov s klesajúcou výškou na spoločnosť MoryGlobal. Musí sa teda zaznamenať do zoznamu pohľadávok v rámci súdnej likvidácie vyhlásenej na majetok spoločnosti MoryGlobal.

         8.   ZÁVERY

               (127)

               Komisia konštatuje, že Francúzsko poskytnutím úveru z FDES spoločnosti MoryGlobal a prevzatím systému posilnenej podpory a systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou namiesto spoločnosti MD protiprávne poskytlo štátnu pomoc v rozpore s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ. Francúzsko musí preto od spoločnosti MoryGlobal vymôcť sumu tejto pomoci navýšenú o úroky, alebo ak sa vrátenie celej sumy neuskutoční z dôvodu súdnej likvidácie tejto spoločnosti, musí sa uistiť o skutočnej likvidácii spoločnosti MoryGlobal.

               (128)

               Komisia dospela k záveru, že opatrenia, ktoré Francúzsko poskytlo prepusteným zamestnancom spoločnosti MD na základe zmluvy o pracovnom zabezpečení, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   1.   Štátna pomoc vyplývajúca z úveru z Fondu pre hospodársky a sociálny rozvoj (FDES), ktorý bol spoločnosti MoryGlobal poskytnutý 11. februára 2014 vzhľadom na to, že použitá úroková sadzba je nižšia ako sadzba vypočítaná v tomto rozhodnutí na základe oznámenia Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, t. j. 10,53 %, ktorú Francúzska republika protiprávne poskytla spoločnosti MoryGlobal v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.
   2.   Štátna pomoc vyplývajúca zo systému posilnenej podpory, ktorý bol zavedený vyhláškou z 22. januára 2014 prijatou na účely uplatňovania článku R.5123 zákonníka práce, a z dohody o systéme posilnenej kolektívnej podpory uzavretej medzi Francúzskou republikou a správcom konkurznej podstaty spoločnosti Mory-Ducros SAS, ktorú Francúzska republika protiprávne poskytla spoločnosti Mory-Ducros SAS v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.
   3.   Štátna pomoc vyplývajúca zo systému dočasných príspevkov s klesajúcou výškou, ktorý bol zavedený podľa článkov R.5123-9 až R.5123-11 zákonníka práce a vyhlášky z 26. mája 2004 týkajúcej sa dohôd o dočasných príspevkoch s klesajúcou výškou, ktorú Francúzska republika protiprávne poskytla spoločnosti Mory-Ducros SAS v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.
   Článok 2
   Sociálne opatrenia, ktoré poskytla Francúzska republika prepusteným zamestnancom spoločnosti Mory-Ducros SAS na základe zmluvy o pracovnom zabezpečení, nepredstavujú pomoc podľa článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
   Článok 3
   1.   Francúzska republika je povinná zabezpečiť, aby jej spoločnosť MoryGlobal vrátila pomoc, ktorá sa uvádza v prvom článku, vo vlastnom mene a ako hospodársky nástupca spoločnosti Mory-Ducros SAS.
   2.   Zo súm, ktoré sa majú vymôcť, plynú úroky odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcovi, až do ich skutočného vrátenia.
   3.   Úroky boli stanovené na zostavenom základe v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (46).
   Článok 4
   1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 je bezodkladné a účinné.
   2.   Francúzska republika zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov od dátumu jeho oznámenia.
   Článok 5
   1.   Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Francúzska republika predloží Komisii tieto informácie:

               a)

               celkovú sumu (istina a úroky), ktorú musí príjemca pomoci vrátiť;

               b)

               podrobný opis prijatých a plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

               c)

               dokumenty preukazujúce, že príjemca bol vyzvaný, aby vrátil pomoc.

         2.   Francúzska republika bude Komisiu informovať o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1. Na žiadosť Komisie ihneď poskytne všetky informácie o prijatých a plánovaných opatreniach na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemca už vrátil.
   Článok 6
   Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

      V Bruseli 6. novembra 2015

            Za Komisiu

         Margrethe VESTAGER

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ C 24, 23.1.2015, s. 32.

      (2)  Pôvodný obchodný názov spoločnosti Newco MD sa 14. februára 2014 zmenil na MoryGlobal. V záujme jasnosti sa v tomto rozhodnutí používa len obchodný názov MoryGlobal.

      (3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

      (4)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. septembra 2015, Mory e.a./Komisia, C-33/14 P, ECLI:EU:C:2015:609, najmä body 2 až 15.

