title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/438 z  2. marca 2015 , ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Ukrajinou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

text:
               17.3.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 72/8

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/438
   z 2. marca 2015,
   ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Ukrajinou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. a) v spojení s jej článkom 218 ods. 9,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               V článku 12 Dohody medzi Európskou úniou a Ukrajinou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz (1) (ďalej len „dohoda“) sa zriaďuje spoločný výbor. Stanovuje sa v ňom, že spoločný výbor najmä monitoruje vykonávanie tejto dohody.

               (2)

               Dohoda medzi Európskou úniou a Ukrajinou, ktorou sa mení a dopĺňa Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Ukrajinou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz (2) (ďalej len „pozmeňujúca dohoda“) nadobudla platnosť 1. júla 2013.

               (3)

               V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (3) sa stanovili postupy a podmienky udeľovania víz na tranzit cez územie členských štátov alebo plánované pobyty na ich území, ktorých dĺžka počas akéhokoľvek 180-dňového obdobia nepresahuje 90 dní.

               (4)

               Spoločný výbor v rámci svojej zodpovednosti poukázal na potrebu spoločných usmernení s cieľom zabezpečiť plne harmonizované vykonávanie dohody medzi konzulátmi členských štátov a objasniť vzťah medzi ustanoveniami dohody a ustanoveniami zmluvných strán, ktoré sa naďalej uplatňujú na vízové záležitosti, na ktoré sa dohoda nevzťahuje.

               (5)

               Spoločný výbor prijal takéto usmernenia 25. novembra 2009 svojím rozhodnutím č. 1/2009. Tieto usmernenia by sa mali prispôsobiť novým ustanoveniam dohody zavedeným pozmeňujúcou dohodou a zmenám právnych predpisov Únie týkajúcich sa vízovej politiky. V záujme prehľadnosti je vhodné uvedené usmernenia nahradiť.

               (6)

               Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom článkom 12 Dohody medzi Európskou úniou a Ukrajinou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody, je založená na návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojenom k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 2. marca 2015

            Za Radu

            predsedníčka

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  Ú. v. EÚ L 332, 18.12.2007, s. 68.

      (2)  Ú. v. EÚ L 168, 20.6.2013, s. 11.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1).

      NÁVRH
      ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU č. …/2014 ZRIADENÉHO DOHODOU MEZDI EURÓPSKOU ÚNIOU A UKRAJINOU O ZJEDNODUŠENÍ POSTUPU PRI VYDÁVANÍ VÍZ
      z …,
      pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody
      SPOLOČNÝ VÝBOR,
      so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Ukrajinou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 12,
      keďže dohoda nadobudla platnosť 1. januára 2008,
      ROZHODOL TAKTO:
      Článok 1
      Spoločné usmernenia k vykonávaniu Dohody medzi Európskou úniou a Ukrajinou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz sa stanovujú v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
      Článok 2
      Rozhodnutie spoločného výboru č. 1/2009 sa zrušuje.
      Článok 3
      Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

         V ...

               Za Európsku úniu

               Za Ukrajinu

      PRÍLOHA

         SPOLOČNÉ USMERNENIA K VYKONÁVANIU DOHODY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A UKRAJINOU O ZJEDNODUŠENÍ POSTUPU PRI VYDÁVANÍ VÍZ

      Účelom Dohody medzi Európskou úniou a Ukrajinou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz, ktorá nadobudla platnosť 1. januára 2008, zmenenej dohodou medzi Európskou úniou a Ukrajinou z 23. júla 2012, ktorá nadobudla platnosť 1. júla 2013 (ďalej len „dohoda“), je zjednodušiť na základe reciprocity postup pri vydávaní víz pre občanov Ukrajiny na zamýšľaný pobyt, ktorý počas obdobia 180 dní neprekročí 90 dní.
      Dohoda stanovuje na základe reciprocity právne záväzné práva a povinnosti na účely zjednodušenia postupov pri vydávaní víz ukrajinským občanom.
      Cieľom týchto usmernení prijatých spoločným výborom zriadeným článkom 12 dohody (ďalej len „spoločný výbor“) je zabezpečiť správne a jednotné uplatňovanie ustanovení dohody zo strany diplomatických misií a konzulárnych úradov členských štátov. Tieto usmernenia nie sú súčasťou dohody, a preto nie sú právne záväzné. Dôrazne sa však odporúča, aby sa nimi diplomatický a konzulárny personál dôsledne riadil pri vykonávaní ustanovení dohody.
      Tieto usmernenia sa majú aktualizovať na základe skúseností s vykonávaním dohody pod záštitou spoločného výboru. Usmernenia prijaté spoločným výborom 25. novembra 2009 boli upravené v súlade s Dohodou medzi Európskou úniou a Ukrajinou, ktorou sa mení a dopĺňa Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Ukrajinou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz (ďalej len „pozmeňujúca dohoda“), a s novými právnymi predpismi Únie, ako je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (1) (ďalej len „vízový kódex“).
      I.   VŠEOBECNÉ OTÁZKY
      1.1.   Účel a rozsah pôsobnosti

      V článku 1 dohody sa stanovuje: „Účelom tejto dohody je zjednodušenie postupu pri vydávaní víz pre občanov Ukrajiny na predpokladaný pobyt, ktorý počas 180 dní neprekročí 90 dní.“
      Dohoda sa vzťahuje na všetkých ukrajinských občanov, ktorí žiadajú o krátkodobé vízum, bez ohľadu na krajinu, v ktorej majú bydlisko.
      V článku 1 ods. 2 dohody sa stanovuje: „Ukrajina môže znovu zaviesť vízovú povinnosť iba pre občanov alebo určité kategórie občanov všetkých členských štátov, a nie pre občanov alebo určité kategórie občanov jednotlivých členských štátov. Ak by Ukrajina opätovne zaviedla pre občanov EÚ alebo určité kategórie občanov EÚ vízovú povinnosť, uplatňovali by sa automaticky na základe reciprocity pre príslušných občanov EÚ rovnaké zjednodušenia, ktoré sú v súlade s touto dohodou priznané občanom Ukrajiny.“
      V súlade s rozhodnutiami, ktoré prijala ukrajinská vláda, sú všetci občania EÚ od 1. mája 2005 oslobodení od vízovej povinnosti pri cestách na Ukrajinu, ktoré neprekračujú dĺžku 90 dní, alebo od 1. januára 2008 pri tranzite cez územie Ukrajiny. Toto ustanovenie nemá vplyv na právo ukrajinskej vlády meniť uvedené rozhodnutia.
      1.2.   Rozsah pôsobnosti dohody

      V článku 2 dohody sa stanovuje:

         „1.   Zjednodušený postup pri vydávaní víz upravený v tejto dohode platí pre občanov Ukrajiny len v tom prípade, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa právnych predpisov a nariadení Európskej únie alebo členských štátov alebo podľa tejto dohody alebo iných medzinárodných dohôd.
         2.   Na problematiku, ktorá nie je upravená v ustanoveniach tejto dohody, napríklad zamietnutie vydania víza, uznávanie cestovných dokladov, preukazovanie primeraných prostriedkov na živobytie, odmietnutie vstupu alebo opatrenia súvisiace s vyhostením, sa vzťahuje právny poriadok Ukrajiny alebo členských štátov, alebo Európskej únie.“

      Bez toho, aby bol dotknutý jej článok 10 (ktorým sa stanovuje oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických pasov a biometrických služobných pasov Ukrajiny), dohoda neovplyvní existujúce predpisy týkajúce sa vízovej povinnosti a oslobodenia od vízovej povinnosti. Napríklad článok 4 nariadenia Rady č. 539/2001 (2) umožňuje členským štátom oslobodiť od vízovej povinnosti civilné letecké a námorné posádky a ďalšie kategórie osôb.
      Schengenské pravidlá a v prípade potreby vnútroštátne právne predpisy sa naďalej vzťahujú na všetky otázky, ktoré nie sú upravené v tejto dohode, napríklad na zamietnutie udelenia víza, uznávanie cestovných dokladov, preukazovanie dostatočných prostriedkov na pokrytie životných nákladov, odopretie vstupu a opatrenia súvisiace s vyhostením. Vzťahuje sa to tiež na schengenské pravidlá určovania členského štátu schengenského priestoru zodpovedného za spracovanie žiadosti o vízum. Ukrajinský občan by mal preto naďalej žiadať o vízum na konzulárnom úrade toho členského štátu, kde sa nachádza hlavný cieľ jeho cesty; v prípade, ak hlavný cieľ cestý nemá, mal by podať žiadosť na konzuláte členského štátu, v ktorom prvýkrát vstúpi do schengenského priestoru.
      Dokonca aj v prípade, ak boli splnené podmienky stanovené v dohode, napríklad ak by žiadateľ o vízum predložil doklad potvrdzujúci účel cesty pre kategórie osôb uvedené v článku 4, možno mu udelenie víza stále zamietnuť, ak nie sú splnené podmienky stanovené v článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 (3) (ďalej len „Kódex schengenských hraníc“), t. j. ak dotyčná osoba nie je držiteľom platného cestovného dokladu, má záznam v SIS alebo ak daná osoba predstavuje hrozbu pre verejný poriadok, vnútornú bezpečnosť atď.
      Naďalej platia ďalšie možnosti flexibilného postupu udeľovania víz, ktoré povoľuje vízový kódex pre udeľovanie víz. Napríklad viacnásobné vstupné víza s dlhým obdobím platnosti – až do päť rokov – možno vydať kategóriám osôb, ktoré nie sú uvedené v článku 5 dohody, ak sú splnené podmienky stanovené vo vízovom kódexe (pozri článok 24 ods. 2 vízového kódexu). Rovnako sa naďalej budú uplatňovať ustanovenia vízového kódexu, ktoré umožňujú oslobodenie od poplatku za vízum alebo jeho zníženie (pozri bod II.2.1.1).
      1.3.   Typy víz, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohody

      V článku 3 písm. d) dohody sa „vízum“ vymedzuje ako „oprávnenie vydané členským štátom alebo rozhodnutie prijaté týmto štátom, ktoré sa vyžaduje na:

                  —

                  vstup kvôli zamýšľanému pobytu v tomto členskom štáte alebo vo viacerých členských štátoch, ktorý nepresahuje spolu 90 dní,

                  —

                  vstup na účely tranzitu cez územie daného členského štátu alebo viacerých členských štátov“.

            Dohoda sa vzťahuje na tento typ víz:

                  —

                  „C“ (krátkodobé vízum).

            Zjednodušenie podľa dohody platí tak pre jednotné víza platné pre celé územie členských štátov, ako aj pre víza s obmedzenou územnou platnosťou.
      1.4.   Výpočet dĺžky pobytu stanovenej vo víze, a najmä otázka, ako určiť šesťmesačné obdobie

      Nedávne zmeny Kódexu schengenských hraníc nanovo vymedzili pojem krátkodobého pobytu. Podľa súčasnej definície ide o „90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia, čo zahŕňa posúdenie 180 dní predchádzajúcich každému jednotlivému dňu pobytu“.
      Deň vstupu sa bude počítať ako prvý deň pobytu na území členských štátov a deň výstupu sa bude počítať ako posledný deň pobytu na území členských štátov. Pojem „akýkoľvek“ znamená uplatnenie 180-dňového „pohyblivého“ referenčného obdobia, čiže spätného započítania každého dňa pobytu do obdobia posledných 180 dní s cieľom overiť, či je požiadavka týkajúca sa 90/180 dní naďalej splnená. Znamená to, že neprítomnosťou počas neprerušeného obdobia 90 dní sa získava nárok na nový pobyt v dĺžke najviac 90 dní.
      Definícia nadobudla účinnosť 18. októbra 2013. Elektronickú kalkulačku je možné nájsť na tejto internetovej adrese: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.
      Príklad výpočtu dĺžky pobytu na základe nového vymedzenia:

                  Osoba, ktorá je držiteľom viacnásobného vstupného víza s dobou platnosti 1 rok (18. 4. 2014 – 18. 4. 2015), prvýkrát vstúpi na územie členských štátov 19. 4. 2014 a zostane tam 3 dni. Následne táto osoba uskutoční ďalší vstup 18. 6. 2014 a zostane 86 dní. Aká je situácia v tieto konkrétne dni? Kedy sa tejto osobe znovu povolí vstup na územie členských štátov?

