title: 2005/289/ES: Rozhodnutie Komisie z 5. apríla 2005, ktorým sa ukončuje antidumpingové konanie týkajúce sa dovozov vysokopevnostnej priadze z polyesterov pôvodom z Bieloruska, Kórejskej republiky a Taiwanu

text:
               7.4.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 88/21

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   z 5. apríla 2005,
   ktorým sa ukončuje antidumpingové konanie týkajúce sa dovozov vysokopevnostnej priadze z polyesterov pôvodom z Bieloruska, Kórejskej republiky a Taiwanu
   (2005/289/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (1) (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9,
   po konzultácii s poradným výborom,
   keďže:
   A.   KONANIE
   1.   Všeobecne

               (1)

               Komisia 28. januára 2004 vyhlásila prostredníctvom oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí“) uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (2) začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozov vysokopevnostnej priadze z polyesterov pôvodom z Bieloruska, Kórejskej republiky (ďalej len „Kórea“) a Taiwanu do Spoločenstva.

               (2)

               Konanie sa začalo na podnet sťažnosti, ktorú v decembri 2003 podal Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS) (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí spoločne predstavovali väčšiu časť, v tomto prípade viac ako 70 %, celkovej výroby vysokopevnostnej priadze z polyesterov v Spoločenstve. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z toho vyplývajúcej vážnej ujmy, ktorá sa považuje za dostatočnú na to, aby opodstatnila začatie antidumpingového konania.

               (3)

               Následne 8. marca 2004 jeden navrhovateľ spomedzi výrobcov, KoSa, stiahol svoju podporu tejto sťažnosti. Medzičasom španielsky výrobca Brilén prejavil svoju ochotu poskytnúť súčinnosť v konaní a podporil sťažnosť. CIRFS 16. júna 2004 stiahol sťažnosť s vyhlásením, že má vážne pochybnosti o tom, či sa týmto konaním uspokojivo vyrieši problém dumpingu a následnej ujmy pre všetkých výrobcov v Spoločenstve. Najväčší výrobca v Spoločenstve (Acordis) však požiadal o pokračovanie v konaní. Keďže Acordis a Brilén sa spoločne podieľajú na 40 % celkovej výroby vysokopevnostnej priadze z polyesterov v Spoločenstve, rozhodlo sa, že je stále dostačujúci dôvod pokračovať v prešetrovaní.

         2.   Začatie

               (4)

               Komisia o začatí konania oficiálne upovedomila navrhovateľa a známych výrobcov zo Spoločenstva, vyvážajúcich výrobcov v Bielorusku, Kórei a Taiwane a orgány týchto krajín, dovozcov a užívateľov v Spoločenstve, ktorí boli v sťažnosti označení ako dotknuté strany, ako aj ich združenia. Zainteresované strany dostali možnosť písomne vyjadriť svoj názor a dožadovať sa vypočutia v rámci lehoty určenej v oznámení o začatí.

               (5)

               Jeden vyvážajúci vývozca v Bielorusku, traja výrobcovia-vývozcovia v Kórei a dvaja výrocovia-vývozcovia v Taiwane, ako aj traja výrobcovia v Spoločenstve, štyridsiati užívatelia, dve združenia užívateľov a traja dovozcovia, písomne oznámili svoje názory. Všetkým účastníkom, ktorí o to požiadali v rámci predpísanej lehoty a ktorí preukázali, že majú zvláštny dôvod na vypočutie, bola táto možnosť poskytnutá.

               (6)

               V oznámení o začatí Komisia naznačila, že pre očividne veľký počet vývozcov/výrobcov v Kórei a dovozcov v Spoločenstve bude možné pri tomto prešetrovaní použiť výber vzorky. Ale vzhľadom na to, že počet výrobcov-vývozcov v Kórei a dovozcov v Spoločenstve, ktorí naznačili svoju ochotu poskytnúť súčinnosť, bol nižší, ako sa očakávalo, rozhodlo sa, že výber vzorky nebude nutný.

         3.   Dotazníky

               (7)

               Komisia rozposlala dotazníky všetkým účastníkom, o ktorých sa vedelo, že sú dotknutí, a všetkým ostatným spoločnostiam, ktoré dali o sebe vedieť v rámci lehoty určenej v oznámení o začatí.

               (8)

               Odpovede prišli od šiestich výrobcov-vývozcov (jedného z Bieloruska, troch z Kórey a dvoch z Taiwanu), jedného výrobcu-navrhovateľa zo Spoločenstva a dvoch ďalších výrobcov v Spoločenstve, piatich spoločností-užívateľov a troch dovozcov.

               (9)

               Komisia sa snažila získať a overila si všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely určenia dumpingu, z toho vyplývajúcej vážnej ujmy a záujmu Spoločenstva. Uskutočnili sa overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností:

                           a)

                              Výrobcovia v Spoločenstve:

                                       —

                                       Acordis, Arnhem, Holandsko,

                                       —

                                       Brilén S.A., Barbastro, Španielsko;

                           b)

                              Dovozcovia v Spoločenstve:

                                       —

                                       Pössiger GmbH, Rosendahl, Nemecko,

                                       —

                                       Mitsui Ltd., Londýn, Spojené kráľovstvo;

                           c)

                              Užívatelia v Spoločenstve:

                                       —

                                       Cordstrap, Deurne, Holandsko,

                                       —

                                       Güth&Wolf, Gütersloh, Nemecko,

                                       —

                                       OLBO Industrietextilien GmbH, Solingen, Nemecko,

                                       —

                                       Gurt&Bandweberei Oppermann GmbH, Einbeck, Nemecko;

                           d)

                              Vyvážajúci výrobcovia v Kórei:

                                       —

                                       Honeywell Sysko Co., Inc., Soul, Kórea,

                                       —

                                       Hyosung Corporation, Soul, Kórea,

                                       —

                                       Kolon Industries Inc., Soul, Kórea;

                           e)

                              Výrobcovia-vývozcovia v Taiwane:

                                       —

                                       Far Eastern Textiles Co. Ltd., Taipei, Taiwan,

                                       —

                                       Shinkong Corporation, Taipei, Taiwan;

                           f)

                              Príbuzní dovozcovia v Spoločenstve:

                                       —

                                       Honeywell Performance Fibers, Longwy, Francúzsko,

                                       —

                                       Hyosung Deutschland GmbH, Neu-Isenburg, Nemecko.

               (10)

               Prešetrovanie zamerané na dumping a ujmu sa týkalo obdobia od 1. januára 2003 do 31. decembra 2003 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov významných z hľadiska posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od januára 2000 do konca OP (ďalej len „skúmané obdobie“).

         B.   DOTKNUTÝ A PODOBNÝ VÝROBOK
   1.   Dotknutý výrobok

               (11)

               Výrobkom je vysokopevnostná priadza z polyesterov (iná ako šijacia niť), neupravená na predaj v malom, vrátane syntetického monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menšou ako 67 decitexov (ďalej len „dotknutý výrobok“) pôvodom z Bieloruska, Kórey a Taiwanu, bežne uvádzaný pod číselným znakom KN 5402 20 00.

               (12)

               Dotknutý výrobok sa vyznačuje pozoruhodnými vlastnosťami a používa sa na celý rad rozličných konečných aplikácií. Patrí sem použitie na vystužovanie výrobkov z technickej gumy, napríklad dopravných pásov, prevodových pásov a hadíc, radiálnych pneumatík; potiahnutých a nepotiahnutých tkanín, napríklad nepremokavých plachiet, billboardov, geotextílií, ochranných odevov a bezpečnostných pásov; a používa sa aj na výrobky s lineárnou orientáciou, napríklad povrazy, siete a doskové obitie.

         2.   Podobný výrobok

               (13)

               Neboli zistené nijaké rozdiely medzi dotknutým výrobkom vyvážaným z Bieloruska, Kórey a Taiwanu do Spoločenstva a výrobkom vyrábaným a predávaným na domácom trhu v Kórei a Taiwane. V skutočnosti tieto výrobky mali rovnaké základné fyzické a chemické charakteristiky a použitie.

               (14)

               Vyvážajúci vývozca z Bieloruska vyhlásil, že výrobky, ktoré vyváža do Spoločenstva, sa neponášajú na výrobky vyrábané a predávané v Spoločenstve, a preto ich nemožno považovať za podobné výrobky. Toto vyhlásenie sa zakladalo na údajných rozdieloch čo do kvality a použitia medzi výrobkami, ktoré tento vyvážajúci vývozca vyvážal do Spoločenstva a porovnateľnými typmi, ktoré vyrábali výrobcovia zo Spoločenstva. Prešetrovanie však ukázalo, že výrobky vyrábané výrobcami zo Spoločenstva a predávané na trhu Spoločenstva majú rovnaké základné fyzické vlastnosti a použitie ako porovnávané výrobky vyvážané do Spoločenstva príslušným vyvážajúcim výrobcom.

               (15)

               Na záver sa zistilo, že výrobok vyvážaný do Spoločenstva z Bieloruska, Kórey a Taiwanu, výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Kórei a Taiwane, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný v Spoločenstve výrobcami zo Spoločenstva majú rovnaké základné fyzické a technické vlastnosti a aj rovnaké použitie, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

         C.   DUMPING
   1.   Všeobecná metodika

               (16)

               Ďalej rozvedená všeobecná metodika sa použila na všetkých vyvážajúcich výrobcov v Kórei, Taiwane a s prihliadnutím na pojem analogickej krajiny aj na vyvážajúceho výrobcu v Bielorusku. V zisteniach ohľadom dumpingu v jednotlivých dotknutých krajinách je preto popísané iba to, čo je pre danú vyvážajúcu krajinu špecifické.

         1.1.   Normálna hodnota

               (17)

               Podľa článku 2 ods. 2 základného nariadenia Komisia najprv posúdila, či boli domáce predaje podobného výrobku nezávislým zákazníkom realizované jednotlivými vyvážajúcimi výrobcami reprezentatívne, t. j. či celkový objem tohto predaja sa rovnal alebo bol vyšší ako 5 % celkového objemu zodpovedajúcich vývozných predajov do Spoločenstva.