      (5)  Súčasťou tejto dohody bolo aj financovanie prevzatia spoločnosti MD formou faktoringu vo výške 15 miliónov EUR.

      (6)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/IMG/pdf/CP_-_MORY_DUCROS_AM_MS_et_FC_-_06-02-2014.pdf

      (7)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

      (8)  Dôverné informácie

      (9)  Rozsudok Všeobecného súdu z 28. marca 2012, Ryanair/Komisia, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, bod 155.

      (10)  Návrh oznámenia o pojme štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, bod 80, dostupný na: http://ec.europa.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/index_en.html.

      (11)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

      (12)  Úradný vestník Francúzskej republiky č. 279 z 1.12.2004, s. 20468.

      (13)  Zákon č. 2011-893 z 28. júla 2011 o rozvoji duálneho vzdelávania a zabezpečení profesionálnej kariéry, Úradný vestník Francúzskej republiky č. 174 z 29.7.2011, s. 12914.

      (14)  Úradný vestník Francúzskej republiky č. 24 z 29.1.2014 s 19184.

      (15)  Rozsudok Súdneho dvora z 29. júna 1999, DMT, C-256/97, ECLI:EU:C:1999:332, bod 22.

      (16)  Online vydanie directmatin.fr z 22. novembra 2013: „MD: Montebourg et Cuvillier se saisissent du dossier (MD: Montebourg a Cuvillier riešili záležitosť“ http://www.directmatin.fr/france/2013-11-22/MD-montebourg-et-cuvillier-se-saisissent-du-dossier-616172

      (17)  Les Echos, 10. januára 2014: „Mory Ducros: l'État va soutenir l'offre d'Arcole, annonce Montebourg (Mory Ducros: Štát podporí ponuku spoločnosti Arcole, oznámil Montebourg)“ http://www.lesechos.fr/10/01/2014/lesechos.fr/0203235311692_MD---l-État-va-soutenir-l-offre-d-arcole--annonce-montebourg.htm

      (18)  Libération, 12. januára 2014: „Montebourg au secours de Mory Ducros (Montebourg na pomoc spoločnosti Mory Ducros)“ http://www.liberation.fr/economie/2014/01/12/montebourg-au-secours-de-MD_972338

      (19)  Nord Eclair, 29. januára 2014: „Mory Ducros: le patron d'Arcole Industries convoqué à Matignon (Montebourg) (Mory Ducros: riaditeľ spoločnosti Arcole Industries pozvaný do Matignonského paláca)“ http://www.nordeclair.fr/france-monde/MD-le-patron-d-arcole-industries-convoque-a-ia0b0n353355

      (20)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11.

      (21)  Rozsudok Súdneho dvora (Veľká komora) z 5. júna 2012, Komisia/EDF, C-124/10 P, ECLI:EU:C:2012:318, bod 84.

      (22)  Žiadosti o informácie Komisia zaslala Francúzsku 2. decembra 2014 a 16. júla 2015.

      (23)  Pozri poznámky pod čiarou č. 15 až 18.

      (24)  Rozsudok vo veci Komisia/EDF citovaný v poznámke pod čiarou č. 20, bod 85.

      (25)  https://www.ecb.europa.eu/press/pressconf/2013/html/is130502.sk.html

      (26)  Náklady vo výške 10 miliónov EUR, ktorých celková úhrada sa v záujme zjednodušenia predpokladá v roku 2016 (N+3). Toto zjednodušenie rovnako ako použitie konštantnej úrokovej sadzby na 20 rokov ako diskontnej sadzby predstavujú rozumný a konzervatívny postoj.

      (27)  Tieto sumy vznikli na základe výpočtu aktualizáciou sadzby kapitalizovateľných úrokov (1 %/rok), ktoré sú splatné k dátumu splatnosti (N+20), a istiny, ktoré sú spolu odrátané od sumy istiny vo výške 17,5 milióna a aktualizovaných nákladov na systémy opatrení. Použitá diskontná sadzba je TEC 20 z 3.2.2014. Táto sadzba bola získaná lineárnou interpoláciou aktuárskych mier výnosov na základe dvoch hodnôt štátnej pokladnice, ktoré sa čo najviac približujú k lehote splatnosti „n rokov“ (v tomto prípade po 20 rokoch). https://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux/les-indices-obligataires.html

      (28)  Rozsudok Súdneho dvora z 26. septembra 1996, Francúzsko/Komisia, C-241/94, ECLI:EU:C:1996:353, bod 30.

      (29)  Rozsudok Všeobecného súdu z 11. septembra 2012, Corsia Ferries France/Komisia, T-565/08, ECLI:EU:T:2012:415.