                  Dňa 11. 9. 2014: Počas posledných 180 dní (16. 3. 2014 – 11. 9. 2014) osoba zostala 3 dni (19. – 21. 4. 2014) plus 86 dní (18. 6. 2014 – 11. 9. 2014) = 89 dní = povolená dĺžka pobytu nebola prekročená. Táto osoba môže zostať ešte 1 deň.

                  Ku dňu 16. 10. 2014: Osoba môže vstúpiť na dodatočné 3 dni (16. 10. 2014 sa už pobyt z 19. 4. 2014 nepočíta, keďže je už mimo obdobia 180 dní); dňa 17. 10. 2014 sa nepočíta pobyt z 20. 4. 2014 (mimo obdobia 180 dní atď.).

                  Ku dňu 15. 12. 2014: Osoba môže vstúpiť na dodatočných 86 dní (15. 12. 2014 sa už pobyt z 18. 6. 2014 nepočíta, keďže je už mimo obdobia 180 dní); dňa 16. 12. 2014 sa už pobyt z 19. 6. 2014 stane bezpredmetným atď.).

            1.5.   Situácia týkajúca sa členských štátov, ktoré zatiaľ v plnom rozsahu neuplatňujú schengenské acquis, členských štátov, ktoré sa nezúčastňujú na spoločnej vízovej politike EÚ a pridružených krajín

      Členské štáty, ktoré pristúpili k Únii v roku 2004 (Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko), 2007 (Bulharsko a Rumunsko) a 2013 (Chorvátsko) sú viazané dohodou od jej vstupu do platnosti.
      Schengenské acquis zatiaľ v plnom rozsahu neuplatňuje iba Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko a Rumunsko. Tieto krajiny budú naďalej vydávať vnútroštátne víza s platnosťou obmedzenou na ich vlastné územie. Len čo tieto členské štáty začnú uplatňovať schengenské acquis v plnom rozsahu, budú pokračovať v uplatňovaní tejto dohody.
      Až do dňa začatia uplatňovania schengenského acquis v plnom rozsahu zo strany týchto členských štátov platia pre všetky záležitosti, ktoré táto dohoda neupravuje, ich vnútroštátne právne predpisy. Od uvedeného dňa sa na záležitosti, ktoré táto dohoda neupravuje, budú uplatňovať schengenské pravidlá/vnútroštátne právne predpisy.
      Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko a Rumunsko môžu uznávať povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza vydané štátmi schengenského priestoru a pridruženými krajinami na krátkodobé pobyty na svojom území.
      Podľa článku 21 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, sú všetky schengenské štáty povinné uznávať dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané navzájom ako platné na účely krátkodobých pobytov na ich území. Schengenské štáty uznávajú povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza pridružených krajín na vstup a krátkodobý pobyt a naopak.
      Dohoda sa nevzťahuje na Dánsko, Írsko a Spojené kráľovstvo, ale zahŕňa spoločné vyhlásenia, že je vhodné, aby tieto členské štáty uzavreli s Ukrajinou dvojstranné dohody o zjednodušenom postupe pri vydávaní víz.
      Dvojstranná dohoda o zjednodušení postupu pri vydávaní víz medzi Dánskom a Ukrajinou nadobudla platnosť 1. marca 2009. K rokovaniam o zjednodušení postupu pri vydávaní víz medzi Ukrajinou a Írskom či Ukrajinou a Spojeným kráľovstvom nedošlo.
      Hoci Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švajčiarsko sú pridruženými krajinami Schengenu, dohoda sa na tieto štáty nevzťahuje, ale zahŕňa spoločné vyhlásenia, že je vhodné, aby tieto členské štáty uzavreli s Ukrajinou dvojstranné dohody o zjednodušenom postupe pri vydávaní víz.
      Nórsko podpísalo dvojstrannú dohodu o zjednodušení postupu pri vydávaní víz 13. februára 2008. Uvedená dohoda nadobudla platnosť 1. septembra 2011.
      Švajčiarsko ukončilo rokovania o dvojstrannej dohode o zjednodušení postupu pri vydávaní víz v novembri 2011. Island uviedol, že rokovania s Ukrajinou sa už začali.
      1.6.   Dohoda/bilaterálne dohody

      V článku 13 ods. 1 dohody sa stanovuje:

         „1.   Táto dohoda má odo dňa nadobudnutia platnosti prednosť pred ustanoveniami bilaterálnych alebo multilaterálnych dohôd alebo dojednaní uzatvorených medzi jednotlivými členskými štátmi a Ukrajinou, pokiaľ ustanovenia týchto dohôd alebo dojednaní upravujú otázky, ktoré sú predmetom úpravy aj v tejto dohode.“

      Od dátumu nadobudnutia platnosti dohody sa prestávajú uplatňovať ustanovenia platných bilaterálnych dohôd medzi členskými štátmi a Ukrajinou o otázkach, na ktoré sa vzťahuje dohoda. V súlade s právnymi predpismi Únie musia členské štáty prijať potrebné opatrenia na odstránenie nezrovnalostí medzi svojimi bilaterálnymi dohodami a dohodou.
      V článku 13 ods. 2 dohody sa však stanovuje:

         „2.   Ustanovenia bilaterálnych dohôd alebo dojednania medzi jednotlivými členskými štátmi a Ukrajinou, ktoré boli uzatvorené predtým, než táto dohoda nadobudla platnosť, a ktorými sa ustanovuje oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov nebiometrických služobných pasov, sa budú naďalej uplatňovať bez toho, aby bolo dotknuté právo príslušných členských štátov alebo Ukrajiny vypovedať tieto bilaterálne dohody alebo dojednania alebo pozastaviť ich platnosť.“

      Bilaterálnu dohodu s Ukrajinou, ktorá počíta s oslobodením od vízovej povinnosti pre držiteľov služobných pasov, podpísali tieto členské štáty: Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko a Slovensko.
      V súlade s článkom 13 ods. 1 dohody, pokiaľ sa uvedené bilaterálne dohody vzťahujú na držiteľov biometrických služobných pasov, má článok 10 ods. 2 dohody prednosť pred ustanoveniami uvedených bilaterálnych dohôd. V súlade s článkom 13 ods. 2 dohody sa uvedené bilaterálne dohody, ktoré boli uzatvorené pred nadobudnutím platnosti pozmeňujúcej dohody, naďalej uplatňujú v rozsahu, v akom sa týkajú držiteľov nebiometrických služobných pasov, bez toho, aby bolo dotknuté právo príslušných členských štátov alebo Ukrajiny vypovedať uvedené bilaterálne dohody alebo dojednania alebo pozastaviť ich platnosť. Oslobodenie držiteľov nebiometrických služobných pasov od vízovej povinnosti udelené členským štátom platí iba pre cestu na území uvedeného členského štátu, nie však na cestu do iných členských štátov schengenského priestoru.
      Ak členský štát uzavrel bilaterálnu dohodu alebo dojednanie s Ukrajinou v otázkach, ktoré dohoda neupravuje, bude toto oslobodenie platiť aj po nadobudnutí platnosti dohody.
      1.7.   Vyhlásenie Európskeho spoločenstva o prístupe žiadateľov o víza a o harmonizácii informácií o postupoch pri vydávaní krátkodobých víz a dokladoch, ktoré sa predkladajú spolu so žiadosťou o krátkodobé víza

      V súlade s uvedeným vyhlásením Európskeho spoločenstva pripojeným k dohode boli vypracované spoločné základné informácie o prístupe žiadateľov o víza k diplomatickým misiám a konzulárnym úradom členských štátov a o postupoch a podmienkach vydávania víz a o platnosti vydávaných víz s cieľom zabezpečiť, aby sa žiadateľom poskytovali zrozumiteľné a jednotné informácie. Uvedené informácie sú k dispozícii na webovej lokalite delegácie EÚ na Ukrajine: http://eeas.europa.eu/delegations/ukraine/index_en.htm.
      Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov sa vyzývajú, aby šírili tieto informácie (na informačných tabuliach, formou letákov, na webových sídlach atď.) a aby tiež šírili presné informácie o podmienkach udeľovania víz, zastúpení členských štátov EÚ na Ukrajine a harmonizovanom zozname požadovaných sprievodných dokumentov.
      II.   USMERNENIA TÝKAJÚCE SA OSOBITNÝCH USTANOVENÍ.
      2.1.   Pravidlá, ktoré sa vzťahujú na všetkých žiadateľov o víza

      Upozornenie: Je potrebné pripomenúť, že uvedené zjednodušenia týkajúce sa poplatku za spracovanie žiadosti o vízum, lehoty na spracovanie žiadostí o vízum, odchodu v prípade straty alebo odcudzenia dokladov a predĺženia platnosti víza sa vo výnimočných prípadoch uplatňujú na všetkých ukrajinských žiadateľov o víza a držiteľov víz.
      2.1.1.   Poplatok za spracovanie žiadosti o vízum

      V článku 6 ods. 1 dohody sa stanovuje:

         „Poplatok za spracovanie žiadosti o vízum pre ukrajinských občanov je 35 EUR. Výška tohto poplatku sa môže preskúmať v súlade s postupom stanoveným v článku 14 ods. 4.“

      V súlade s článkom 6 ods. 1 je poplatok za spracovanie žiadosti o vízum 35 EUR. Uvedený poplatok sa bude vzťahovať na všetkých ukrajinských žiadateľov o víza (vrátane turistov) a týka sa krátkodobých víz bez ohľadu na počet vstupov. Vzťahuje sa aj na žiadosti o udelenie víza podané na vonkajších hraniciach.
      V článku 6 ods. 2 dohody sa stanovuje:

         „Ak by Ukrajina opätovne zaviedla vízovú povinnosť pre občanov EÚ, poplatok za udelenie víza účtovaný Ukrajinou nebude vyšší ako 35 EUR alebo ako dohodnutá suma, pokiaľ je poplatok preskúmaný v súlade s postupom stanoveným v článku 14 ods. 4.“

      V článku 6 ods. 3 dohody sa stanovuje:

         „Členské štáty môžu za vybavenie víza účtovať poplatok vo výške 70 EUR v prípadoch, ak žiadateľ na základe vzdialenosti medzi jeho miestom pobytu a miestom, v ktorom podal žiadosť, požiadal, aby sa o jeho žiadosti rozhodlo do troch dní od jej podania, a konzulát súhlasil, že do troch dní rozhodne.“