               (18)

               Komisia potom určila tie druhy podobného výrobku, ktoré na domácom trhu predávali spoločnosti, ktorých predaje celkom boli reprezentatívne a ktoré boli totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.

               (19)

               Navyše sa pre každý druh výrobku, ktorý vyvážajúci vývozca predával na domácom trhu a o ktorom sa zistilo, že je priamo porovnateľný s druhom predávaným na vývoz do Spoločenstva určilo, či sú jeho domáce predaje dostatočne reprezentatívne vzhľadom na účel článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáce predaje konkrétneho druhu výrobku sa považovali za dostatočne reprezentatívne, ak celkový objem domáceho predaja tohto druhu výrobku počas OP predstavoval 5 alebo viac % celkového objemu predaja porovnateľného druhu výrobku vyvážaného do Spoločenstva.

               (20)

               Komisia potom zisťovala, či by bolo možné domáce predaje jednotlivých spoločností považovať za predaje zrealizované pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Urobila tak na základe určenia pomeru ziskových domácich predajov jednotlivých vyvážaných druhov výrobkov nezávislým zákazníkom: (a) u tých druhoch výrobkov, kde viac ako 80 % objemu predajov na domácom trhu nebolo pod úrovňou jednotkových nákladov a kde vážený priemer predajnej ceny sa rovnal jednotkovým nákladom alebo bol od nich vyšší, sa normálna hodnota jednotlivých druhov výrobkov vypočítala ako vážený priemer všetkých predajných cien daného druhu výrobku na domácom trhu; (b) u tých druhov výrobkov, kde aspoň 10 %, ale najviac 80 % objemu predajov na domácom trhu nebolo pod úrovňou jednotkových nákladov, sa normálna hodnota jednotlivých druhov výrobkov vypočítala ako vážený priemer iba tých predajných cien, ktoré sa ukázali byť rovné alebo vyššie ako jednotkové náklady daného druhu výrobku; (c) u tých druhov výrobkov, kde menej ako 10 % objemu predajov na domácom trhu nebolo pod úrovňou jednotkových nákladov, sa usúdilo, že daný druh výrobku nebol predaný pri bežnom obchodovaní.

               (21)

               Ak išlo o predaje takých druhov výrobkov, ktoré neboli zrealizované pri bežnom obchodovaní, a aj také druhy výrobkov, ktoré sa na domácom trhu nepredávali v reprezentatívnych množstvách, musela sa normálna hodnota vytvoriť.

               (22)

               Pri vytvorení normálnej hodnoty podľa článku 2 ods. 3 základného nariadenia sa vynaložené predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PSAN“) a vážený priemerný zisk zrealizovaný jednotlivými dotknutými spolupracujúcimi výrobcami-vývozcami z domácich predajov podobného výrobku pri bežnom obchodovaní počas obdobia prešetrovania pripočítali k ich vlastným priemerným nákladom na výrobu počas obdobia prešetrovania. V prípade potreby sa výrobné náklady a vykázané PSAN najprv upravili a až potom sa použili na posúdenie, či išlo o bežné obchodovanie a potom na vytvorenie normálnej hodnoty.

         1.2.   Vývozná cena

               (23)

               Vo všetkých prípadoch vývozu dotknutého výrobku nezávislým zákazníkom v Spoločenstve sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo obvykle platených vývozných cien.

               (24)

               V prípade, že sa predaje realizovali prostredníctvom ekonomicky prepojeného dovozcu, vývozná cena sa vytvorila na základe ceny ďalšieho predaja nezávislým zákazníkom v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Cena ďalšieho predaja prvému nezávislému kupujúcemu v Spoločenstve sa upravila o všetky náklady, vrátane ciel a daní, ktoré vznikli v období medzi dovozom a ďalším predajom, aby sa určila spoľahlivá vývozná cena zo závodu (ex works). Tieto náklady zahrnovali dopravu, manipuláciu, nakladanie, poistenie a vedľajšie náklady a aj náklady PSAN, ktoré vznikli ekonomicky prepojenému dovozcovi. Cena ďalšieho predaja sa ďalej upravila o primerané ziskové rozpätie, ktoré podľa prešetrovania dosahovali nezávislí dovozcovia dotknutého výrobku.

         1.3.   Porovnanie

               (25)

               Urobilo sa porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny zo závodu. V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa náležite vo forme úprav prihliadlo na rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vo všetkých prípadoch, ktoré sa ukázali byť ako odôvodnené, správne a podložené overenými dôkazmi, sa povolili primerané úpravy.

         1.4.   Dumpingové rozpätie

               (26)

               Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa za každého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu porovnala vážená priemerná normálna hodnota s váženou priemernou vývoznou cenou.

         2.   Bielorusko
   2.1.   Analogická krajina

               (27)

               Keďže Bielorusko je v zmysle článku 2 ods. 7 základného nariadenia netrhovou ekonomikou, normálna hodnota musela vychádzať z informácií získaných vo vhodnej tretej krajine s trhovou ekonomikou, v ktorej by sa tento výrobok vyrábal a obchodoval. V oznámení o začatí prešetrovania sa počítalo s tým, že na účely určenia normálnej hodnoty pre Bielorusko budú vhodnou analogickou krajinou Spojené štáty americké (ďalej len „USA“).

               (28)

               Jediný vyvážajúci vývozca v Bielorusku, JSC „Mogilevchimvolokno“ a vláda Bieloruska vyslovili námietku voči tomuto návrhu a navrhli, aby sa použil Taiwan. Argumentovali pri tom takto:

                           —

                           to, že sa taiwanskí vývozcovia údajne dopúšťali dumpingu, je na účely voľby vhodnej analogickej krajiny nerelevantné,

                           —

                           navrhovatelia majú ekonomicky prepojené spoločnosti s rozsiahlymi výrobnými zariadeniami v USA a nebolo by vhodné, aby normálna hodnota vychádzala z informácií poskytnutých týmito príbuznými spoločnosťami,

                           —

                           podobnosť úrovne hospodárskeho rozvoja týchto krajín, objemu výroby a finálnych výrobkov v Taiwane na jednej strane a v Bielorusku na strane druhej, na rozdiel od situácie v USA, a

                           —

                           Taiwan bol vybraný ako krajina analogická Bielorusku pri predošlom prešetrovaní ohľadom textilných výrobkov a je predmetom toto istého prešetrovania.

               (29)

               Komisia sa obrátila na všetkých známych výrobcov vysokopevnostnej priadze z polyesterov v USA. Aj napriek značnému úsiliu sa Komisii nepodarilo motivovať tieto spoločnosti k súčinnosti v rámci predĺženej lehoty stanovenej na tento účel. Komisia preto už nepovažovala za vhodné počítať s USA ako s analogickou krajinou pri tomto prešetrovaní.

               (30)

               S prihliadnutím na lehoty pri prešetrovaní a absenciu súčinnosti z USA, Komisia potom skúmala, či by jedna z vyvážajúcich krajín podrobená prešetrovaniu (Kórea alebo Taiwan) vyhovovala ako možná tretia krajina s trhovou ekonomikou na účely určenia normálnej hodnoty pre Bielorusko.

               (31)

               Obidve krajiny by tieto podmienky spĺňali vzhľadom na úroveň rozvoja a objem výroby. Zistilo sa však, že z týchto dvoch krajín (Kórea a Taiwan) najviac vyhovovala Kórea, pretože stupeň porovnateľnosti finálnych výrobkov medzi Bieloruskom a Kóreou bol vyšší ako medzi Bieloruskom a Taiwanom. Treba tiež spomenúť to, že v Kórei je viac prevádzkovateľov zapojených do výroby a predaja dotknutého výrobku ako v Taiwane a že kórejský trh s dotknutým výrobkom je reprezentatívnejší ako taiwanský trh, tak z hľadiska celkového finančného, ako aj fyzického objemu.

               (32)

               Na základe toho sa v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia Komisia rozhodla použiť Kóreu ako analogickú krajinu.

         2.2.   Normálna hodnota

               (33)

               Po vybratí Kórey za analogickú krajinu sa vypočítala normálna hodnota na základe údajov overených v priestoroch kórejských vyvážajúcich výrobcov, ktorí poskytli plnú súčinnosť pri prešetrovaní. Normálna hodnota vychádzala z cien skutočne zaplatených alebo obvykle platených na domácom trhu v Kórei za porovnateľné druhy výrobkov, ak sa zistilo, že predaje boli realizované v reprezentatívnych množstvách a pri bežnom obchodovaní. To pre celý rad vyvážaných druhov výrobkov skutočne platilo.

               (34)

               V prípade iných vyvážaných druhov výrobkov, ktoré sa buď nerealizovali v rámci bežného obchodu v Kórei, alebo ich kórejskí výrobcovia nepredávali na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách, sa vytvorila normálna hodnota. Normálna hodnota sa vytvorila na základe uvedenom v odôvodnení 22.

         2.3.   Vývozná cena

               (35)

               Nakoľko bolo možné navzájom odsúhlasiť množstvo a hodnotu vývozných predajov, ktoré vykazoval jediný vyvážajúci vývozca v Bielorusku, JSC „Mogilevchimvolokno“, s údajmi z Eurostatu o celkovom dovoze dotknutého výrobku z Bieloruska, považovalo sa za vhodné použiť vykazované údaje o vývozných predajoch tohto jediného vyvážajúceho výrobcu, aj keď tieto informácie neboli overené priamo na mieste.

               (36)

               Všetky vývozné predaje JSC „Mogilevchimvolokno“sa priamo zrealizovali u nezávislých zákazníkov v Spoločenstve. Preto sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo obvykle platených cien.