      (30)  Odpoveď Francúzska z 23. októbra 2014, strana 13.

      (31)  Odpoveď Francúzska z 23. októbra 2014, strana 19.

      (32)  Úradný vestník Francúzskej republiky č. 135 z 12.6.2004, s. 10466.

      (33)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

      (34)  Ú. v. EÚ C 249, 31.7.2014, s. 1.

      (35)  Rozsudok Súdneho dvora z 28. apríla 1993, Taliansko/Komisia, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, bod 20.

      (36)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielsko/Komisia, C-278/92, C-279/92 et C-280/92, ECLI:EU:C:1994:325, bod 75.

      (37)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. júna 1999, Belgicko/Komisia, C-75/97, ECLI:EU:C:1999:311, body 64 a 65.

      (38)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

      (39)  Rozsudok Súdu prvého stupňa z 30. januára 2002, Keller et Keller Meccanica/Komisia, T-35/99, ECLI:EU:T:2002:19, body 106 až 109.

      (40)  Rozsudok Súdneho dvora z 29. apríla 2004, Nemecko/Komisia, C-277/00, ECLI:EU:C:2004:238, bod 85; rozsudok Súdneho dvora z 15. januára 1986, Komisia/Belgicko C-52/84, ECLI:EU:C:1986:3, bod 14; rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1990, Belgicko/Komisia, C-142/87, ECLI:EU:C:1990:125, body 60 – 62.

      (41)  Rozsudok Súdneho dvora z 11. decembra 2012, Komisia/Španielsko, C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, bod 104.

      (42)  Rozsudok Všeobecného súdu z 28. marca 2012, Ryanair/Komisia, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164, bod 155.

      (43)  Rozsudok Súdneho dvora EÚ z 8. mája 2003, Taliansko a SIM 2 Multimedia/Komisia, C-328/99 a C-399/00, ECLI:EU:C:2003:252.

      (44)  Rozhodnutie Komisie zo 17. septembra 2008 o štátnej pomoci N 321/2008, N 322/2008 a N 323/2008 – Grécko – Predaj niektorých aktív spoločnosti Olympic Airlines/Olympic Airways Services; Rozhodnutie Komisie z 12. novembra 2008 o štátnej pomoci N 510/2008 – Taliansko – Predaj aktív spoločnosti Alitalia; Rozhodnutie Komisie zo 4. apríla 2012 SA.34547 – Francúzsko – Prevzatie aktív skupiny SERNAM v rámci konkurzného konania.

      (45)  Rozsudok Ryanair Ltd/Komisia už citovaný v poznámke pod čiarou č. 41.

      (46)  Nariadenie Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1).


title: Rozhodnutie generálneho tajomníka Rady/vysokého predstaviteľa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky z 8. júna 2001 o uplatňovaní rozhodnutia Rady o založení vojenského štábu Európskej únie

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001D0442

Úradný vestník L 155 , 12/06/2001 S. 0018 - 0018

		Rozhodnutie generálneho tajomníka Rady/vysokého predstaviteľa spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politikyz 8. júna 2001o uplatňovaní rozhodnutia Rady o založení vojenského štábu Európskej únie(2001/442/SZBP)GENERÁLNY TAJOMNÍK RADY/VYSOKÝ PREDSTAVITEĽ ZAHRANIČNEJ A BEZPEČNOSTNEJ POLITIKYso zreteľom na druhý odsek článku 5 rozhodnutia Rady 2001/80/SZBP z 22. januára 2001, ktoré sa týka založenia vojenského štábu Európskej únie (Ú. v. ES L 27, 30.1.2001, s. 7), ktoré stanovuje, že toto rozhodnutie sa začne uplatňovať odo dňa, ktorý určí generálny sekretár/vysoký predstaviteľ po konzultácii s Politickým a bezpečnostným výborom a Vojenským výborom,so zreteľom na stanovisko Vojenského výboru (zasadajúceho na úrovni náčelníka obrany) z 23. mája 2001,so zreteľom na stanovisko Politického a bezpečnostného výboru z 29. mája 2001,ROZHODOL TAKTO:1. Rozhodnutie Rady 2001/80/SZBP s dátumom 22. január 2001 o založení vojenského štábu Európskej únie sa začne uplatňovať od 11. júna 2001.2. Toto rozhodnutie sa uverejní v úradnom vestníku.V Bruseli 8. júna 2001Javier Solanagenerálny sekretár/vysoký predstaviteľ--------------------------------------------------