      Poplatok vo výške 70 EUR sa bude účtovať za spracovanie žiadostí o víza v prípadoch, keď žiadosť o vízum a sprievodné doklady predložil žiadateľ o vízum, ktorého miesto bydliska sa nachádza v oblasti, v ktorej nemá členský štát, do ktorého plánuje žiadateľ cestovať, konzulárne zastúpenie (ak sa v tejto oblasti nenachádza ani konzulát, ani vízové centrum či konzulárne úrady členských štátov, ktoré uzavreli dohody o zastúpení s členským štátom, do ktorého žiadateľ plánuje cestovať), a pokiaľ diplomatická misia alebo konzulárny úrad súhlasili s prijatím rozhodnutia o žiadosti o vízum do troch dní. Dôkaz o mieste bydliska žiadateľa sa uvádza na formulári žiadosti o vízum.
      Ustanovenia článku 6 ods. 3 dohody si v zásade kladú za cieľ uľahčiť podávanie žiadostí o vízum žiadateľom žijúcim vo veľkej vzdialenosti od konzulátu. Ak by si podanie žiadosti o vízum vyžadovalo dlhú cestu, je nutné vízum vydať rýchlo, aby žiadateľ mohol získať vízum bez toho, aby musel rovnako dlhú cestu podniknúť druhý raz.
      Na základe uvedených dôvodov sa preto v prípadoch, keď „štandardný“ čas spracovania žiadosti o vízum danou diplomatickou misiou alebo konzulárnym úradom trvá tri dni alebo menej, bude účtovať štandardný poplatok za vydanie víza vo výške 35 EUR.
      V prípade diplomatických misií a konzulárnych úradov, ktoré majú systém udeľovania termínov stretnutí, sa do času na vybavenie žiadosti nezapočítava čas pred dohodnutým termínom stretnutia (pozri aj bod II.2.1.2).
      V článku 6 ods. 4 dohody sa stanovuje:

         „4.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 5, sú od poplatkov za spracovanie žiadosti o vízum oslobodené tieto kategórie osôb:

                     a)

                     blízki príbuzní – manželskí partneri, deti (vrátane adoptovaných), rodičia (vrátane opatrovníkov), starí rodičia a vnúčatá, ktorí navštevujú občanov Ukrajiny s legálnym pobytom na území členského štátu alebo občanov Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú občanmi;“

      (Pozn. Toto písmeno upravuje situáciu ukrajinských blízkych príbuzných, ktorí cestujú do členských štátov na účely návštevy občanov Ukrajiny s legálnym pobytom na území členských štátov alebo občanov Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú štátnymi príslušníkmi. Ukrajinským žiadateľom o víza, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občana Únie v zmysle článku 5 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES (4), sa víza vydajú bezplatne čo najskôr a na základe zrýchleného postupu.)

                  „b)

                  členovia oficiálnych delegácií, ktorí sa na oficiálne pozvanie adresované Ukrajine zúčastňujú na oficiálnych stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na udalostiach organizovaných medzivládnymi organizáciami na území niektorého členského štátu;

                  c)

                  členovia národných a regionálnych vlád a parlamentov, ústavných a najvyšších súdov, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa tejto dohody;

                  d)

                  žiaci, študenti, študenti postgraduálneho štúdia a sprevádzajúci učitelia, ktorí cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení;

                  e)

                  osoby so zdravotným postihnutím a v prípade potreby ich sprievod;“ (Pozn. Aby mohli využiť oslobodenie od poplatku, musí každý zo žiadateľov o vízum preukázať, že patrí do tejto kategórie.)

                  „f)

                  osoby, ktoré predložili doklady preukazujúce nevyhnutnosť ich cesty z humanitárnych dôvodov vrátane urgentnej lekárskej liečby, a ich sprievod alebo osoby, ktoré cestujú na účely účasti na pohrebe blízkeho príbuzného alebo návštevy vážne chorého blízkeho príbuzného;

                  g)

                  účastníci medzinárodných športových podujatí a ich sprievod;“ (Pozn. Týka sa to len profesionálnych sprevádzajúcich osôb; fanúšikovia sa tak nebudú považovať za sprevádzajúce osoby.)

                  „h)

                  účastníci vedeckých, kultúrnych a umeleckých aktivít vrátane univerzitných a iných výmenných programov;

                  i)

                  účastníci oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami a inými obecnými subjektmi;

                  j)

                  novinári a technický personál pracovne sprevádzajúci novinárov;“ (Pozn. Toto písmeno sa týka novinárov, na ktorých sa vzťahuje článok 4 ods. 1 písm. e) dohody.)

                  „k)

                  dôchodcovia;“ (Pozn. Aby mohli žiadatelia o vízum využiť výnimku z poplatkov z tejto kategórie, musia predložiť dôkazy o ich štatúte dôchodcu.)

                  „l)

                  vodiči vozidiel registrovaných na Ukrajine, poskytujúci služby v oblasti medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy, pôsobiaci na území členských štátov;

                  m)

                  členovia vlakových posádok, posádok chladiarenských vozňov a posádok lokomotív v medzinárodných vlakoch, ktorí cestujú na územia členských štátov;

                  n)

                  deti vo veku do 18 rokov a nezaopatrené deti vo veku do 21 rokov.“ (Pozn. Aby mohli žiadatelia o vízum využiť oslobodenie od poplatkov pre túto kategóriu, musia predložiť dôkazy preukazujúce ich vek; a ak sú mladší ako 21 rokov, ešte aj dôkazy preukazujúce ich závislosť.)

                  „o)

                  predstavitelia náboženských spoločenstiev;

                  p)

                  príslušníci slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach organizovaných na území členských štátov;

                  q)

                  osoby vo veku do 25 rokov (vrátane) zúčastňujúce sa na seminároch, konferenciách, športových, kultúrnych alebo vzdelávacích podujatiach, ktoré organizujú neziskové organizácie;

                  r)

                  zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti, ktorí cestujú na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov;

                  s)

                  účastníci oficiálnych programov cezhraničnej spolupráce Európskej únie, napr. v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva.

            Prvý pododsek sa uplatňuje aj v prípade, ak je účelom cesty tranzit.“
      Článok 6 ods. 4 druhý pododsek dohody sa uplatňuje len vtedy, ak je účel cesty do tretej krajiny jedným z účelov uvedených v článku 6 ods. 4 písm. a) až s), napr. ak je potrebný tranzit na účely účasti na seminári, návštevy rodinných príslušníkov, účasti na výmennom programe organizácií občianskej spoločnosti atď. v tretej krajine.
      Uvedené kategórie osôb sú od poplatku úplne oslobodené. Okrem toho podľa článku 16 ods. 6 vízového kódexu sa „v jednotlivých prípadoch môže vízový poplatok odpustiť alebo znížiť, ak to slúži na podporu kultúrnych alebo športových záujmov, záujmov v oblasti zahraničnej politiky, politiky rozvoja a ostatných oblastí zásadného verejného záujmu alebo z humanitárnych dôvodov“.
      Uvedené pravidlo však nemožno uplatniť na odpustenie poplatku vo výške 70 EUR za spracovanie víza v jednotlivých prípadoch, keď žiadosť o vízum a sprievodné doklady predložil žiadateľ o vízum, ktorého miesto bydliska sa nachádza ďaleko od diplomatickej misie alebo konzulárneho úradu členského štátu a ktorý patrí do niektorej kategórie osôb oslobodených od vízového poplatku vymenovaných v článku 6 ods. 4 dohody.
      Je tiež potrebné pripomenúť, že na kategórie osôb oslobodených od vízového poplatku by sa mohol ešte vzťahovať poplatok za služby v prípade, že členský štát spolupracuje s externým poskytovateľom služieb.
      V článku 6 ods. 5 dohody sa stanovuje:

         „5.   Ak členský štát pri vydávaní víz spolupracuje s externým poskytovateľom služieb, tento externý poskytovateľ služieb si môže účtovať poplatok za služby. Tento poplatok bude primeraný nákladom, ktoré externému poskytovateľovi služieb vznikli pri plnení jeho úloh, a neprekročí sumu 30 EUR. Členský štát zachová možnosť, aby všetci žiadatelia mohli podávať svoje žiadosti priamo na konzuláte. Ak sa vyžaduje podanie žiadostí na osobnom stretnutí, takéto stretnutie sa uskutoční spravidla do dvoch týždňov odo dňa, keď bolo o takúto schôdzku požiadané.“

      Ak sa však má všetkým kategóriám žiadateľov o vízum zachovať možnosť podať žiadosť o vízum priamo na konzuláte namiesto podania žiadosti prostredníctvom externého poskytovateľa služieb, musí existovať možnosť skutočného výberu medzi týmito dvoma možnosťami. Hoci priamy prístup nemusí byť organizovaný za rovnakých alebo podobných podmienok ako prístup k poskytovateľovi služieb, nemali by tieto podmienky priamy prístup v praxi znemožňovať. Aj keď je prijateľné, aby bola čakacia lehota na dohodnutie stretnutia v prípade priameho prístupu rozdielna, táto čakacia lehota by nemala byť taká dlhá, aby v praxi znemožňovala priamy prístup.
      2.1.2.   Lehota na spracovanie žiadostí o víza

      V článku 7 dohody sa stanovuje:

         „1.   Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov rozhodnú o vydaní víza do 10 kalendárnych dní odo dňa prijatia žiadosti a dokladov potrebných na vydanie víza.
         2.   Lehotu na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum možno v individuálnych prípadoch predĺžiť až na 30 kalendárnych dní, najmä ak je potrebné ďalšie preskúmanie žiadosti.
         3.   Lehotu na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum možno v naliehavých prípadoch skrátiť na dva pracovné dni alebo menej.“

      Rozhodnutie o žiadosti o vízum sa prijme do 10 kalendárnych dní od dátumu prijatia úplnej žiadosti o vízum a sprievodných dokladov.
      Uvedená lehota sa môže predĺžiť až na 30 kalendárnych dní, napríklad z dôvodu konzultácie ústredných orgánov.
      Všetky tieto lehoty začínajú plynúť až vtedy, keď je spis so žiadosťou úplný, t. j. od dátumu prijatia žiadosti o vízum a sprievodných dokladov.
      V prípade diplomatických misií a konzulárnych úradov, ktoré majú systém udeľovania termínov stretnutí, sa do času na vybavenie žiadosti nezapočítava čas pred dohodnutým termínom stretnutia. Pri stanovovaní termínu stretnutia by sa mala zohľadniť prípadná naliehavosť, na ktorú upozornil žiadateľ o vízum, s ohľadom na vykonávanie článku 7 ods. 3 dohody. Stretnutia by sa mali spravidla uskutočniť do dvoch týždňov odo dňa, keď bolo požiadané o stretnutie (pozri článok 6 ods. 5 dohody). Dlhšia lehota by mala byť výnimkou aj v období najväčšej pracovnej záťaže. Spoločný výbor bude túto otázku pozorne sledovať. V naliehavých prípadoch, keď bolo pozvanie odoslané neskoro, sa budú členské štáty snažiť, aby sa stretnutia na žiadosť členov oficiálnych delegácií Ukrajiny pri podávaní žiadostí o víza v diplomatických misiách a konzulárnych úradoch uskutočnili čo najskôr, najlepšie do dvoch pracovných dní.
      Rozhodnutie o skrátenej lehote na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum v zmysle článku 7 ods. 3 dohody prijíma konzulárny úradník.
      2.1.3.   Predĺženie platnosti víza vo výnimočných prípadoch

      V článku 9 dohody sa stanovuje:

         „Občanom Ukrajiny, ktorí nemôžu opustiť územie členských štátov v lehote stanovenej vo víze z dôvodu force majeure, sa platnosť víza bezplatne predĺži v súlade s právnymi predpismi platnými v hostiteľskom štáte o čas, ktorý je potrebný na ich návrat do štátu trvalého pobytu.“