         2.4.   Porovnanie

               (37)

               Aby sa zabezpečilo spravodlivé porovnanie, prihliadlo sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia na rozdiely vo faktoroch, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. V dotknutých a odôvodnených prípadoch sa povolili úpravy na zohľadnenie rozdielov v dopravných nákladoch, prepravných a poistných nákladoch, manipulácii, nakladaní a vedľajších nákladoch, dovozných prirážkach a nepriamych daniach, úverových nákladoch, popredajných nákladoch, províziách, zrážkach a rabatoch.

               (38)

               JSC „Mogilevchimvolokno“ tvrdili, že ak by sa ich výrobky aj napriek argumentom uvedených v odôvodnení 14 mali považovať za podobné výrobky, bola by primeraná úprava kvôli údajným rozdielom v kvalite a použití. Vzhľadom na jeho neopodstatnenosť bolo toto tvrdenie zamietnuté.

         2.5.   Dumpingové rozpätie

               (39)

               V zmysle ustanovení článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa upravená vážená priemerná normálna hodnota určená pre jednotlivé druhy výrobkov v analogickej krajine porovnala s upravenými priemernými vývoznými cenami zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku pôvodom z Bieloruska. Týmto porovnaním bolo zistené nulové dumpingové rozpätie u vývozov z Bieloruska do Spoločenstva.

               (40)

               Spolupracujúci vývozca v Bielorusku mal výlučný podiel na výrobe a vývoze dotknutého výrobku z Bieloruska. Preto aj zistené dumpingové rozpätie za celú krajinu bolo nulové. Vzhľadom na nulové dumpingové rozpätie za celú krajinu sa urobil záver, že prešetrovanie by sa malo v súlade s článkom 9 ods. 3 základného nariadenia ukončiť bez prijatia opatrení ohľadom dovozov pôvodom z Bieloruska.

         3.   Kórejská republika
   3.1.   Normálna hodnota

               (41)

               O niektorých druhoch výrobkov, ktoré všetky tri prešetrované spoločnosti predávali na vývoz do Spoločenstva, sa zistilo, že ich domáce predaje sa realizovali v reprezentatívnych množstvách a pri bežnom obchode. Normálna hodnota týchto druhov výrobkov vychádzala z cien, ktoré nezávislí zákazníci skutočne zaplatili alebo obvykle platili na domácom trhu v Kórei počas obdobia prešetrovania v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia.

               (42)

               Ak išlo o predaj takých druhov výrobkov, ktoré sa nerealizovali v rámci bežného obchodu, a ak išlo o také druhy výrobkov, ktoré sa nepredávali na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách, vytvorila sa normálna hodnota. Všetky tri prešetrované spoločnosti predávali určité druhy týchto výrobkov na vývoz do Spoločenstva. Normálna hodnota sa vytvorila na základe uvedenom v odôvodnení 22.

         3.2.   Vývozná cena

               (43)

               Všetky vývozné predaje jedného vyvážajúceho výrobcu a časť takýchto predajov iného vyvážajúceho výrobcu sa priamo realizovali cez ekonomicky prepojených dovozcov v Spoločenstve. Preto sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia na základe cien, za ktoré boli tieto výrobky prvýkrát znovu predané nezávislému kupujúcemu a v súlade s metodikou popísanou v odôvodnení 24.

               (44)

               Zvyšné vývozy dotknutého výrobku dvoma vyvážajúcimi výrobcami boli priamo určené nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Vývozná cena za tieto predaje sa stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených a obvykle platených cien.

         3.3.   Porovnanie

               (45)

               V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia prihliadalo na rozdiely vo faktoroch, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. V dotknutých a odôvodnených prípadoch sa všetkým prešetrovaným vyvážajúcim výrobcom povolili úpravy na zohľadnenie rozdielov v prepravných nákladoch, nákladoch na námornú prepravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, nepriame dane, náklady na úver, popredajné náklady, provízie, zrážky a rabaty.

               (46)

               Jeden vyvážajúci vývozca žiadal, aby sa cena, za ktorú s ním prepojený dovozca ďalej predal výrobok prvému nezávislému zákazníkovi, upravila o množstevnú zľavu tvrdiac, že jeho ceny za ďalší predaj niektorým zákazníkom so štvrťročnými kontraktmi boli nižšie ako ceny pre nezmluvných zákazníkov. Navyše ešte tvrdil, že takéto kontrakty sa neuzavierajú s tuzemskými zákazníkmi, a preto by sa mala vývozná cena upraviť, aby sa umožnilo spravodlivé porovnanie vývoznej ceny a normálnej hodnoty.

               (47)

               Komisia prešetrila primeranosť nárokovanej úpravy. Prešetrovanie ukázalo, že niektorí zákazníci v Spoločenstve skutočne mali štvrťročné kontrakty s ekonomicky prepojeným dovozcom. Keďže sa zistilo, že tuzemskí zákazníci takéto kontrakty nemali, skúmalo sa ďalej, či je normálna hodnota a vývozná cena porovnateľná. Nebolo možné preukázať, že ceny pre zákazníkov v Spoločenstve zahrňovali nárokovanú zľavu. Okrem toho nárokovaná zľava nebola uvedená ako zľava na faktúrach, neboli vystavené žiadne dobropisy na túto zľavu a táto údajná zľava sa tiež nepremietla do účtovnej evidencie výrobcu a ani ekonomicky prepojeného dovozcu. Treba upozorniť na to, že množstevné zľavy sa pri úpravách môžu brať do úvahy iba vtedy, keď sú skutočne poskytnuté za rozdiely v množstve, ktoré priamo súvisia s uvažovaným predajom. V tomto prípade však nebolo možné preukázať, že tieto zľavy poskytla samotná dotknutá spoločnosť. V dôsledku toho a s prihliadnutím na skutočnosť, že normálna hodnota a vývozná cena sa ukázali byť porovnateľné, bola nárokovaná úprava o množstevnú zľavu zamietnutá.

               (48)

               Všetky tri prešetrované spoločnosti si nárokovali úpravu o colné znevýhodnenie podľa článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia z toho dôvodu, že dovozné prirážky sa údajne započítali do znášaných nákladov, ak podobný výrobok bol určený na spotrebu vo vyvážajúcej krajine, ale sa refundovali alebo sa vôbec nemuseli zaplatiť v prípade, že sa takýto výrobok predával na vývoz do Spoločenstva.

               (49)

               Tento nárok sa považoval za nepodložený, pretože ani jednej z týchto troch spoločností sa nepodarilo dokázať, že dovozné prirážky refundované týmto spoločnostiam súviseli s vývozom dotknutého výrobku do Spoločenstva.

               (50)

               Jedna spoločnosť si nárokovala úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. f) základného nariadenia, aby sa zohľadnili rozdiely medzi priamo súvisiacimi nákladmi na balenie u vyvážaných výrobkov na rozdiel od výrobkov predávaných v tuzemsku. V tejto súvislosti sa spoločnosti nepodarilo dokázať žiadne rozdiely v nákladoch na balenie dotknutého výrobku a na balenie podobného výrobku predávaného spolupracujúcimi kórejskými vývozcami na domácom trhu, ktoré by ovplyvnili porovnateľnosť cien výrobku. A tak bol tento nárok zamietnutý.

         3.4.   Dumpingové rozpätia

               (51)

               V zmysle ustanovení článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa upravená vážená priemerná normálna hodnota určená pre jednotlivé druhy výrobkov za každú spoločnosť porovnala s upravenými priemernými vývoznými cenami zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku.

               (52)

               Na základe toho je dumpingové rozpätie, vyjadrené ako percento z dovoznej ceny franko hranica Spoločenstva, clo nevyplatené, nasledovné:

                           Honeywell Sysko Co., Inc.

                           4,5 %

                           Hyosung Corporation

                           0 %

                           Kolon Industries Inc.

                           0 %.

               (53)

               Pokiaľ ide o vývozy pôvodom z Kórey, je potrebné spomenúť to, že na základe porovnania s údajmi z Eurostatu majú títo traja vyvážajúci výrobcovia výlučný podiel na vývozoch pôvodom z tejto krajiny. Na posúdenie toho, či bolo dumpingové rozpätie za celú krajinu nižšie ako de minimis, sa určilo vážené priemerné dumpingové rozpätie za celú krajinu. Zistilo sa, že toto rozpätie bolo – kvôli váhe vývozov spoločností Hyosung a Kolon oproti vývozom spoločnosti Honeywell – nižšie ako de minimis. Vzhľadom na de minimis dumpingové rozpätie za celú krajinu sa urobil záver, že prešetrovanie by sa malo v súlade s článkom 9 ods. 3 základného nariadenia ukončiť bez prijatia antidumpingových opatrení ohľadom dovozov pôvodom z Kórejskej republiky.

         4.   Taiwan
   4.1.   Normálna hodnota

               (54)

               Podľa zistenia sa veľká väčšina druhov výrobkov, ktoré obe prešetrované taiwanské spoločnosti predávali na vývoz do Spoločenstva, realizovala v reprezentatívnych množstvách a pri bežnom obchodovaní. Normálna hodnota týchto druhov výrobkov vychádzala z cien, ktoré nezávislí zákazníci skutočne zaplatili alebo obvykle platili na domácom trhu Taiwanu počas obdobia prešetrovania podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1 základného nariadenia.

               (55)

               V prípade predajov druhov výrobkov, ktoré neboli zrealizované pri bežnom obchodovaní, ako aj u druhov výrobkov, ktoré sa na domácom trhu nepredávali v reprezentatívnych množstvách, sa musela normálna hodnota vytvoriť. Obe prešetrované spoločnosti predávali obmedzené množstvá určitých druhov týchto výrobkov na vývoz do Spoločenstva. Normálna hodnota sa vytvorila na základe uvedenom v odôvodnení 22.

         4.2.   Vývozná cena

               (56)

               Všetky predaje dotknutého výrobku realizovali títo dvaja vyvážajúci výrobcovia na trhu Spoločenstva priamo u nezávislých zákazníkov zo Spoločenstva. Preto sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo obvykle platených.