      Pokiaľ ide o možnosť predĺženia platnosti víza v prípadoch vyššej moci – napríklad kvôli pobytu v nemocnici v dôsledku nepredvídaných dôvodov/náhlej choroby/nehody –, ak držiteľ víza nemá možnosť opustiť územie členského štátu do dátumu uvedeného na víze, uplatnia sa ustanovenia článku 33 ods. 1 vízového kódexu za predpokladu, že sú zlučiteľné s dohodou (napríklad predĺžené vízum zostáva jednotným vízom, ktoré oprávňuje na vstup na územie všetkých členských štátov schengenského priestoru, pre ktoré bolo vízum platné v čase jeho udelenia). Podľa dohody sa však platnosť víza v prípade vyššej moci predlžuje bezplatne.
      2.2.   Pravidlá, ktoré sa vzťahujú na určité kategórie žiadateľov o víza

      2.2.1.   Písomné doklady potvrdzujúce účel cesty

      Všetky kategórie osôb uvedené v článku 4 ods. 1 dohody vrátane vodičov medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy musia účel cesty preukázať iba určenými dokladmi. Od týchto kategórií žiadateľov sa nesmú vyžadovať žiadne ďalšie doklady týkajúce sa účelu pobytu. Ako sa uvádza v článku 4 ods. 3 dohody, nebude sa vyžadovať žiadne ďalšie odôvodnenie, pozvanie ani potvrdenie týkajúce sa účelu cesty.
      Ak v jednotlivých prípadoch pretrvávajú pochybnosti o skutočnom účele cesty, žiadateľ o vízum sa pozve na (dodatočný) hĺbkový rozhovor na veľvyslanectvo/konzulát, na ktorom sa mu môžu položiť otázky o jeho skutočnom účele pobytu alebo zamýšľanom návrate – pozri článok 21 ods. 8 vízového kódexu. V takýchto individuálnych prípadoch môže žiadateľ o vízum predložiť dodatočné doklady alebo o to môže vo výnimočných prípadoch požiadať konzulárny úradník. Spoločný výbor bude túto záležitosť pozorne sledovať.
      Na kategórie osôb, ktoré nie sú uvedené v článku 4 ods. 1 dohody, sa naďalej uplatňujú existujúce pravidlá týkajúce sa dokladov preukazujúcich ich účel cesty. To isté platí aj pre dokumenty týkajúce sa súhlasu rodičov s cestou detí mladších ako 18 rokov.
      Schengenské pravidlá alebo vnútroštátne právne predpisy sa uplatňujú na záležitosti, ktoré nie sú upravené v ustanoveniach dohody, ako je uznávanie cestovných dokladov, cestovné zdravotné poistenie a dostatočné záruky týkajúce sa návratu a dostatočných prostriedkov na pokrytie nákladov (pozri bod I.1.2).
      V súlade s vyhlásením Európskej únie o dokladoch, ktoré sa predkladajú spolu so žiadosťou o krátkodobé víza, ktoré je pripojené k pozmeňujúcej dohode, „Európska únia vypracuje v súlade s článkom 48 ods. 1 písm. a) vízového kódexu harmonizovaný zoznam sprievodných dokladov s cieľom zabezpečiť, aby sa od žiadateľov z Ukrajiny vyžadovalo predkladanie v zásade rovnakých sprievodných dokladov“. Od konzulátov členských štátov konajúcich v rámci miestnej schengenskej spolupráce sa žiada, aby zabezpečili, že sa ukrajinským žiadateľom o vízum poskytnú zrozumiteľné a jednotné základné informácie a že sa od nich bude vyžadovať predkladanie v zásade rovnakých sprievodných dokladov bez ohľadu na to, na ktorom konzulárnom úrade členského štátu podali žiadosť.
      Pôvodná žiadosť alebo osvedčenie dokladu vyžadovaného podľa článku 4 ods. 1 dohody sa v zásade predloží spolu so žiadosťou o vízum. Konzulát však môže začať spracúvať žiadosť o vízum na základe faxu alebo kópie žiadosti či osvedčenia dokladu. Konzulát však môže v prípade prvej žiadosti požadovať originál dokladu a požiada oň v individuálnych prípadoch, v ktorých existujú pochybnosti.
      Keďže uvedené zoznamy niekedy obsahujú aj meno osoby, ktorá môže podpísať príslušné žiadosti/osvedčenia, ukrajinské orgány by mali informovať miestnu schengenskú spoluprácu, ak dôjde k výmene týchto osôb.
      Článok 4 dohody stanovuje:

         „1.   Uvedené doklady sú postačujúce na doloženie účelu cesty na územie druhej zmluvnej strany pre uvedené kategórie občanov Ukrajiny:

                     a)

                     pre členov oficiálnych delegácií, ktorí sa na oficiálne pozvanie adresované Ukrajine zúčastňujú na oficiálnych stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj udalostiach organizovaných medzivládnymi organizáciami na území niektorého členského štátu:

                                 —

                                 list ukrajinského orgánu potvrdzujúci fakt, že žiadateľ je členom delegácie, ktorá cestuje na územie druhej zmluvnej strany na účely účasti na uvedených udalostiach, s priloženou kópiou oficiálnej pozvánky.“

      Meno žiadateľa sa musí uviesť v liste príslušného orgánu, v ktorom sa potvrdzuje, že daná osoba je súčasťou delegácie a cestuje na územie druhej zmluvnej strany s cieľom účasti na oficiálnom stretnutí. Meno žiadateľa nemusí byť nevyhnutne uvedené takisto v oficiálnom pozvaní zúčastniť sa na stretnutí, aj keď pokiaľ sa oficiálne pozvanie adresuje konkrétnej osobe, meno tento osoby tam zrejme bude.
      Uvedené ustanovenie sa vzťahuje na členov oficiálnych delegácií bez ohľadu na pas (nebiometrický, služobný alebo cestovný pas), ktorý vlastnia;

                  „b)

                  pre podnikateľov a zástupcov podnikateľských organizácií:

                              —

                              písomná žiadosť hostiteľskej právnickej osoby alebo spoločnosti, úradu alebo pobočiek takejto právnickej osoby alebo spoločnosti, štátnych a miestnych orgánov členských štátov alebo organizačných výborov obchodných a priemyselných výstav, konferencií a sympózií na území členských štátov;

                  c)

                  pre vodičov vozidiel registrovaných na Ukrajine, poskytujúcich služby v oblasti medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy, ktorí pôsobia na území členských štátov:

                              —

                              písomná žiadosť národného združenia dopravcov Ukrajiny poskytujúcich služby v oblasti medzinárodnej cestnej dopravy s uvedením účelu, trvania, cieľa (cieľov) cesty a frekvencie ciest.“

            Príslušnými orgánmi, ktoré zaisťujú medzinárodnú cestnú dopravu a sú zodpovedné za uvedenie účelu, trvania, cieľa (cieľov) cesty a frekvencie ciest vodičov, ktorí poskytujú služby medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy na územie členských štátov vo vozidlách registrovaných na Ukrajine, sú tieto:

                  1.

                  Združenie medzinárodných cestných dopravcov Ukrajiny („ZMCD/АсМАП“)
                  Poštová adresa združenia:

                              Ul. Šorsa 11

                              Kyjev, 03150, Ukrajina.

                        Úradníci oprávnení podpisovať žiadosti:

                              Kostiučenko Leonid – predseda ZMCD Ukrajiny;

                              Dokiľ Leonid – podpredseda ZMCD Ukrajiny;

                              Kučiynskij Jurij – podpredseda ZMCD Ukrajiny.

                  2.

                  Štátny podnik „Služby v medzinárodnej cestnej preprave“ (št. p. „SMCP“)
                  Poštová adresa št. p. „SMCP“:

                              Ul. Nauky 57

                              Kyjev, 03083, Ukrajina.

                              Tel. +38 044 5242101

                              Fax +38 044 5240070.

                        Úradníci oprávnení podpisovať žiadosti:

                              Tkačenko Anatolij – riaditeľ št. p. „SMCP“;

                              Neronov Oleksandr – prvý zástupca riaditeľa št. p. „SMCP“.

                  3.

                  Ukrajinský zväz cestnej dopravy a logistiky
                  Poštová adresa Ukrajinského zväzu cestnej dopravy a logistiky:

                              Predslavinska ul. 28

                              Kyjev, 03150, Ukrajina.

                              Tel./fax +38 044 5287130/+38 044 5287146/+38 044 5294440.

                        Úradník oprávnený podpisovať žiadosti:
                  Lypovskiyj Vitalij – predseda zväzu.

                  4.

                  Celoukrajinské združenie automobilových dopravcov („CZAD“) (Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників)
                  Poštová adresa CZAD:

                              Ul. Velika Vasilkivska 139

                              Kyjev, 03150, Ukrajina.

                              Tel./fax +38 044 5387505, +38 044 5292521.

                        Úradníci oprávnení podpisovať žiadosti:

                              Reva Vitalij (Віталій Рева) – predseda CZAD;

                              Glavatskyij Petro (Петро Главатський) – podpredseda CZAD.
                              E-mail: vaap@i.com.ua

                  5.

                  Celoukrajinské združenie automobilových dopravcov (CUAD) (Всеукраїнська асоціація автомобільних перевізників)
                  Poštová adresa CZAD:

                              Ul. Rayisy Okipnoyi 3

                              Kyjev, 02002, Ukrajina.

                              Tel./fax +38 044 5174431, +38 044 5164726.

                        Úradníci oprávnení podpisovať žiadosti:
                  Vakulenko Volodimir (Вакуленко Володимир Михайлович) – podpredseda CZAD.

                  6.

                  Ukrajinský štátny podnik „Ukrinteravtoservice“ (Українське державне підприємство по обслуговуванню іноземних та вітчизняних автотранспортних засобів „Укрінтеравтосервіс“)
                  Poštová adresa Ukrajinského štátneho podniku „Ukrinteravtoservice“:

                              Ul. Nauky 57

                              Kyjev, 03083, Ukrajina.

                        Úradníci oprávnení podpisovať žiadosti:

                              Dobrochod Serhij (Доброход Сергій Олександрович) – generálny riaditeľ Ukrajinského štátneho podniku „Ukrinteravtoservice“ (Tel. +38 044 5240999; mobil: +38 050 4638932);

                              Kubaľska Svitlana (Кубальська Світлана Сергіївна) – zástupkyňa generálneho riaditeľa Ukrajinského štátneho podniku „Ukrinteravtoservice“ (tel. +38 044 5240999; mobil: +38 050 5508262).

            So zreteľom na súčasné problémy týkajúce sa uvedenej kategórie žiadateľov bude Spoločný výbor podrobne monitorovať vykonávanie uvedeného ustanovenia;

                     „d)

                     pre členov vlakových posádok, posádok chladiarenských vozňov a posádok lokomotív v medzinárodných vlakoch, ktorí cestujú na územia členských štátov:

                                 —

                                 písomná žiadosť príslušnej železničnej spoločnosti Ukrajiny s uvedením účelu, trvania a frekvencie ciest.“

      Príslušným orgánom v oblasti železničnej dopravy Ukrajiny je Štátna správa železničnej dopravy Ukrajiny („Ukrzaliznyca“/„Укрзалізниця“).
      Poštová adresa „Ukrzaliznyca“:

                  Ul. Tverska 5 – 7

                  Kyjev, 03680, Ukrajina.

            Podľa rozdelenia kompetencií vo vedení „Ukrzaliznyca“ úradníci zodpovední za poskytovanie informácií o účele, trvaní a frekvencii ciest členov posádok vlakov, chladiarenských vozňov a lokomotív v medzinárodných vlakoch na trase medzi územím členských štátov a Ukrajinou sú:

                  Bolobolin Serhij (Болоболін Сергій Петрович) – prvý generálny riaditeľ Ukrzaliznycia (tel. +38 044 4650010);

                  Serhijenko Mykola (Сергієнко Микола Іванович) – prvý zástupca generálneho riaditeľa Ukrzaliznyca (tel. +38 044 4650001);

                  Žurakivskyj Vitalij (Жураківський Віталій Олександрович) – prvý zástupca generálneho riaditeľa Ukrzaliznyca (tel. +38 044 4650041);

                  Slipčenko Oleksij (Сліпченко Олексій Леонтійович) – zástupca generálneho riaditeľa Ukrzaliznyca (tel. +38 044 4650014);

                  Naumenko Petro (Науменко Петро Петрович) – zástupca generálneho riaditeľa Ukrzaliznyca (tel. +38 044 4650012);

                  Čekalov Pavlo (Чекалов Павло Леонтійович) – zástupca generálneho riaditeľa Ukrzaliznyca (tel. +38 044 4650013);

                  Matviiv Igor – vedúci oddelenia medzinárodných vzťahov Ukrzaliznyca (tel. +38 044 4650425);

                     „e)

                     pre novinárov a technický personál pracovne sprevádzajúci novinárov:

                                 —

                                 certifikát alebo iný doklad vydaný profesijnou organizáciou alebo zamestnávateľom žiadateľa, preukazujúci, že dotknutá osoba je kvalifikovaný novinár, a potvrdzujúci, že účelom cesty je výkon novinárskej práce alebo preukazujúci, že daná osoba je členom technického personálu, ktorý novinára pracovne sprevádza.“

      Táto kategória sa nevzťahuje na novinárov na voľnej nohe.
      Musí sa predložiť certifikát alebo doklad preukazujúci, že žiadateľ je profesionálny novinár, a originálny doklad vydaný jeho zamestnávateľom, v ktorom sa uvádza, že účelom cesty je výkon novinárskej práce, alebo preukazujúci, že daná osoba je členom technického personálu, ktorý novinára pracovne sprevádza.
      Príslušnou ukrajinskou profesijnou organizáciou preukazujúcou, že dotknutá osoba je kvalifikovaný novinár, je:

                  1.

                  Národný zväz novinárov Ukrajiny (NZNU) („Національна спілка журналістів України“, НСЖУ).
                  NZNU vydáva kvalifikovaným zamestnancom vnútroštátnych masmédií preukaz profesionálneho novinára a medzinárodný preukaz novinára, ktorého štandardný vzor stanovuje Medzinárodná federácia novinárov.
                  Poštová adresa NZNU:

                              Chreščatyk ul. 27-A

                              Kyjev, 01001, Ukrajina.

                        Oprávnená osoba NZNU:
                  Nalyvajko Oleg Igorovyč (Наливайко Олег Ігорович) – prezident NZNU
                  Tel./fax: +38 044 2342096; +38 044 2344960; +38 044 2345209
                  E-mail: spilka@nsju.org; admin@nsju.org.

                  2.

                  Zväz nezávislých médií Ukrajiny (ZNMU) („Незалежна медіа-профспілка України“).
                  Poštová adresa ZNMU:

                              Kancelária 25

                              Chreščatyk ul. 27-A

                              Kyjev, 01001, Ukrajina.

                        Oprávnené osoby sú:

                              Lukanov Jurii (Луканов Юрій Вадимович) – predseda ZNMU;

                              Vynyčuk Oksana (Оксана Винничук) – výkonná tajomníčka ZNMU.
                              Tel. + 38 050 3565758
                              E-mail: secretar@profspilka.org.ua;

                  „f)

                  pre účastníkov vedeckých, kultúrnych a umeleckých aktivít vrátane univerzitných a iných výmenných programov:

                              —

                              písomná žiadosť hostiteľskej organizácie o účasť na týchto aktivitách;

                  g)

                  pre žiakov, študentov, študentov postgraduálneho štúdia a ich sprevádzajúcich učiteľov, ktorí cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení vrátane ciest v rámci výmenných programov a iných školských aktivít:

                              —

                              písomná žiadosť alebo potvrdenie o zápise od hostiteľskej univerzity, fakulty alebo školy alebo študentský preukaz, alebo potvrdenie o zapísaných predmetoch.“

            Študentský preukaz možno akceptovať ako odôvodnenie účelu cesty len vtedy, ak ho vydala hostiteľská univerzita, akadémia, inštitút, stredná škola alebo škola, kde sa má štúdium alebo vzdelávacie školenie uskutočniť;

                     „h)

                     pre účastníkov medzinárodných športových podujatí a ich odborný sprievod:

                                 —

                                 písomná žiadosť hostiteľskej organizácie, príslušných orgánov, národných športových federácií alebo národných olympijských výborov členských štátov.“

      Zoznam sprevádzajúcich osôb v prípade medzinárodných športových akcií sa obmedzí na osoby, ktoré sprevádzajú športovcov ako ich odborný sprievod: tréneri, maséri, zdravotnícky personál a predseda športového klubu. Fanúšikovia sa nebudú považovať za sprevádzajúce osoby;

                     „i)

                     pre účastníkov oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami a inými obecnými subjektmi:

                                 —

                                 písomná žiadosť príslušného riadiaceho pracovníka/starostu týchto miest alebo iných obecných subjektov.“

      Riadiacim pracovníkom/starostom mesta alebo iného obecného subjektu, ktorý je oprávnený vydávať písomnú žiadosť, je riadiaci pracovník/starosta hostiteľského mesta alebo obce, kde sa majú partnerské činnosti uskutočniť. Táto kategória zahŕňa iba oficiálne twinningové projekty;

                     „j)

                     pre blízkych príbuzných – manželských partnerov, deti (vrátane adoptovaných), rodičov (vrátane opatrovníkov), starých rodičov a vnúčatá, ktorí navštevujú občanov Ukrajiny s legálnym pobytom na území členského štátu alebo občanov Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú štátnymi príslušníkmi:

                                 —

                                 písomná žiadosť hostiteľskej osoby.“

      Uvedené písmeno upravuje situáciu ukrajinských blízkych príbuzných, ktorí cestujú do členských štátov na účely návštevy občanov Ukrajiny s legálnym pobytom na území členských štátov alebo občanov Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú štátnymi príslušníkmi.
      Pravosť podpisu pozývajúcej osoby musí potvrdiť príslušný orgán v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi krajiny bydliska.
      Je takisto potrebné preukázať legálny pobyt pozývajúcej osoby a rodinnú väzbu napríklad tým, že spolu s písomnou žiadosťou od hostiteľskej osoby sa predložia kópie dokumentov, v ktorých sa vysvetľuje jeho/jej status, ako napríklad povolenie na pobyt a doklady potvrdzujúci rodinné väzby.
      Uvedené ustanovenie sa tiež uplatňuje na rodinných príslušníkov pracovníkov diplomatických misií a konzulátov, ktorí cestujú na účely rodinnej návštevy v dĺžke 90 dní na územie členských štátov, s výnimkou potreby preukázať legálny pobyt a rodinné väzby.
      V súlade s vyhlásením Európskej únie o zjednodušení vízového režimu pre rodinných príslušníkov pripojeným k pozmeňujúcej dohode „s cieľom uľahčiť mobilitu väčšieho počtu osôb, ktoré majú rodinné väzby s občanmi Ukrajiny s legálnym pobytom na území členských štátov alebo s občanmi Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú občanmi (najmä sestry a bratia a ich deti), Európska únia vyzýva konzulárne úrady členských štátov, aby plne využívali možnosti, ktoré dáva vízový kódex, na zjednodušenie udeľovania víz tejto kategórii osôb, a to najmä prostredníctvom zjednodušenia požiadaviek na písomné doklady požadované od žiadateľov, oslobodenia od poplatkov za spracovanie a v náležitých prípadoch prostredníctvom udeľovania viacnásobných vstupných víz“;

                     „k)

                     pre blízkych navštevujúcich pohrebné obrady:

                                 —

                                 úradný doklad potvrdzujúci úmrtie, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a pochovaným.“

      V dohode sa nespresňuje, orgány ktorej krajiny by mali vydať uvedený úradný doklad: orgány krajiny, kde sa bude konať pohrebný obrad, alebo orgány krajiny, v ktorej má pobyt osoba, ktorá si praje zúčastniť sa na pohrebnom obrade. Treba pripustiť, že takýto úradný doklad by mohli vydať príslušné orgány oboch krajín.
      Musí sa predložiť uvedený úradný doklad potvrdzujúci úmrtie, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a pochovaným; napr. rodný a/alebo sobášny list;

                     „l)

                     pre návštevníkov vojenských a občianskych cintorínov:

                                 —

                                 úradný doklad potvrdzujúci úmrtie, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a zosnulým/pochovaným.“

      V dohode sa nespresňuje, orgány ktorej krajiny by mali vydať uvedený úradný doklad: orgány krajiny, kde sa nachádza cintorín, alebo orgány krajiny, v ktorej má pobyt osoba, ktorá si praje navštíviť cintorín. Treba pripustiť, že takýto úradný doklad by mohli vydať príslušné orgány oboch krajín.
      Musí sa predložiť uvedený úradný doklad potvrdzujúci existenciu a udržiavanie hrobu, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a pochovaným.
      V súlade s vyhlásením Európskeho spoločenstva o vydávaní krátkodobých víz z dôvodu návštevy vojenských a civilných cintorínov pripojeným k dohode sa spravidla udelia krátkodobé víza pre osoby navštevujúce vojenské a občianske cintoríny na dobu najviac 14 dní;

                     „m)

                     pre osoby cestujúce zo zdravotných dôvodov a osoby, ktoré ich musia sprevádzať:

                                 —

                                 úradný doklad zdravotného zariadenia potvrdzujúci nevyhnutnosť lekárskeho ošetrenia v tomto zariadení a potrebu, aby bola osoba sprevádzaná, a doklad o dostatočných finančných prostriedkoch na úhradu tohto lekárskeho ošetrenia.“

      Predloží sa doklad zdravotníckeho zariadenia potvrdzujúci nevyhnutnosť lekárskeho ošetrenia v tomto zariadení a doklad o dostatočných finančných prostriedkoch na úhradu lekárskeho ošetrenia; tento doklad by mal takisto potvrdzovať nutnosť sprievodu;

                     „n)

                     pre zástupcov organizácií občianskej spoločnosti, ktorí cestujú na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov:

                                 —

                                 písomná žiadosť vydaná hostiteľskou organizáciou, potvrdenie, že osoba zastupuje organizáciu občianskej spoločnosti, a osvedčenie od príslušného registra o zriadení takejto organizácie vydané štátnym orgánom v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.“

      Dokladom, ktorý dokazuje registráciu organizácie občianskej spoločnosti na Ukrajine, je povolenie vydané štátnou registračnou službou Ukrajiny s údajmi z registra verejných združení;

                  „o)

                  pre príslušníkov slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach organizovaných na území členských štátov:

                              —

                              písomná žiadosť hostiteľskej organizácie potvrdzujúca, že príslušná osoba sa zúčastňuje na tomto podujatí;

                  p)

                  pre predstaviteľov náboženských spoločenstiev:

                              —

                              písomná žiadosť náboženského spoločenstva registrovaného na Ukrajine s uvedením účelu, trvania a frekvencie ciest.“

            Dokladom, ktorý dokazuje registráciu náboženského spoločenstva na Ukrajine, je výpis z jednotného štátneho registra právnických a fyzických osôb – podnikateľov s uvedením, že organizačnou a právnou formou právnickej osoby je náboženské spoločenstvo;