         4.3.   Porovnanie

               (57)

               V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia prihliadalo na rozdiely vo faktoroch, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien. V dotknutých a odôvodnených prípadoch sa obom prešetrovaným vyvážajúcim výrobcom povolili úpravy na zohľadnenie rozdielov v prepravných nákladoch, nákladoch na námornú dopravu a poistenie, manipuláciu, nakladanie a vedľajšie náklady, dovozné prirážky a nepriame dane, náklady na úver, popredajné náklady, provízie, zrážky a rabaty.

         4.4.   Dumpingové rozpätia

               (58)

               V zmysle ustanovení článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa upravená vážená priemerná normálna hodnota určená pre jednotlivé druhy výrobkov za každú spoločnosť porovnala s upravenými priemernými vývoznými cenami zodpovedajúceho druhu dotknutého výrobku.

               (59)

               Na základe toho sú dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percento dovoznej ceny franko hranica Spoločenstva, clo nevyplatené, nasledovné:

                           Far Eastern Textiles Corporation

                           5,5 %

                           Shinkong Corporation

                           0 %

               (60)

               Pretože úroveň súčinnosti pri konaní bola vysoká (viac ako 80 % vývozov dotknutého výrobku z Taiwanu do Spoločenstva), zvyškové dumpingové rozpätie sa stanovilo na rovnakej úrovni ako pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu Far Eastern Textiles Corporation, a to na 5,5 %.

         D.   UJMA
   1.   Vymedzenie výrobného odvetvia v Spoločenstve

               (61)

               V rámci Spoločenstva vyrába podobný výrobok šesť výrobcov, t. j. dve spoločnosti v mene ktorých bola podaná sťažnosť (Acordis a KoSa) a štyria ďalší výrobcovia. Ako sa spomína v odôvodnení 3, KoSa stiahla svoju podporu sťažnosti 8. marca 2004.

               (62)

               Jeden zo štyroch ďalších výrobcov podobného výrobku v Spoločenstve, španielska spoločnosť Brilén, sa pridala až po začatí konania, aby podporila sťažnosť a poskytla plnú súčinnosť v priebehu konania.

               (63)

               Ďalší výrobca zo Spoločenstva, Honeywell, s výrobnými zariadeniami okrem iného aj vo Francúzsku, predložil odpoveď na dotazník. Po predložení odpovede na dotazník sa Honeywell rozhodol odporovať konaniu.

               (64)

               Dvaja výrobcovia v Spoločenstve, ktorí sú za prešetrovanie, Acordis a Brilén, spoločne predstavovali okolo 40 % výroby dotknutého výrobku v Spoločenstve počas OP. Pokladajú sa za subjekty, ktoré tvoria výrobné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej budú označovaní len ako „výrobné odvetvie Spoločenstva“.

               (65)

               Vzhľadom na to, že výrobné odvetvie Spoločenstva pozostáva len z dvoch výrobcov, museli sa kvôli zachovaniu dôvernosti údaje vzťahujúce sa na výrobné odvetvie Spoločenstva indexovať podľa článku 19 základného nariadenia.

         2.   Spotreba Spoločenstva

               (66)

               Spotreba Spoločenstva sa určila ako produkcia podobného výrobku u všetkých výrobcov v Spoločenstve podľa odhadu navrhovateľa plus dovozy zo všetkých krajín vykazovaných Eurostatom mínus vývozy do všetkých krajín vykazovaných Eurostatom.

               (67)

               Zistilo sa, že spotreba Spoločenstva počas skúmaného obdobia zostávala značne stabilná, pretože sa zvýšila iba o 1 %. Ďalej sú uvedené podrobné údaje:

                           Spotreba

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Ton

                           206 000

                           206 900

                           207 900

                           207 400

                              Index

                              100

                              100

                              101

                              101

         3.   Objem dumpingových dovozov a podiel na trhu

               (68)

               Vzhľadom na zistenie, že počas OP sa dumpingu dopúšťal iba jeden taiwanský vyvážajúci vývozca dotknutého výrobku, bolo treba údaje týkajúce sa dovozov dotknutého výrobku tohto vyvážajúceho výrobcu do Spoločenstva indexovať, aby sa zachovala dôvernosť podľa článku 19 základného nariadenia.

               (69)

               Informácie o objeme dumpingových dovozov za obdobie od roku 2000 do OP vychádzajú z informácií poskytnutých spolupracujúcim vyvážajúcim výrobcom, o ktorom sa zistilo, že sa počas OP dopúšťal dumpingu. Dumpingové dovozy pôvodom z Taiwanu v období 2000 – 2001 sa znížili o 16 %, ale v roku 2002 a počas OP sa významne zvýšili, pričom celkový nárast počas skúmaného obdobia dosiahol 112 %. Trhový podiel dumpingových dovozov pôvodom z Taiwanu sa vyvíjal podobne. Treba poznamenať, že tento trhový podiel sa počas skúmaného obdobia obmedzil a bol nižší ako 4 %.

                           Dovozy

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Objem (ton)

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 68)

                              Index

                              100

                              84

                              136

                              212

                           Trhový podiel

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 68)

                              Index

                              100

                              84

                              135

                              211

         4.   Ceny dotknutých dovozov

               (70)

               Informácie ohľadom cien dumpingových dovozov za obdobie od roku 2000 do OP vychádzajú z informácií poskytnutých spolupracujúcim výrobcom-vývozcom, o ktorom sa zistilo, že sa počas OP dopúšťal dumpingu.

         a)   Vývoj cien

               (71)

               Podľa údajov zhromaždených v priebehu prešetrovania, dovozné ceny výrobkov z Taiwanu sa nepretržite znižovali, celkom o 29 % počas skúmaného obdobia.

                           Dovozné ceny

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           EUR na tonu

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 68)

                              Index

                              100

                              99

                              80

                              71

         b)   Predaje pod cenu

               (72)

               Urobilo sa porovnanie priemerných predajných cien porovnateľných typov dotknutého výrobku u vyvážajúceho výrobcu a za výrobné odvetvie Spoločenstva. Za týmto účelom sa porovnali ceny zo závodu (ex-works) za výrobné odvetvie Spoločenstva pre ekonomicky neprepojených zákazníkov, očistené o všetky rabaty a dane, s cenami franko hranica Spoločenstva za taiwanského vyvážajúceho výrobcu (o ktorom sa zistilo, že sa počas OP dopúšťal dumpingu), ktoré boli náležite upravené o náklady po dovezení do krajiny. Toto porovnanie ukázalo, že počas OP sa oproti cenám vo výrobnom odvetví Spoločenstva predával v Spoločenstve dotknutý výrobok pôvodom z Taiwanu približne 25 %–30 % pod cenu.

         5.   Situácia vo výrobnom odvetví Spoločenstva

               (73)

               Podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky významné ekonomické faktory a indexy, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Spoločenstva.

         a)   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

               (74)

               Po období relatívne stabilnej produkcie v období rokov 2000 – 2002, sa počas OP produkcia dotknutého výrobku vo výrobnom odvetví Spoločenstva zvýšila o 4 %. Výrobná kapacita sa v priebehu skúmaného obdobia zvýšila celkom o 8 %.

               (75)

               Najprv sa využitie kapacity v období rokov 2000 – 2001 znížilo o 7 %, ale potom sa do roku 2003 zvýšilo o 3 %, až kým počas skúmaného obdobia nedosiahlo celkové zvýšenie o 4 %.

                           Výroba

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Výroba

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              99

                              100

                              104

                           Výrobná kapacita

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              106

                              107

                              108

                           Využitie kapacity

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              93

                              94

                              96

         b)   Zásoby

               (76)

               Zásoby dotknutého výrobku bolo možné analyzovať len za obdobie rokov 2001 – 2003, pretože výrobné odvetvie Spoločenstva nedokázalo poskytnúť súvislé informácie za predchádzajúce obdobie. Bolo to tak preto, že jeden výrobca v Spoločenstve začal s prevádzkou iba v roku 2001, a preto dovtedy nemal žiadne zásoby, a druhý výrobca v Spoločenstve nemohol poskytnúť súvislé informácie v dôsledku internej reorganizácie.

               (77)

               V období rokov 2001 – 2002 sa zásoby znížili o 14 % a počas OP zostávali dosť stabilné, pričom celkové zníženie od roku 2001 do OP vrátane predstavovalo 12 %.

                           Zásoby

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Ton

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              Údaje nie sú k dispozícii

                              100

                              86

                              88

         c)   Objem predaja a trhový podiel

               (78)

               Predaj dotknutého výrobku vyprodukovaného výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa od roku 2000 do roku 2002 znížil o 2 %, ale počas OP sa zvýšil o 5 %, s celkovým nárastom počas skúmaného obdobia o 3 %. Zároveň sa v období rokov 2000 – 2002 jeho trhový podiel znížil o 3 %, ale potom sa počas OP zvýšil o 5 %, s celkovým nárastom počas skúmaného obdobia o 2 %. Výrobné odvetvie Spoločenstva malo počas skúmaného obdobia trhový podiel 20 % až 30 %.

                           Predaj

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Predaje výrobného odvetvia Spoločenstva (tony)

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              100

                              98

                              103

                           Trhový podiel výrobného odvetvia Spoločenstva

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              99

                              97

                              102

         d)   Predajné ceny

               (79)

               Najprv sa v období 2000-2001 vážené priemerné predajné ceny všetkých druhov podobného výrobku predávaného výrobným odvetvím Spoločenstva zvýšili o 4 %. Potom sa v roku 2002 ceny znížili o 12 % a počas OP klesli ďalej o 5 %, pričom celkový pokles v skúmanom období predstavoval 13 %.

                           Predajná cena

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Predajná cena (EUR/tonu)

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              104

                              92

                              87

               (80)

               Výrobné náklady sa vypočítali na základe váženého priemeru všetkých druhov podobného výrobku vyrábaného výrobným odvetvím Spoločenstva v príslušnom roku.

               (81)

               V období rokov 2000 – 2001 sa výrobné náklady zvýšili, ale v roku 2002 klesli, až kým počas OP nedosiahli relatívnu stabilitu. V roku 2002 a počas OP nenasledovali v rovnakej miere zníženie predajných cien.

                           Náklady

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Výrobné náklady (EUR/tonu)

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              108

                              101

                              102

         e)   Rentabilita

               (82)

               Celková rentabilita v súvislosti s dotknutým výrobkom vo výrobnom odvetví Spoločenstva bola najprv medzi 10 % a 15 % v roku 2000. Potom sa rentabilita znížila a počas OP prešla do mínusu. Táto rentabilita sa týka všetkých druhov dotknutého výrobku vyrábaného a predávaného výrobným odvetvím Spoločenstva. Počas prvého hospodárskeho roka (2001) sa rentabilita spoločnosti Brilén nebrala do úvahy, pretože by skreslila obraz následkom významnej zápornej rentability počas obdobia nábehu výroby podobného výrobku.

                           Rentabilita

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Rentabilita (predaje ES)

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              92

                              28

                              – 22

               (83)

               Treba poznamenať, že jedna spoločnosť vyhlásila, že jej rentabilita by bola bývala výrazne horšia, ak by sa brali do úvahy náklady súvisiace s nedostatočným využitím jej výrobných zariadení. Tieto náklady navyše však nebolo možné zohľadniť, keďže neboli riadne doložené, a preto sa ani nemohli overiť.

         f)   Investície a návratnosť z investícií

               (84)

               Počas skúmaného obdobia výrazne poklesli investície do dotknutého výrobku. Treba spomenúť, že tieto investície boli v roku 2000 zvlášť vysoké v dôsledku nákladov na výstavbu nového závodu jedným výrobcom zo Spoločenstva, ktoré predstavovali zhruba 50 % všetkých investícií v tom roku. Ďalej sú uvedené podrobné údaje:

                           Investície

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Investície (EUR ’000)

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              77

                              34

                              51

                           Návratnosť z investícií

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              94

                              20

                              – 18

               (85)

               Počas skúmaného obdobia sa návratnosť z investícií neustále znižovala a počas OP prešla do mínusu. Tento pokles je v súlade so zhoršovaním celkovej rentability počas skúmaného obdobia.

         g)   Cash flow a schopnosť získať kapitál

               (86)

               Cash flow vo výrobnom odvetví Spoločenstva bol v roku och 2000 a 2001 relatívne stabilný, ale v roku 2002 a počas OP sa zhoršil v absolútnom vyjadrení a aj vo vyjadrení ako percento z obratu. Tento vývoj je v súlade s vývojom celkovej rentability počas skúmaného obdobia.

                           Cash flow

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Cash flow (EUR ’000)

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              101

                              48

                              – 3

                           Cash flow vyjadrený ako percento z obratu

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              91

                              53

                              – 4

               (87)

               Obaja výrobcovia zo Spoločenstva získavajú kapitál z vnútorných zdrojov v rámci svojej skupiny. Investície a náklady na výskum a vývoj nijako výrazne neutrpeli v dôsledku doterajšej zápornej rentability prevádzky.

         h)   Zamestnanosť, produktivita a mzdy

               (88)

               Počas skúmaného obdobia sa zamestnanosť znížila o 10 %. Vzhľadom na to, že počas skúmaného obdobia sa produkcia zvýšila, tento pokles zamestnanosti znamená, že počas skúmaného obdobia produktivita meraná produkciou na pracovníka zaznamenala výrazný nárast o 16 %. Zvýšenie mzdových nákladov na pracovníka je výsledkom kolektívneho vyjednávania na odvetvovej úrovni a bolo nižšie ako priemerná miera inflácie v Spoločenstve počas skúmaného obdobia, ktorá predstavovala 6,4 %.

                           Zamestnanosť

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Počet zamestnancov

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              101

                              98

                              90

                           Mzdové náklady na pracovníka (v EUR)

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              100

                              105

                              104

                           Produkcia na pracovníka (ton/rok)

                           Nesmie sa uverejniť (pozri odôvodnenie 65)

                              Index

                              100

                              98

                              102

                              116

         i)   Rozsah dumpingu

               (89)

               Pokiaľ ide o dopad veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na výrobné odvetvie Spoločenstva pri daných cenách dovozov z Taiwanu, tento dopad je možné považovať za zanedbateľný, aj keď boli objemy dovozov limitované.

         j)   Zotavenie sa z dumpingu alebo subvencovania v minulosti

               (90)

               Keďže chýbajú akékoľvek informácie o existencii dumpingu či subvencovania pred situáciou hodnotenou v terajšom konaní, pokladá sa tento problém za nepodstatný.

         6.   Záver týkajúci sa ujmy

               (91)

               V období medzi rokom 2000 a OP sa objem dumpingových dovozov dotknutého výrobku pôvodom z Taiwanu výrazne zvýšil o 112 %. Keďže sú však dovozy z Taiwanu v absolútnom vyjadrení pomerne nízke, ich podiel na trhu Spoločenstva sa zvýšil o menej ako 2 %. Priemerné ceny dumpingových dovozov z Taiwanu boli počas skúmaného obdobia trvale nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Navyše počas OP ceny dovozov z Taiwanu boli nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Predaje počas OP išli na báze váženého priemeru pod cenu takmer o 30 %.

               (92)

               Niektoré ukazovatele zaznamenali pozitívny vývoj: počas skúmaného obdobia stúpla výroba o 4 % a výrobná kapacita sa zvýšila o 8 %, kým zásoby klesli o 12 %. Predaje v Spoločenstve sa zvýšili o 3 %, vďaka čomu stúpol trhový podiel o 2 %. Produkcia na zamestnanca vzrástla o 16 %, kým pracovné náklady na zamestnanca sa zvýšili iba o 4 % (čo bolo nižšie ako priemerná miera inflácie v EÚ, ktorá v skúmanom období predstavovala 6,4 %).

               (93)

               Ďalšie ukazovatele zasa poukazujú na zhoršenie situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Počas skúmaného obdobia poklesla jednotková predajná cena o 13 %, zatiaľ čo jednotkové výrobné náklady sa zvýšili o 2 %, čo malo za následok zápornú rentabilitu. Návratnosť z investícií a cash-flow z výrobných činností nasledovali rovnaký záporný trend. Zamestnanosť sa znížila o 10 % a investície poklesli o 49 % (hlavne v dôsledku výstavby nového závodu v roku 2000, ktorý predstavoval približne 50 % celkových investícií v danom roku).

               (94)

               Vzhľadom na horeuvedené sa vyvodzuje záver, že výrobné odvetvie Spoločenstva utrpelo vážnu ujmu v zmysle článku 3 ods. 1 a článku 3 ods. 5 základného nariadenia.

         E.   PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ
   1.   Úvod

               (95)

               V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia skúmala, či dumpingové dovozy z Taiwanu spôsobili ujmu výrobnému odvetviu Spoločenstva do miery, ktorú možno označiť za vážnu. Preskúmali sa aj iné faktory pomimo dumpingových dovozov, ktoré by mohli súbežne poškodzovať výrobné odvetvie Spoločenstva, aby sa zaručilo, že sa možná ujma zapríčinená týmito inými faktormi nepripíše na konto dumpingových dovozov.

         2.   Pôsobenie dumpingových dovozov

               (96)

               Počas skúmaného obdobia sa objem dumpingových dovozov zvýšil o 112 % a cena dumpingových dovozov z Taiwanu sa znížila o 29 %. Počas toho istého obdobia klesli ceny v odvetví Spoločenstva o 13 %, v čase keď výrobné náklady vzrástli o 2 %, čím sa naštartovalo zhoršovanie rentability (okolo 10 – 15 percentuálnych bodov počas skúmaného obdobia). Počas OP bolo výrobné odvetvie Spoločenstva vlastne stratové. Okrem toho podľa zistení išli predaje počas OP v priemere pod cenu o približne 30 %. Za týchto okolností sa zistilo, že dumpingové dovozy vyvolali určitý tlak na ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva a mali istý negatívny dopad na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

               (97)

               Pri hodnotení účinku dumpingových dovozov však treba uvážiť aj to, že objemy dumpingových dovozov boli vždy nižšie ako 4 % a že ich trhový podiel sa počas skúmaného obdobia zvýšil o menej ako dva percentuálne body a vždy zostával pod úrovňou štyroch percent. Z hľadiska týchto skutočností je ťažké s istotu preukázať dopad dumpingových dovozov na zhoršenie situácie vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

         3.   Pôsobenie ďalších faktorov

               (98)

               Dovozy z iných tretích krajín sa znížili zo 60 075 ton v roku 2000 na 51 813 ton počas OP, pričom celkový pokles predstavoval 14 %. Priemerné ceny sa znížili z 2,39 EUR v roku 2000 na 2,17 EUR počas OP, pri celkovom znížení o 9 %. Ceny sa v jednotlivých vyvážajúcich krajinách výrazne líšili. Dovozy z iných tretích krajín pochádzali hlavne z Bieloruska, Japonska, Kórey, Južnej Afriky, Švajčiarska a USA, a spoločne sa podieľali na 25 % spotreby Spoločenstva. Aj keď dovozy v skutočnosti pochádzajú z ešte väčšieho počtu iných tretích krajín, tieto počas skúmaného obdobia samy o sebe predstavovali menej ako 1 % spotreby Spoločenstva.