                     „q)

                     pre účastníkov oficiálnych programov cezhraničnej spolupráce Európskej únie, napr. v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva:

                                 —

                                 písomná žiadosť od hostiteľskej organizácie.“

      Upozornenie: Dohoda nevytvára žiadne nové pravidlá zodpovednosti fyzických alebo právnických osôb vydávajúcich písomné žiadosti. V prípade vydania nepravdivej žiadosti sa uplatnia právne predpisy EÚ/vnútroštátne právne predpisy.
      2.2.2.   Udeľovanie viacnásobných vstupných víz

      V prípadoch, keď žiadateľ o vízum musí často alebo pravidelne cestovať na územie členských štátov, sa vydajú krátkodobé víza na niekoľko vstupov za predpokladu, že celková dĺžka týchto návštev neprekročí 90 dní počas obdobia 180 dní.
      V článku 5 ods. 1 dohody sa stanovuje:

         „1.   Diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov vydávajú viacnásobné vstupné víza platné päť rokov nasledujúcim kategóriám osôb:

                     a)

                     členom národných a regionálnych vlád a parlamentov, ústavných a najvyšších súdov, štátnym a regionálnym prokurátorom a ich zástupcom, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa tejto dohody, počas výkonu ich funkcie;

                     b)

                     stálym členom oficiálnych delegácií, ktorí sa na oficiálne pozvanie adresované Ukrajine zúčastňujú na oficiálnych stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj udalostiach organizovaných medzivládnymi organizáciami na území niektorého členského štátu;

                     c)

                     manželským partnerom a deťom (vrátane adoptovaných) mladším ako 21 rokov alebo nezaopatreným deťom a rodičom (vrátane opatrovníkov), ktorí navštevujú občanov Ukrajiny s legálnym pobytom na území členských štátov alebo občanov Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú občanmi;

                     d)

                     podnikateľom a zástupcom obchodných organizácií, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov;

                     e)

                     novinárom a technickému personálu pracovne sprevádzajúcemu novinárov.

               Odchylne od prvého pododseku, ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť viacnásobných vstupných víz sa obmedzí iba na toto obdobie, predovšetkým ak:

                     —

                     funkčné obdobie v prípade osôb uvedených v písmene a),

                     —

                     v prípade osôb uvedených v písmene b) obdobie, počas ktorého sú v postavení stáleho člena oficiálnej delegácie,

                     —

                     v prípade osôb uvedených v písmene c) lehota platnosti povolenia na legálny pobyt občanov Ukrajiny s legálnym pobytom v Európskej únii,

                     —

                     v prípade osôb uvedených v písmene d) obdobie, počas ktorého sú v postavení zástupcu obchodných organizácií, alebo ak platnosť pracovnej zmluvy,

                     —

                     pracovná zmluva v prípade osôb uvedených v písmene e)

               je kratšia(-e) ako päť rokov.“

      Pre tieto kategórie osôb, berúc do úvahy ich profesijné postavenie alebo rodinný vzťah s občanom Ukrajiny s legálnym pobytom na území členského štátu alebo s občanom Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého je štátnym príslušníkom, je oprávnené vydávať spravidla viacnásobné vstupné víza platné päť rokov. Výraz „platné až päť rokov“ použitý v pôvodnom znení dohody ponechával konzulátom priestor pri rozhodovaní o dĺžke platnosti víza, keďže stanovoval iba maximálnu dĺžku platnosti. V pozmeňujúcej dohode sa už tento priestor neposkytuje, keďže táto dohoda obsahuje nové znenie „platné päť rokov“, čo znamená, že ak žiadateľ splnil požiadavky uvedené v článku 5 ods. 1 dohody, „diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov vydávajú vstupné víza platné päť rokov“.
      Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. a) dohody, by mali predložiť potvrdenie o svojom profesijnom postavení a dĺžke mandátu.
      Toto ustanovenie sa nevzťahuje na osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. a) dohody, ak sú oslobodené od vízovej povinnosti podľa tejto dohody, t. j. ak sú držiteľmi diplomatických alebo biometrických služobných pasov.
      Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. b) dohody, musia predložiť dôkaz o svojom postavení stáleho člena delegácie a o potrebe pravidelne sa zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch.
      Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. c) dohody, musia predložiť dôkaz o legálnom pobyte pozývajúcej osoby (pozri bod II.2.2.1).
      Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. d) a e) dohody, musia predložiť dôkaz o svojom profesijnom postavení a dĺžke ich aktivít.
      Článok 5 ods. 2 dohody stanovuje:

         „2.   Diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov vydávajú viacnásobné vstupné víza platné jeden rok nasledujúcim kategóriám osôb, ktorým počas predchádzajúceho roku bolo udelené aspoň jedno vízum, ktoré využili v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte:

                     a)

                     vodičom vozidiel registrovaných na Ukrajine, poskytujúcim služby v oblasti medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy, pôsobiacim na území členských štátov;

                     b)

                     členom vlakových posádok, posádok chladiarenských vozňov a posádok lokomotív v medzinárodných vlakoch, ktorí cestujú na územia členských štátov;

                     c)

                     účastníkom vedeckých, kultúrnych a umeleckých aktivít vrátane univerzitných a iných výmenných programov, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov;

                     d)

                     účastníkom medzinárodných športových podujatí a ich profesionálnemu sprievodu;

                     e)

                     účastníkom oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami a inými obecnými subjektmi;

                     f)

                     zástupcom organizácií občianskej spoločnosti, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov;

                     g)

                     účastníkom oficiálnych programov cezhraničnej spolupráce Európskej únie, napr. v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva;

                     h)

                     študentom a študentom postgraduálneho štúdia, ktorí pravidelne cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacieho školenia vrátane ciest v rámci výmenných programov;

                     i)

                     predstaviteľom náboženských spoločenstiev;

                     j)

                     príslušníkom slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach organizovaných na území členských štátov;

                     k)

                     osobám, ktoré cestujú pravidelne zo zdravotných dôvodov, a osobám, ktoré ich musia sprevádzať.

               Odchylne od prvého pododseku, ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť viacnásobných vstupných víz sa obmedzí iba na toto obdobie.“

      Výraz „platné až jeden rok“ použitý v pôvodnom znení dohody ponechával konzulátom priestor pri rozhodovaní o dĺžke platnosti víza, keďže stanovoval iba maximálnu dĺžku platnosti. V pozmeňujúcej dohode sa už tento priestor neposkytuje, keďže táto obsahuje nové znenie „platné jeden rok“, čo znamená, že ak žiadateľ splnil požiadavky uvedené v článku 5 ods. 2 dohody, „diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov vydávajú viacnásobné vstupné víza platné jeden rok“. Treba uviesť, že viacnásobné vstupné víza platné jeden rok sa vydajú uvedeným kategóriám osôb, ak v priebehu predchádzajúceho roku (12 mesiacov) získal žiadateľ o vízum aspoň jedno schengenské vízum, využil ho v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte(-och) (napríklad neprekročil povolenú dĺžku pobytu) a ak existujú dôvody pre žiadosť o viacnásobné vstupné vízum. Schengenské vízum získané v priebehu predchádzajúceho roku môže byť vydané iným schengenským štátom ako tým, v ktorom žiadateľ požiadal o nové vízum. V prípadoch, keď nie je opodstatnené vydať vízum platné jeden rok (napríklad ak výmenný program trvá menej ako jeden rok alebo osoba nemá potrebu cestovať často alebo pravidelne po celý rok), bude platnosť víza kratšia ako jeden rok za predpokladu, že ostatné podmienky na vydanie víza sú splnené.
      Článok 5 ods. 3 a 4 dohody stanovuje:

         „3.   Diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov vydávajú viacnásobné vstupné víza platné najmenej dva roky a najviac päť rokov kategóriám osôb uvedeným v odseku 2 tohto článku, ktorí počas predchádzajúcich dvoch rokov využili jednoročné viacnásobné vstupné víza v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte, ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, pričom v takom prípade sa platnosť viacnásobných vstupných víz obmedzí iba na toto obdobie.
         4.   Celková dĺžka pobytu osôb uvedených v odsekoch 1 až 3 tohto článku na území členských štátov neprekročí 90 dní počas obdobia 180 dní.“

      Viacnásobné vstupné víza platné dva až päť rokov sa vydajú kategóriám uvedeným v článku 5 ods. 2 dohody pod podmienkou, že v priebehu predchádzajúcich dvoch rokov využili schengenské viacnásobné vstupné víza platné jeden rok v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území(-iach) navštíveného štátu a že potreba často alebo pravidelne cestovať nie je vyslovene obmedzená na kratšie obdobie. Je potrebné poznamenať, že vízum s platnosťou od dvoch do piatich rokov sa vydá iba vtedy, ak boli žiadateľovi o vízum v predchádzajúcich dvoch rokoch vydané dve víza platné jeden rok – avšak nie menej, a tieto víza využil v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území navštíveného štátu (navštívených štátov). Na základe posúdenia každej žiadosti o vízum rozhodnú diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov o dobe platnosti týchto víz, t. j. od dvoch do piatich rokov.
      Pokiaľ ide o definíciu kritérií v článku 5 ods. 2 dohody, „ktoré… odôvodnene žiadajú o vydanie viacnásobného vstupného víza“, a článku 5 ods. 3 dohody, „… pri ktorých stále trvajú dôvody na vydanie viacnásobných vstupných víz“, uplatňujú sa kritériá na vydávanie tohto typu víz stanovené v článku 24 ods. 2 písm. a) vízového kódexu, t. j. ak osoba potrebuje často cestovať do jedného alebo viacerých členských štátov napríklad pracovne.
      Ak žiadateľ nevyužil predchádzajúce vízum, neexistuje povinnosť vydávať viacnásobné vstupné vízum. Napriek tomu sa však takéto vízum môže vydať, ak bolo predchádzajúce nevyužitie víza spôsobené okolnosťami, ktoré sú nezávislé od vôle žiadateľa; napríklad dlhodobá absencia vodiča nákladných áut z dôvodu choroby.
      Pozri bod II.2.2.1 týkajúci sa dokladov potvrdzujúcich účel cesty pri vydávaní viacnásobných vstupných víz pre kategórie uvedené v článku 5 dohody.
      2.2.3.   Držitelia diplomatických a služobných pasov

      V článku 10 dohody sa stanovuje:

         „1.   Občania Ukrajiny, ktorí sú držiteľmi diplomatických pasov, môžu vstúpiť na územie členských štátov, opustiť ho alebo prejsť týmto územím bez víz.
         2.   Občania Ukrajiny, ktorí sú držiteľmi platných biometrických služobných pasov, môžu vstúpiť na územie členských štátov, opustiť ho alebo prejsť týmto územím bez víz.
         3.   Osoby uvedené v odsekoch 1 a 2 tohto článku sa môžu zdržiavať na území členských štátov najviac 90 dní počas 180 dní.“

      Existujúce dvojstranné dohody alebo dohovory stanovujúce oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov nebiometrických služobných pasov sa budú naďalej uplatňovať, pokiaľ neboli vypovedané alebo pozastavené (pozri bod I.1.6).
      Touto dohodou sa neupravuje vysielanie diplomatov do členských štátov. V týchto prípadoch sa použije bežný akreditačný postup.
      III.   ŠTATISTIKA
      Aby spoločný výbor mohol účinne monitorovať vykonávanie dohody, musia diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov predložiť Komisii štatistické údaje každých šesť mesiacov, a ak je to možné, podľa jednotlivých mesiacov:

                  —

                  o typoch víz vydaných rôznym kategóriám osôb, na ktoré sa dohoda vzťahuje,

                  —

                  o počte víz zamietnutých rôznym kategóriám osôb, na ktoré sa dohoda vzťahuje,

                  —

                  o percentuálnom podiele žiadateľov, ktorí boli pozvaní na osobný pohovor, podľa jednotlivých kategórií osôb,

                  —

                  o viacnásobných vstupných vízach s platnosťou na päť rokov vydaných občanom Ukrajiny (podľa jednotlivých krajín),

                  —

                  o podiele víz vydaných bezplatne rôznym kategóriám osôb, na ktoré sa dohoda vzťahuje.