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003 (OP)

                           Všetky druhy

                           Tony

                           Trhový podiel

                           Cena

                              EUR/kg

                           Tony

                           Trhový podiel

                           Cena

                              EUR/kg

                           Tony

                           Trhový podiel

                           Cena

                              EUR/kg

                           Tony

                           Trhový podiel

                           Cena

                              EUR/kg

                           Bielorusko

                           3 459

                           1,7 %

                           2,24

                           3 920

                           1,9 %

                           2,34

                           3 842

                           1,8 %

                           2,05

                           4 683

                           2,3 %

                           1,83

                              Indexácia

                              100

                              100

                              100

                              113

                              113

                              104

                              111

                              110

                              92

                              135

                              134

                              82

                           Japonsko

                           2 384

                           1,2 %

                           2,61

                           2 224

                           1,1 %

                           2,77

                           5 960

                           2,9 %

                           2,28

                           5 079

                           2,4 %

                           2,15

                              Indexácia

                              100

                              100

                              100

                              93

                              93

                              106

                              250

                              248

                              87

                              213

                              212

                              82

                           Kórea

                           19 962

                           9,7 %

                           2,07

                           24 381

                           11,8 %

                           2,05

                           23 021

                           11,1 %

                           1,61

                           17 264

                           8,3 %

                           1,66

                              Indexácia

                              100

                              100

                              100

                              122

                              122

                              99

                              115

                              114

                              78

                              86

                              86

                              80

                           Juhoafrická republika

                           3 533

                           1,7 %

                           2,80

                           3 236

                           1,6 %

                           3,14

                           3 071

                           1,5 %

                           2,48

                           3 318

                           1,6 %

                           2,45

                              Indexácia

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              112

                              86

                              86

                              89

                              93

                              93

                              88

                           Švajčiarsko

                           10 751

                           5,2 %

                           3,13

                           9 804

                           4,7 %

                           3,40

                           11 472

                           5,5 %

                           2,65

                           7 728

                           3,7 %

                           3,16

                              Indexácia

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                              108

                              107

                              106

                              84

                              72

                              71

                              101

                           USA

                           6 496

                           3,2 %

                           2,50

                           3 915

                           1,9 %

                           3,28

                           2 515

                           1,2 %

                           2,90

                           3 156

                           1,5 %

                           2,20

                              Indexácia

                              100

                              100

                              100

                              60

                              60

                              131

                              39

                              38

                              116

                              49

                              48

                              88

                           Iné

                           13 466

                           6,5 %

                           2,12

                           9 172

                           4,4 %

                           2,34

                           9 632

                           4,6 %

                           2,32

                           10 581

                           5,1 %

                           2,35

                              Indexácia

                              100

                              100

                              100

                              68

                              68

                              110

                              72

                              71

                              110

                              79

                              78

                              111

                           SPOLU

                           60 075

                           29,2 %

                           2,39

                           56 654

                           27,4 %

                           2,52

                           59 515

                           28,6 %

                           2,12

                           51 813

                           25,0 %

                           2,17

                              Indexácia

                              100

                              100

                              100

                              94

                              94

                              106

                              99

                              98

                              89

                              86

                              86

                              91

         a)   Dovozy bez negatívneho dopadu na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva

               (99)

               Dovozy pôvodom z Juhoafrickej republiky sa počas skúmaného obdobia znížili o 7 %. Počas skúmaného obdobia mali len de minimis trhový podiel 1,6 % a podľa údajov Eurostatu v tomto období ani nešli pod ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

               (100)

               Dovozy pôvodom zo Švajčiarska sa počas skúmaného obdobia znížili o 28 % a podľa údajov Eurostatu nešli pod ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Okrem toho mali počas OP skromný podiel na trhu vo výške 3,7 %.

               (101)

               Dovozy pôvodom z USA sa počas skúmaného obdobia znížili o 51 % a podľa údajov Eurostatu boli počas OP nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva, ale len o menej ako 5 %. Okrem toho mali počas OP iba de minimis podiel na trhu rovnajúci sa 1,5 %.

               (102)

               Horeuvedené zistenia vychádzajú z dostupných údajov, t. j. štatistiky Eurostatu, ktoré neposkytujú podrobné informácie o členení druhov výrobkov. Predsa sa však z toho vyvodilo, že vzhľadom na de minimis alebo skromný trhový podiel a neprítomnosť alebo nízku úroveň zistených predajov pod cenu, tieto dovozy z Juhoafrickej republiky, Švajčiarska a USA nemali negatívny dopad na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva.

         b)   Dovozy s negatívnym dopadom na situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva

               (103)

               Dovozy pôvodom z Japonska sa počas skúmaného obdobia zvýšili o 113 %, ale na začiatku boli na veľmi nízkej úrovni. Počas OP bol ich podiel na trhu 2,4 % a podľa údajov Eurostatu boli počas OP nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva o menej ako 8 %.

               (104)

               Dovozy pôvodom z Bieloruska sa počas skúmaného obdobia zvýšili o 35 %, ale na začiatku boli na nízkej úrovni. Počas OP predstavovali trhový podiel 2,3 %, ale počas OP išli výrazne pod cenu vo výrobnom odvetví Spoločenstva, a to o približne 30 %. Dovozy pôvodom z Bieloruska boli podrobené prešetrovaniu a k horeuvedenej výslednej hodnote predajov pod cenu sa dospelo na základe podrobného porovnania výrobkov.

               (105)

               Dovozy pôvodom z Kórey sa v období rokov 2000 – 2001 najprv zvýšili o 22 %, ale následne sa znížili o 36 %, s celkovým poklesom 14 %. Počas OP predstavovali trhový podiel 8,3 % a počas OP boli nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva o približne 5 %–15 %. Dovozy pôvodom z Kórey boli podrobené prešetrovaniu a k horeuvedenej výslednej hodnote predajov pod cenu sa dospelo na základe podrobného porovnania výrobkov.

               (106)

               Treba poznamenať, že dumpingové dovozy z Taiwanu majú iba menej ako 4%-ný podiel na trhu ES, zatiaľ čo spoločný trhový podiel dovozov z Kórey, Japonska a Bieloruska a nedumpingových dovozov z Taiwanu bol približne 13 % – 14 %, t. j. takmer štyrikrát väčší ako podiel taiwanských dumpingových dovozov. Dovozy zo štyroch uvedených zdrojov išli výrazne pod cenu oproti cenám vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Porovnali sa jednotlivé druhy výrobkov dovážaných z Bieloruska, Kórey a nedumpingových dovozov z Taiwanu a predajov vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Toto porovnanie ukázalo, že viac dovozov z Bieloruska, Kórey a nedumpingových dovozov z Taiwanu priamo konkuruje drahším výrobkom zo Spoločenstva, ako je to v prípade dumpingových dovozov z Taiwanu. Dovozy z Bieloruska, Kórey a nedumpingové dovozy z Taiwanu mali teda jasný dopad na výrobné odvetvie Spoločenstva. Na základe toho sa vyvodilo, že účinok dovozov z Kórey, Japonska a Bieloruska a aj nedumpingových dovozov z Taiwanu na objem a cenu sú také, že už nie je viac možné preukázať príčinnú súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z Taiwanu a vážnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva. Za takýchto okolností dumpingové dovozy z Taiwanu v skutočnosti ani nemohli zohrať väčšiu ako okrajovú rolu.

         4.   Záver ohľadom príčinnej súvislosti

               (107)

               Zmienenou analýzou sa náležite odlíšil a oddelil vplyv všetkých známych faktorov na situáciu v Spoločenstve od škodlivých účinkov dumpingových dovozov. Ujma, ktorú Spoločenstvo utŕžilo, je predovšetkým zapríčinená poklesom cien spôsobeným dovoznými cenami z tretích krajín, ktoré boli nižšie ako ceny vo výrobnom odvetví Spoločenstva. Vzhľadom na i) obmedzený trhový podiel dumpingových dovozov z Taiwanu (menší ako 4 %) a omnoho významnejší trhový podiel dovozov z krajín pomimo Taiwanu plus nedumpingových dovozov z Taiwanu (približne 13 %–14 %) a ii) to, že tieto dovozy šli pod cenu, je možné vyvodiť záver, že ujma utŕžená výrobným odvetvím Spoločenstva je v podstatnej miere spôsobená dovozmi vysokopevnostnej priadze z polyesteru z iných zdrojov ako od dumpingového taiwanského vývozcu. Preto nebolo možné preukázať príčinnú súvislosť v zmysle článku 3 ods. 6 a článku 3 ods. 7 základného nariadenia medzi dumpingovými dovozmi z Taiwanu samotnými a vážnou ujmou, ktorú utrpelo výrobné odvetvie Spoločenstva.

         F.   ZÁVER

               (108)

               Konanie by sa teda malo ukončiť, a to vzhľadom na de minimis dumpingové rozpätia výrobkov z Bieloruska a Kórey a vzhľadom na absenciu jasnej príčinnej súvislosti medzi dumpingom a ujmou, pokiaľ ide o dovozy pôvodom z Taiwanu,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Týmto sa ukončuje antidumpingové konanie ohľadom dovozov vysokopevnostnej priadze z polyesterov (inej ako šijacia niť), neupravenej na predaj v malom, vrátane syntetického monofilu s dĺžkovou hmotnosťou menšou ako 67 decitexov, bežne uvádzanej pod číselným znakom KN 5402 20 00 pôvodom z Bieloruska, Kórey a Taiwanu.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 5. apríla 2005

            Za Komisiu

         Peter MANDELSON

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

      (2)  Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2004, s. 20.


title: Rozhodnutie Rady z 19. júna 2000 o podpísaní a záveroch schválenej zápisnice medzi Európskym spoločenstvom a Kórejskou republikou, ktoré sa týka svetového lodiarskeho trhu

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32000D0409

Úradný vestník L 155 , 28/06/2000 S. 0047 - 0048

		Rozhodnutie Radyz 19. júna 2000o podpísaní a záveroch schválenej zápisnice medzi Európskym spoločenstvom a Kórejskou republikou, ktoré sa týka svetového lodiarskeho trhu(2000/409/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskej únie, najmä na jej článok 133 v súvislosti s prvou vetou článku 300 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:(1) Svetový lodiarsky priemysel prekonáva závažné problémy najmä kvôli nadmernosti. Na rozdiel od priemyslu spoločenstva, ktoré uskutočňuje počas 90-tych rokov program reštrukturalizácie a znižovania kapacít, kórejské lodenice od roku 1993 postupne zväčšili svoju kapacitu.(2) Skúmaním kórejských zmlúv, ktoré uskutočnil pre Komisiu nezávislý poradca, sa ukázalo, že kórejské lodiarstvo podhodnocovalo náklady. Takéto praktiky umožnili kórejskému priemyslu postupne zväčšiť jeho podiel na trhu najmä s dopadom na priemysel spoločenstva, ktoré v súčasnosti prekonáva závažné problémy. Keďže sú svetové ceny na extrémne nízkej úrovni, priemysel spoločenstva zaznamenal zníženie podielu na trhu z 25 % v roku 1998 na 17 % v roku 1999.(3) 9. novembra 1999 a 18. mája 2000 Rada preskúmajúc prvú a druhú správu o situácii vo svetovom lodiarstve, ktorú poskytla Komisia podľa článku 12 nariadenia Rady (ES) číslo 1540/98 z 29. júna 1998 o zavedení nových pravidiel pomoci pre lodiarstvo [1], v ktorých sa uvádza, že sektor čelí kritickej situácii na celom svete a vyjadrila svoj vážny záujem o také praktiky, ktoré závažne poškodzujú záujmy lodeníc v rámci spoločenstva. Vo svojich záveroch ministri priemyslu vyzývajú Komisiu, aby uskutočnila svoje úsilie zaviesť rozsah rámcovej oblasti pre odvetvie, tým že zapojí Kórejskú republiku do konštruktívnych konzultácií s ohľadom na zastavenie nekalej súťaže.(4) Ako návod Komisia preto uskutočnila niekoľko kôl intenzívnych konzultácií s kórejskou vládou a dohodla návrh schválenej zápisnice. Podpísaním schválenej zápisnice sa kórejská vláda zaväzuje zdržať sa akejkoľvek priamej či nepriamej intervencie, ktorá by poskytla záruku na stratové kórejské lodenice, uplatňovať medzinárodne prijaté finančné a účtovné zásady a zabezpečiť, že kórejské lodenice stanovia ceny, ktoré odrážajú trhové podmienky. Schválená zápisnica takisto poskytuje možnosť ad hoc konzultácií s cieľom okamžitého riešenia otázok vznesených každou zo strán.(5) Schválená zápisnica by mala byť schválená,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Schválená zápisnica medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kórejskej republiky, ktorá sa týka svetového lodiarskeho trhu, sa týmto schvaľuje.Text schválenej zápisnice je pripojený k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Predseda Rady sa týmto oprávňuje určiť osobu splnomocnenú na podpísanie dohody tak, aby zaväzovala spoločenstvo.V Luxemburgu 19. júna 2000Za RadupredsedaL. Capoulas Santos[1] Ú. v. ES L 202, 18.7.1998, s. 1.--------------------------------------------------


title: 2004/605/ES: Rozhodnutie Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie z 13. apríla 2004 o vykonávaní nariadenia Európskeho Parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom

text:
               20.8.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 272/13

         ROZHODNUTIE PREKLADATEĽSKÉHO STREDISKA PRE ORGÁNY EURÓPSKEJ ÚNIE
   z 13. apríla 2004
   o vykonávaní nariadenia Európskeho Parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o prístupe verejnosti k dokumentom
   (2004/605/ES)
   SPRÁVNA RADA,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2965/94 z 28. novembra 1994, ktorým sa zakladá Prekladateľské stredisko pre orgány Európskej únie (1), naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1645/2003 (2), a najmä na článok 18a tohto nariadenia,
   keďže:

               (1)

               Druhý pododsek článku 1 Zmluvy o Európskej únii zakotvuje koncepciu otvorenosti, konštatujúc, že zmluva znamená nové štádium v procese vytvárania stále užšieho zväzku medzi národmi Európy, v ktorom sa rozhodnutia prijímajú čo najotvorenejším spôsobom a čo najbližšie k občanom.

               (2)

               Otvorenosť zaručuje, že v demokratickom systéme je spravovanie zákonnejšie a efektívnejšie a zodpovedá sa občanovi a prispieva k posilneniu princípov demokracie a rešpektovania základných práv tak, ako je to ustanovené v článku 6 Zmluvy o EÚ a v Charte základných práv Európskej únie.

               (3)

               Článok 18a nariadenia (ES) č. 2965/94 ustanovuje, že nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (3) (ďalej len „nariadenie (ES) č. 1049/2001“) sa uplatňuje na dokumenty strediska. Tiež ustanovuje, že správna rada prijme konkrétne opatrenia na zavedenie nariadenia (ES) č. 1049/2001,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Príjemcovia a rozsah pôsobnosti
   1.   Každá fyzická a právnická osoba má právo na prístup k dokumentom Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie (ďalej len „stredisko“), ktoré sú predmetom zásad, podmienok a obmedzení stanovených v nariadení (ES) č. 1049/2001, a v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia.
   2.   Dokumenty, ktoré stredisko vlastní len na účely prekladu, nie sú vlastníctvom strediska v zmysle článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1049/2001.
   Článok 2
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto rozhodnutia:

               a)

               „dokumentom“ sa rozumie akýkoľvek obsah bez ohľadu na to, aké je jeho médium (napísaný na papieri alebo uložený v elektronickej forme, alebo ako zvukový, vizuálny alebo audiovizuálny záznam), týkajúci sa akejkoľvek veci vzťahujúcej sa na politiku, činnosť a rozhodnutia, ktoré spadajú do oblasti pôsobnosti strediska;

               b)

               „treťou osobou“ sa rozumie akákoľvek fyzická alebo právnická osoba, alebo akýkoľvek subjekt mimo strediska, vrátane členských štátov, iných orgánov alebo inštitúcií patriacich do spoločenstva alebo mimo neho, a tretie krajiny.

         Článok 3
   Žiadosti
   1.   Žiadosti o prístup k dokumentu sa zašlú stredisku prostredníctvom jeho internetovej stránky (http://www.cdt.eu.int), elektronickej pošty (cdt@cdt.eu.int), pošty Translation Centre for the Bodies of the European Union, Bâtiment Nouvel Hémicycle, 1 rue du Fort Thüngen, L-1499 Luxembourg) alebo faxu [(352) 421 71 12 20]. Stredisko odpovedá na prvé žiadosti a opakované žiadosti o prístup do pätnástich pracovných dní od dátumu zaevidovania žiadosti. V prípade komplikovaných alebo objemných žiadostí sa lehota dodania môže predĺžiť o pätnásť pracovných dní. Predĺženie dodacej lehoty musí byť odôvodnené a musí sa vopred oznámiť žiadateľovi.
   2.   Ak je žiadosť nepresná, stredisko vyzve žiadateľa tak, ako je to uvedené v článku 6 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1049/2001, aby poskytol ďalšie informácie, ktoré by umožnili identifikovať žiadaný dokument, a dodacia lehota na odpoveď začne plynúť až od okamihu, keď stredisko obdrží tieto informácie.
   3.   Každé, aj čiastočne zamietnuté rozhodnutie uvádza dôvod zamietnutia, ktorý spočíva v jednej z výnimiek uvedených v článku 4 nariadenia (ES) č. 1049/2001, a informuje žiadateľa o opravných prostriedkoch, ktoré sú mu k dispozícii.
   Článok 4
   Postup pri vybavovaní prvej žiadosti
   1.   Ak sa nezašle okamžite odpoveď, hneď po zaevidovaní žiadosti sa žiadateľovi pošle potvrdenie o jej prijatí. Potvrdenie o prijatí a odpoveď sa posielajú písomne, prípadne elektronickými prostriedkami.
   2.   Podľa ustanovení článku 9 tohto rozhodnutia má administratívne oddelenie právomoc rozhodnúť o podniknutí krokov so zreteľom na prvé žiadosti. Jeden zo zamestnancov je určený na spracovanie žiadostí o prístup a na koordináciu odpovedí.
   Žiadateľ je informovaný o výsledku svojej žiadosti.
   Každá, aj čiastočne zamietnutá žiadosť informuje žiadateľa o jeho právach podať na stredisku do pätnástich pracovných dní od prijatia odpovede opakovanú žiadosť.
   3.   V prípade úplného alebo čiastočného zamietnutia môže žiadateľ do pätnástich pracovných dní od obdržania odpovede od strediska podať opakovanú žiadosť s požiadavkou, aby stredisko prehodnotilo svoje stanovisko.
   4.   Ak sa stredisku nepodarí odpovedať v stanovenej lehote, žiadateľ má nárok podať opakovanú žiadosť.
   Článok 5
   Postup pri vybavovaní opakovanej žiadosti
   1.   O opakovaných žiadostiach rozhoduje riaditeľ strediska. O svojom rozhodnutí informuje správnu radu strediska.
   2.   Rozhodnutie sa žiadateľovi pošle písomnou formou, prípadne elektronickými prostriedkami, a informuje ho o práve podať žalobu na súde prvého stupňa alebo sťažnosť u európskeho ombudsmana.
   Článok 6
   Konzultácie
   1.   Ak stredisko dostane žiadosť o prístup k dokumentu, ktorý vlastní, ale jeho pôvodca je tretia strana, preskúma, či sa uplatňuje niektorý z predpokladov, ktoré sú stanovené v článku 4 nariadenia (ES) č. 1049/2001.
   2.   Ak po takomto preskúmaní stredisko usúdi, že podľa predpokladov stanovených v článku 4 nariadenia (ES) č. 1049/2001 musí byť prístup zamietnutý, pošle sa žiadateľovi zamietavá odpoveď bez konzultácií s treťou stranou.
   3.   Podľa ustanovení odseku 4 tohto článku stredisko vyhovie žiadosti bez konzultácie s treťou stranou v prípade, že:

               a)

               požadovaný dokument už zverejnil sám autor alebo bol zverejnený podľa nariadenia (ES) č. 1049/2001 alebo podobných ustanovení;

               b)

               zverejnenie alebo čiastočné zverejnenie jeho obsahu by za bežných okolností neohrozilo ani jeden zo záujmov uvedených v článku 4 nariadenia (ES) č. 1049/2001.