         (1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1).

         (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1).

         (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1).

         (4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77).


               30.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 316/196

         P8_TA(2015)0060
   Žiadosť o zbavenie poslaneckej imunity Sergeja Staniševa
   Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 11. marca 2015 o žiadosti o zbavenie imunity Sergeja Staniševa (2014/2259(IMM))
   (2016/C 316/24)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na žiadosť o zbavenie imunity Sergeja Staniševa, ktorú zaslal generálny prokurátor Bulharskej republiky 24. novembra 2014 v súvislosti so súdnym konaním na mestskom súde v Sofii (ref. CCAN č. C-280/2013), a ktorá bola oznámená na plenárnej schôdzi 15. decembra 2014,

               —

               po vypočutí pána Staniševa v súlade s článkom 9 ods. 5 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na články 8 a 9 Protokolu č. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o výsadách a imunitách Európskej únie a na článok 6 ods. 2 Aktu z 20. septembra 1976 o všeobecných a priamych voľbách poslancov Európskeho parlamentu,

               —

               so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie z 12. mája 1964, 10. júla 1986, 15. a 21. októbra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 a 17. januára 2013 (1),

               —

               so zreteľom na článok 70 ústavy Bulharskej republiky,

               —

               so zreteľom na článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1 a článok 9 rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A8-0045/2015),

               A.

               keďže generálny prokurátor Bulharskej republiky postúpil žiadosť prokuratúry mesta Sofia o súhlas s pokračovaním trestného konania proti Sergejovi Staniševovi v súvislosti s trestným činom podľa článku 358 ods. 1 v spojení s článkom 26 ods. 1 bulharského trestného zákonníka;

               B.

               keďže podľa článku 8 Protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie poslanci Európskeho parlamentu nesmú podliehať žiadnej forme vyšetrovania, zadržania alebo súdneho stíhania v súvislosti s vyjadreným názorom alebo hlasovaním pri výkone svojej funkcie;

               C.

               keďže podľa článku 9 Protokolu o výsadách a imunitách Európskej únie musia poslanci Európskeho parlamentu požívať na území ich vlastného štátu imunitu priznanú poslancom parlamentu daného štátu;

               D.

               keďže podľa článku 70 ods. 1 ústavy Bulharskej republiky požíva poslanec Národného zhromaždenia imunitu voči zadržaniu alebo trestnému konaniu, okrem prípadov, keď spáchal trestný čin, a keďže v takých prípadoch sa vyžaduje súhlas Národného zhromaždenia, alebo ak má Národné zhromaždenie parlamentné prázdniny, súhlas predsedu Národného zhromaždenia, s výnimkou zatknutia in flagrante delicto; keďže podľa článku 70 ods. 2 ústavy Bulharskej republiky sa súhlas so začatím trestného konania nevyžaduje v prípade, ak poslanec Národného zhromaždenia k tomu poskytol písomný súhlas;

               E.

               keďže len Európsky parlament môže rozhodnúť, či poslanca zbaví v konkrétnom prípade imunity; keďže Európsky parlament môže pri rozhodovaní o zbavení alebo nezbavení imunity náležite zohľadniť stanovisko poslanca (2);

               F.

               keďže údajný trestný čin priamo ani nepriamo nesúvisí s výkonom funkcie pána Staniševa ako poslanca Európskeho parlamentu a nie je ani vyjadrením názoru či hlasovania pri výkone jeho povinností poslanca Európskeho parlamentu na účely článku 8 Protokolu č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie;

               G.

               keďže vyšetrovanie predchádzajúce konaniu proti Sergejovi Staniševovi sa začalo dávno predtým, ako sa stal poslancom Európskeho parlamentu a keďže toto konanie preto nijako nesúvisí s jeho postavením poslanca Európskeho parlamentu;

               H.

               keďže Sergej Stanišev predložil predsedovi Národného zhromaždenia dve písomné vyjadrenia, najskôr ako premiér a neskôr ako poslanec Národného zhromaždenia, v ktorých súhlasil so začatím trestného konania proti jeho osobe v súlade s článkom 70 ods. 2 ústavy Bulharskej republiky;

               I.

               keďže Európsky parlament v tomto prípade nenašiel dôkaz fumus persecutionis, teda dostatočne závažné a presné podozrenie, že trestné konanie sa v tomto prípade začalo v úmysle spôsobiť dotknutému poslancovi politickú ujmu;

               1.

               zbavuje Sergeja Staniševa imunity;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie a správu príslušného výboru okamžite postúpil príslušnému orgánu Bulharskej republiky a Sergejovi Staniševovi.

      (1)  Rozsudok Súdneho dvora z 12. mája 1964, Wagner/Fohrmann a Krier, C-101/63, ECLI:EÚ:C:1964:28; rozsudok Súdneho dvora z 10. júla 1986, Wybot/Faure a iní, C-149/85, ECLI:EÚ:C:1986:310; rozsudok Všeobecného súdu z 15. októbra 2008, Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EÚ:T:2008:440; rozsudok Súdneho dvora z 21. októbra 2008, Marra/De Gregorio a Clemente, C-200/07 a C-201/07, ECLI:EÚ:C:2008:579; rozsudok Všeobecného súdu z 19. marca 2010, Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EÚ:T:2010:102; rozsudok Súdneho dvora zo 6. Septembra 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EÚ:C:2011:543; rozsudok Všeobecného súdu zo 17. januára 2013, Gollnisch/Parlament, T-346/11 a T-347/11, ECLI:EÚ:T:2013:23..

      (2)  Vec T-345/05 Mote/Parlament (uvedená vyššie), odsek 28.


title: 2014/615/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  3. apríla 2014 o absolutóriu za plnenie rozpočtu Agentúry Európskej únie pre základné práva za rozpočtový rok 2012

text:
               5.9.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 266/296

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 3. apríla 2014
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Agentúry Európskej únie pre základné práva za rozpočtový rok 2012
   (2014/615/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Agentúry Európskej únie pre základné práva za rozpočtový rok 2012,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Agentúry Európskej únie pre základné práva za rozpočtový rok 2012 spolu s odpoveďami agentúry (1),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 18. februára 2014 (05849/2014 – C7–0054/2014),

               —

               so zreteľom na článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a najmä na jeho článok 208,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 168/2007 z 15. februára 2007 o zriadení Agentúry Európskej únie pre základné práva (4), a najmä na jeho článok 21,

               —

               so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5),

               —

               so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1271/2013 z 30. septembra 2013 o rámcovom nariadení o rozpočtových pravidlách pre subjekty uvedené v článku 208 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (6), a najmä na jeho článok 108,

               —

               so zreteľom na článok 77 a prílohu VI rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A7-0184/2014),

               1.

               udeľuje riaditeľovi Agentúry Európskej únie pre základné práva absolutórium za plnenie rozpočtu agentúry za rozpočtový rok 2012;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, riaditeľovi Agentúry Európskej únie pre základné práva, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Martin SCHULZ

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 365, 13.12.2013, s. 245.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 53, 22.2.2007, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Ú. v. EÚ L 328, 7.12.2013, s. 42.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1545 z 13. septembra 2017, ktorým sa mení rozhodnutie č. 445/2014/EÚ, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 (Text s významom pre EHP )

text:
               15.9.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 237/1

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2017/1545
   z 13. septembra 2017,
   ktorým sa mení rozhodnutie č. 445/2014/EÚ, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 167,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   po porade s Výborom regiónov,
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),
   keďže:

               (1)

               Cieľom rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 445/2014/EÚ (2) je chrániť a podporovať bohatosť a rozmanitosť kultúr v Európe a zdôrazňovať ich spoločné črty a zároveň medzi občanmi zvyšovať pocit príslušnosti k spoločnému kultúrnemu priestoru, a tým ich nabádať na vzájomné porozumenie a medzikultúrny dialóg a poukázať na spoločné kultúrne dedičstvo. Cieľom uvedeného rozhodnutia je aj posilňovať príspevok kultúry k dlhodobému rozvoju miest, čo môže zahŕňať ich okolie, v súlade s ich príslušnými stratégiami a prioritami, a to na účel podpory inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.

               (2)

               Európske hlavné mestá kultúry rozhodujúcim spôsobom prispievajú k propagácii hodnôt Únie.

               (3)

               Aktivity v oblasti vytvárania sietí medzi mestami, ktoré boli, sú a budú držiteľmi titulu Európske hlavné mesto kultúry, by sa mali ďalej podnecovať, aby sa tak podporila výmena skúseností a osvedčených postupov.

               (4)

               V rozhodnutí č. 445/2014/EÚ sa stanovuje, že k akcii Únie pre Európske hlavné mestá kultúry (ďalej len „akcia“) majú prístup len mestá z členského štátu, z kandidátskej krajiny alebo z potenciálnej kandidátskej krajiny, alebo za podmienok stanovených v uvedenom rozhodnutí aj z krajiny, ktorá pristupuje k Únii.

               (5)

               S cieľom posilniť kultúrne väzby medzi krajinami Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore (3) (ďalej len „krajiny EZVO/EHP“), a Únie, akcia by mala byť za určitých podmienok otvorená aj pre mestá z týchto krajín v súlade s uvedenou dohodou.

               (6)

               V záujme rovnocennosti s mestami v členských štátoch, ktoré sa zúčastňujú na akcii, by sa však v období, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie č. 445/2014/EÚ, a to v rokoch 2020 až 2033, mali môcť mestá v krajinách EZVO/EHP zapojiť len do jednej súťaže o titul. Z dôvodu rovnocennosti s členskými štátmi by každá krajina EZVO/EHP mala mať povolené hostiť titul počas tohto obdobia iba raz, ako to je v prípade kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín.

               (7)

               Vzhľadom na to, že výzvy na predkladanie žiadostí je potrebné uverejniť najneskôr šesť rokov pred rokom titulu, kandidátska krajina, potenciálna kandidátska krajina alebo krajina EZVO/EHP by mala hostiť akciu Európske hlavné mesto kultúry v roku 2028 namiesto roku 2027 s cieľom umožniť týmto krajinám vyjednávať o ich účasti na programe Únie na podporu kultúry, ktorý bude nasledovať po programe Kreatívna Európa v rokoch 2021 až 2027.

               (8)

               Rozhodnutie č. 445/2014/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Rozhodnutie č. 445/2014/EÚ sa mení takto:

               1.