         V iných prípadoch sa konzultuje s treťou stranou.
   4.   Ak sa žiadosť o prístup týka dokumentu, ktorý pochádza z členského štátu, stredisko to konzultuje s pôvodcom podľa ustanovení odseku 3 písm. a) tohto článku.
   5.   Tretia strana, s ktorou sa konzultuje, má na odpoveď lehotu aspoň päť dní alebo dostatočný čas tak, aby sa aj stredisku umožnilo dodržať jeho časové lehoty na odpoveď. Ak sa nezíska odpoveď v rámci predpísanej lehoty, alebo ak nie je možné skontaktovať sa s treťou stranou alebo sa nedá vôbec identifikovať, stredisko rozhodne v súlade s pravidlami o výnimkách uvedených v článku 4 nariadenia (ES) č. 1049/2001, vezmúc do úvahy zákonné záujmy tretej strany na základe informácií, ktoré má k dispozícii.
   6.   Ak stredisko zamýšľa umožniť prístup k dokumentu vyslovene proti stanovisku autora, informuje ho o svojom úmysle zverejniť dokument po uplynutí desiatich pracovných dní a upozorní ho na opravné prostriedky, ktoré má k dispozícii, aby zabránil zverejneniu.
   Článok 7
   Vykonávanie práva na prístup
   1.   Dokumenty sa posielajú poštou, faxom a ak je k dispozícii, aj elektronickou poštou. Ak sú dokumenty objemné alebo náročné na spracovanie, žiadateľ môže byť vyzvaný k nahliadnutiu do dokumentov na mieste. Nahliadnutie do dokumentov je bezplatné.
   2.   Ak už bol dokument uvoľnený na zverejnenie, odpoveď bude obsahovať odkaz na uverejnenie a/alebo miesto, kde je dokument dostupný, prípadne na príslušnú internetovú adresu www.cdt.eu.int, kde je dokument k dispozícii.
   3.   Ak požadovaný dokument bude väčší než dvadsať strán, môže sa žiadateľovi účtovať poplatok 0,10 EUR za stranu plus poštovné. Výšku tohto poplatku môže zmeniť riaditeľ strediska. O poplatkoch za iné médiá sa rozhoduje jednotlivo, ale nemali by prekročiť rozumnú čiastku.
   Článok 8
   Opatrenia uľahčujúce prístup k dokumentom
   1.   Stredisko poskytne prístup do registra dokumentov za účelom nadobudnutia účinnosti práv občanov vyplývajúcich z nariadenia (ES) č. 1049/2001. Prístup sa zabezpečí elektronickou formou.
   2.   Register obsahuje názov dokumentu (v jazyku, v ktorom je dostupný), prípadne ďalšie užitočné odkazy, meno autora a dátum vytvorenia alebo schválenia.
   3.   Pomocná stránka (vo všetkých úradných jazykoch) informuje verejnosť o tom, ako je možné získať dokument. Ak je dokument zverejnený, je tam uvedený odkaz na pôvodný text.
   Článok 9
   Dokumenty s priamym prístupom pre verejnosť
   1.   Tento článok sa uplatňuje len pri dokumentoch, ktoré boli vytvorené alebo obdržané po dátume, od ktorého sa uplatňuje nariadenie (ES) č. 1049/2001.
   2.   Nasledujúce dokumenty sa poskytujú na požiadanie automaticky a sú v najväčšej možnej miere priamo prístupné v elektronickej forme:

               a)

               texty, ktoré prijala správna rada strediska alebo jeho riaditeľ a ktoré sú určené na zverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie alebo na internetovej stránke strediska;

               b)

               dokumenty pochádzajúce od tretích strán, ktoré už ich autori zverejnili alebo dali súhlas na ich zverejnenie;

               c)

               už uverejnené dokumenty v dôsledku predchádzajúcej žiadosti.

         Článok 10
   Správy
   Stredisko každoročne uverejňuje v rámci svojej výročnej správy informácie za minulý rok vrátane informácií týkajúcich sa vykonávania tohto rozhodnutia, najmä štatistické údaje o počte žiadostí o prístup k dokumentom strediska, o počte zamietnutých žiadostí a o dôvodoch pre ich zamietnutie v súlade s článkom 17 ods.1 nariadenia (ES) č. 1049/2001.
   Článok 11
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. apríla 2004.
   Článok 12
   Uverejnenie
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Luxemburgu 13. apríla 2004

            Za správnu radu

            predseda

         K.-J. LÖNNROTH

      (1)  Ú. v. ES L 314, 7.12.1994, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 13.

      (3)  Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43.


title: Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2015/874 z 27. mája 2015 o prijatí príspevku tretieho štátu na vojenskú misiu Európskej únie na podporu výcviku ozbrojených síl Mali (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2015)

text:
               6.6.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 142/28

         ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU (SZBP) 2015/874
   z 27. mája 2015
   o prijatí príspevku tretieho štátu na vojenskú misiu Európskej únie na podporu výcviku ozbrojených síl Mali (EUTM Mali) (EUTM Mali/1/2015)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí odsek,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2013/34/SZBP zo 17. januára 2013 o vojenskej misii Európskej únie na podporu výcviku ozbrojených síl Mali (EUTM Mali) (1), a najmä na jeho článok 8 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               Rada podľa článku 8 ods. 2 rozhodnutia 2013/34/SZBP poverila Politický a bezpečnostný výbor (PBV), aby vyzval tretie štáty na poskytnutie príspevku a aby prijal príslušné rozhodnutia o prijatí navrhovaných príspevkov tretích štátov.

               (2)

               Na základe odporúčania veliteľa misie EÚ týkajúceho sa príspevku Albánskej republiky (ďalej len „Albánska“) a odporúčania Vojenského výboru Európskej únie by sa mal príspevok Albánska prijať.

               (3)

               V súlade s článkom 5 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami,

         PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   1.   Príspevok Albánska na vojenskú misiu Európskej únie na podporu výcviku ozbrojených síl Mali (EUTM Mali) sa prijíma a považuje sa za významný.
   2.   Albánsko je oslobodené od finančných príspevkov do rozpočtu EUTM Mali.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 27. mája 2015

            Za Politický a bezpečnostný výbor

            predseda

         W. STEVENS

      (1)  Ú. v. EÚ L 14, 18.1.2013, s. 19.


title: Rozhodnutie Rady 2006/486/SZBP z  11. júla 2006  o vykonávaní jednotnej akcie 2005/557/SZBP o civilno-vojenskej akcii Európskej únie na podporu misie Africkej únie v oblasti sudánskeho Dárfúru

text:
               13.7.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 192/30

      ROZHODNUTIE RADY 2006/486/SZBP
   z 11. júla 2006
   o vykonávaní jednotnej akcie 2005/557/SZBP o civilno-vojenskej akcii Európskej únie na podporu misie Africkej únie v oblasti sudánskeho Dárfúru
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2005/557/SZBP (1), a najmä na jej článok 8 ods. 1 druhý pododsek v spojení s druhou zarážkou článku 23 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii,
   keďže:

               (1)

               Rada 21. novembra 2005 prijala rozhodnutie 2005/806/SZBP, ktorým sa vykonáva jednotná akcia 2005/557/SZBP o civilno-vojenskej akcii Európskej únie na podporu misie Africkej únie v oblasti sudánskeho Dárfúru (2).

               (2)

               EÚ by mala misiu Africkej únie naďalej podporovať do jej prechodu na operáciu OSN a Rada v súlade s článkom 2 rozhodnutia 2005/806/SZBP rozhodla o pokračovaní civilno-vojenskej akcie Európskej únie na podporu misie Africkej únie v oblasti sudánskeho Dárfúru.

               (3)

               Pokiaľ ide o civilnú zložku, Rada by mala podľa toho rozhodnúť o financovaní pokračovania podpornej akcie.

               (4)

               Akcia EÚ na podporu AMIS II bude riadená v kontexte situácie, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by poškodiť ciele SZBP stanovené v článku 11 zmluvy,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Finančná referenčná suma stanovená v článku 1 ods. 1 rozhodnutia 2005/806/SZBP pokrýva aj výdavky na obdobie od 29. júla 2006 do 31. októbra 2006.
   Článok 2
   Rada najneskôr 30. septembra 2006 zhodnotí, či by podporná akcia EÚ mala pokračovať.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 11. júla 2006

            Za Radu

            predseda

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  Ú. v. EÚ L 188, 20.7.2005, s. 46.

      (2)  Ú. v. EÚ L 303, 22.11.2005, s. 60.


title: Rozhodnutie Komisie z  5. marca 2010 , ktorým sa vymenúva jeden člen Európskeho poradného výboru pre štatistiku Text s významom pre EHP

text:
               6.3.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 56/9

         ROZHODNUTIE KOMISIE
   z 5. marca 2010,
   ktorým sa vymenúva jeden člen Európskeho poradného výboru pre štatistiku
   (Text s významom pre EHP)
   2010/C 56/07
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 234/2008/ES z 11. marca 2008, ktorým sa zriaďuje Európsky poradný výbor pre štatistiku, a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 91/116/EHS (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 1 písm. a),
   po porade s Radou,
   po porade s Európskym parlamentom,
   keďže:

               (1)

               Európsky poradný výbor pre štatistiku (ďalej len „ESAC“) sa skladá z 24 členov.

               (2)

               Podľa článku 4 ods. 1 rozhodnutia č. 234/2008/ES Komisia po konzultácii s Európskym parlamentom a Radou vymenúva dvanásť členov ESAC.

               (3)

               Komisia rozhodnutím 2009/304/ES z 30. marca 2009 (2) vymenovala dvanásť členov ESAC.

               (4)

               Nakoľko jeden z členov odstúpil, Komisia po riadnych konzultáciách s Európskym parlamentom a Radou teraz vymenúva nového člena ESAC,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pán Denis Durand sa týmto vymenúva do funkcie člena ESAC na obdobie piatich rokov.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 5. marca 2010

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 73, 15.3.2008, s. 13.

      (2)  Ú. v. EÚ L 84, 31.3.2009, s. 44.