               Článok 3 sa mení takto:

                           a)

                           odsek 2 sa nahrádza takto:
                           „2.   Počet miest, ktoré sú držiteľmi titulu, nesmie v danom roku (ďalej len ‚rok titulu‘) prevýšiť tri.
                           Titul sa každý rok udeľuje najviac jednému mestu v každom z dvoch členských štátov uvedených v harmonograme, ktorý sa nachádza v prílohe (ďalej len ‚harmonogram‘), a v príslušných rokoch jednému mestu z krajiny Európskeho združenia voľného obchodu, ktorá je zmluvnou stranou Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len ‚krajina EZVO/EHP‘), kandidátskej krajiny alebo potenciálnej kandidátskej krajiny alebo jednému mestu z krajiny, ktorá pristupuje k Únii za okolností uvedených v odseku 5.“;

                           b)

                           odsek 4 sa nahrádza takto:
                           „4.   Mestá v krajinách EZVO/EHP, kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách, ktoré sa zúčastňujú na programe Kreatívna Európa alebo na následných programoch Únie podporujúcich kultúru ku dňu uverejnenia výzvy na predkladanie žiadostí uvedenej v článku 10 ods. 2, sa môžu uchádzať o titul na jeden rok v rámci otvorenej súťaže organizovanej v súlade s harmonogramom, ktorý sa nachádza v prílohe.
                           Mestá v krajinách EZVO/EHP, kandidátskych krajinách a v potenciálnych kandidátskych krajinách sa v období od roku 2020 do roku 2033 môžu zapojiť len do jednej súťaže.
                           Každej krajine EZVO/EHP, kandidátskej krajine alebo potenciálnej kandidátskej krajine sa povoľuje hostiť titul iba raz počas obdobia rokov 2020 až 2033.“

               2.

               Článok 10 sa mení takto:

                           a)

                           nadpis sa nahrádza takto:
                           „Predbežný výber a výber v krajinách EZVO/EHP, kandidátskych krajinách a v potenciálnych kandidátskych krajinách“;

                           b)

                           odsek 1 sa nahrádza takto:
                           „1.   Komisia zodpovedá za organizáciu súťaže medzi mestami v krajinách EZVO/EHP, kandidátskych krajinách a v potenciálnych kandidátskych krajinách.“;

                           c)

                           v odseku 6 sa prvý pododsek nahrádza takto:
                           „6.   Skupina odborníkov vydá správu o výbere týkajúcu sa žiadostí kandidátskych miest v užšom výbere spolu s odporúčaním na vymenovanie najviac jedného mesta v jednej krajine EZVO/EHP, kandidátskej krajine alebo potenciálnej kandidátskej krajine.“

               3.

               V článku 11 sa odsek 2 nahrádza takto:
               „2.   V prípade krajín EZVO/EHP, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín Komisia vymenuje jedno mesto, ktoré bude držiteľom titulu v príslušných rokoch, a to na základe odporúčaní uvedených v správe skupiny odborníkov o výbere, a toto vymenovanie oznámi Európskemu parlamentu, Rade a Výboru regiónov najneskôr štyri roky pred rokom titulu.“

               4.

               Článok 13 sa mení takto:

                           a)

                           v odseku 2 sa druhý pododsek nahrádza takto:
                           „Dotknutý členský štát, krajina EZVO/EHP, kandidátska krajina alebo potenciálna kandidátska krajina môžu vymenovať pozorovateľa, ktorý sa zúčastní na týchto stretnutiach.“;

                           b)

                           v odseku 3 sa druhý pododsek nahrádza takto:
                           „Skupina odborníkov zašle svoje správy o monitorovaní Komisii, vymenovaným mestám a ich členským štátom, ako aj vymenovaným mestám a príslušnej krajine EZVO/EHP, kandidátskej krajine alebo potenciálnej kandidátskej krajine.“

               5.

               Príloha sa nahrádza znením uvedeným v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Štrasburgu 13. septembra 2017

            Za Európsky parlament

            predseda

         A. TAJANI

            Za Radu

            predseda

         M. MAASIKAS

      (1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 13. júna 2017 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 17. júla 2017.

      (2)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 445/2014/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorým sa ustanovuje akcia Únie s názvom Európske hlavné mestá kultúry na roky 2020 až 2033 a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1622/2006/ES (Ú. v. EÚ L 132, 3.5.2014, s. 1).

      (3)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

      PRÍLOHA

         „HARMONOGRAM

                  2020

                  Chorvátsko

                  Írsko

                  2021

                  Rumunsko

                  Grécko

                  kandidátska krajina alebo potenciálna kandidátska krajina

                  2022

                  Litva

                  Luxembursko

                  2023

                  Maďarsko

                  Spojené kráľovstvo

                  2024

                  Estónsko

                  Rakúsko

                  krajina EZVO/EHP, kandidátska krajina alebo potenciálna kandidátska krajina (1)

                  2025

                  Slovinsko

                  Nemecko

                  2026

                  Slovensko

                  Fínsko

                  2027

                  Lotyšsko

                  Portugalsko

                  2028

                  Česká republika

                  Francúzsko

                  krajina EZVO/EHP, kandidátska krajina alebo potenciálna kandidátska krajina

                  2029

                  Poľsko

                  Švédsko

                  2030

                  Cyprus

                  Belgicko

                  krajina EZVO/EHP, kandidátska krajina alebo potenciálna kandidátska krajina

                  2031

                  Malta

                  Španielsko

                  2032

                  Bulharsko

                  Dánsko

                  2033

                  Holandsko

                  Taliansko

                  krajina EZVO/EHP, kandidátska krajina alebo potenciálna kandidátska krajina

         (1)  Za predpokladu, že toto rozhodnutie nadobudne účinnosť skôr, ako má byť uverejnená výzva na predkladanie žiadostí na rok 2024, t. j. šesť rokov pred rokom titulu.“


title: Rozhodnutie Rady z 25. februára 1991, ktorým sa zriaďuje Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31991D0115

Úradný vestník L 059 , 06/03/1991 S. 0019 - 0020 Fínske špeciálne vydanie: Kapitola 10 Zväzok 1 S. 0064  Švédske špeciálne vydanie: Kapitola 10 Zväzok 1 S. 0064

		Rozhodnutie Radyz 25. februára 1991,ktorým sa zriaďuje Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie(91/115/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva,so zreteľom na návrh rozhodnutia predložený Komisiou [1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu [2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru [3],keďže rozhodnutie Rady 90/141/EHS z 12. marca 1990 o dosiahnutí progresívnej konvergencie hospodárskych politík a výkonov v prvej fáze budovania hospodárskej a menovej únie [4] prináša potrebu dostupnosti konzistentných ukazovateľov, najmä v menovej a finančnej oblasti a v oblasti platobnej bilancie;keďže rozhodnutie Rady 90/142/EHS z 12. marca 1990, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 64/300/EHS o spolupráci medzi centrálnymi bankami členských štátov Európskeho hospodárskeho spoločenstva [5], sa zameriava najmä na podporu koordinácie menovej politiky, ktorá nevyhnutne závisí od spoločných ukazovateľov dohľadu;keďže je preto potrebné stanoviť viacročný program prác ako časť viacročného štatistického programu Komisie v menovej, finančnej oblasti a v oblasti platobnej bilancie;keďže podľa rozhodnutia 89/382/EHS, Euratom [6], Rada zriadila Výbor pre štatistický program Európskych spoločenstiev, v ktorom sú zástupcovia štatistických úradov členských štátov, aby sa zabezpečila úzka spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou, zatiaľ čo sa ustanoví štatistický program;keďže v členských štátoch menovú a bankovú štatistiku zostavujú centrálne banky a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie zostavujú rôzne inštitúcie vrátane centrálnych bánk;keďže v súčasnosti žiadna inštitúcia nezabezpečuje úzku spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou v oblastiach menovej a finančnej štatistiky a štatistiky platobnej bilancie, na základe ktorej sú príslušné hlavné národné inštitúcie zastúpené;keďže na to, aby sa dosiahla takáto spolupráca, najmä s úmyslom dosiahnuť hospodársku a menovú úniu, je potrebné zriadiť výbor zložený zo zástupcov týchto inštitúcií, ktorý bude poverený pomáhať Komisii pri vypracovávaní a realizácii viacročného programu prác súvisiaceho s menovou a finančnou štatistikou a so štatistikou platobnej bilancie;keďže so zreteľom na osobitnú úlohu, ktorú majú v členských štátoch vyššie uvedené inštitúcie, je potrebné umožniť výboru, aby si zvolil svojho predsedu;keďže z hľadiska štatistiky je úzka vzájomná závislosť medzi menovou, finančnou oblasťou a oblasťou platobnej bilancie na jednej strane a určitými ostatnými oblasťami hospodárskej štatistiky na strane druhej;keďže rastúci dopyt z inštitúcií členských štátov a spoločenstva po lepších štatistických informáciách si vyžaduje zlepšenú spoluprácu medzi užívateľmi a tvorcami menovej a finančnej štatistiky a štatistiky platobnej bilancie;keďže preskúmanie toho, či úlohy výboru naplnia potreby akéhokoľvek budúceho systému Európskej centrálnej banky, by sa malo uskutočniť v rámci dosiahnutia hospodárskej a menovej únie,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Týmto sa zriaďuje Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie, ďalej nazvaný "výbor".Článok 2Výbor pomáha Komisii pri vypracovávaní a realizácii viacročného programu prác súvisiacich s menovou a finančnou štatistikou a štatistikou platobnej bilancie. Výbor má najmä úlohu vyjadrovať stanoviská k vývoju a koordinácii menovej a finančnej štatistiky a štatistiky platobnej bilancie požadované pre politiky, ktoré vykonáva Rada, Komisia a rôzne výbory, ktoré im pomáhajú.Je možné požiadať výbor, aby vyjadril stanoviská k väzbám medzi menovou a finančnou štatistikou a štatistikou platobnej bilancie na jednej strane a určitými ďalšími hospodárskymi štatistikami na strane druhej, najmä tými, na ktorých sú založené národné účty. Práca tohto výboru je koordinovaná s prácou Výboru pre štatistický program.Článok 3Komisia sa z vlastného podnetu alebo na žiadosť Rady alebo výborov, ktoré im pomáhajú, poradí s výborom o:a) stanovení viacročných programov spoločenstva pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie;b) opatreniach, ktoré Komisia zamýšľa prijať na dosiahnutie cieľov uvádzaných vo viacročných programoch pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie a zdrojov a príslušných časových harmonogramov;c) akýchkoľvek ďalších otázkach, najmä metodických otázkach vznikajúcich z ustanovenia alebo realizácie štatistického programu v príslušných oblastiach.Na základe vlastnej iniciatívy výbor môže vyjadriť stanoviská o akýchkoľvek otázkach súvisiacich s ustanovením alebo realizáciou štatistických programov v menovej, finančnej oblasti alebo v oblasti platobnej bilancie.Článok 4Výbor sa skladá z jedného, dvoch alebo troch zástupcov z každého členského štátu, ktorí pochádzajú z inštitúcií, ktoré sa zaoberajú hlavne finančnou a menovou štatistikou a štatistikou platobnej bilancie, a z troch zástupcov Komisie.Okrem toho sa ako pozorovateľ môže na zasadnutí výboru zúčastňovať jeden zástupca Výboru guvernérov centrálnych bánk spoločenstva a jeden zástupca Menového výboru.Na zasadnutiach výboru sa na základe rozhodnutia výboru môžu zúčastňovať zástupcovia ďalších organizácií, ako aj iní ľudia, ktorí môžu prispieť do diskusie.Článok 5Výbor si zvolí svojho predsedu jednoduchou väčšinou hlasov členských štátov. Jeho sekretariát zabezpečí Komisia.Článok 6Výbor vypracuje svoj rokovací poriadok.V Bruseli 25. februára 1991Za RadupredsedaJ.-C. Juncker[1] Ú. v. ES C 212, 25.8.1990, s. 5.[2] Ú. v. ES C 324, 24.12.1990.[3] Ú. v. ES C 31, 6.2.1991, s. 22.[4] Ú. v. ES L 78, 24.3.1990, s. 23.[5] Ú. v. ES L 78, 24.3.1990, s. 25.[6] Ú. v. ES L 181, 28.6.1989, s. 47.--------------------------------------------------