title: 2012/93/Euratom: Rozhodnutie Rady z  19. decembra 2011 o rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2012 – 2013)

text:
               18.2.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 47/25

         ROZHODNUTIE RADY
   z 19. decembra 2011
   o rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2012 – 2013)
   (2012/93/Euratom)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 7,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie predložený po porade s Vedeckým a technickým výborom,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),
   keďže:

               (1)

               V záujme podpory a zabezpečenia hospodárskeho rastu a dobrej životnej úrovne občanov Európy je nevyhnutné vyvíjať spoločné úsilie na vnútroštátnej a európskej úrovni v oblasti výskumu a odbornej prípravy.

               (2)

               Rámcový program Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2012 – 2013) (ďalej len „rámcový program“), by mal dopĺňať iné opatrenia Európskej únie v oblasti výskumnej politiky, ktoré sú potrebné v záujme vykonávania stratégie Európa 2020, ktorú Európska rada prijala na zasadnutí 17. júna 2010, najmä opatrenia v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, konkurencieschopnosti a inovácie, priemyslu, zamestnanosti a životného prostredia.

               (3)

               Rámcový program by mal vychádzať z výsledkov siedmeho rámcového programu prijatého rozhodnutím Rady 2006/970/Euratom z 18. decembra 2006 o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2007 až 2011) (3) a zahrnúť pritom potrebný zvýšený dôraz na jadrovú bezpečnosť, čím sa prispeje k preorientovaniu jadrového výskumu. Mal by tiež prispieť k vytváraniu Európskeho výskumného priestoru a k rozvoju znalostnej ekonomiky a spoločnosti v Európe.

               (4)

               Rámcový program by mal prispieť k realizácii Únie inovácií, jednej z hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 prijatej v záveroch Rady na zasadnutí Rady 25. a 26. novembra 2010, prostredníctvom posilnenia súťaže o vedeckú znamenitosť a zrýchlenia vývoja kľúčových inovácií v oblasti jadrovej energie, najmä jadrovej syntézy a jadrovej bezpečnosti, s cieľom riešiť výzvy v súvislosti s energiou a zmenou klímy.

               (5)

               Európska rada v kontexte energetickej politiky pre Európu na svojom zasadnutí 8. a 9. marca 2007 potvrdila, že každý členský štát sa môže rozhodnúť, či bude využívať jadrovú energiu, a zdôraznila, že je pritom potrebné ďalej zlepšovať jadrovú bezpečnosť a nakladanie s jadrovým odpadom. Uznala tiež, že jadrová energia zohráva zatiaľ v určitých členských štátoch úlohu „premosťujúcej technológie“.

               (6)

               Bez ohľadu na potenciálny vplyv jadrovej energie na dodávky energie a hospodársky rozvoj môžu mať vážne jadrové havárie potenciál ohroziť zdravie ľudí. Preto by sa podľa rámcového programu mala aspektom jadrovej bezpečnosti a podľa potreby ochrane venovať čo najväčšia pozornosť. Aspekty bezpečnosti rámcového programu by sa mali obmedziť len na priame akcie Spoločného výskumného centra (JRC).

               (7)

               Európsky strategický plán pre energetické technológie (plán SET), stanovený v záveroch Rady z 28. februára 2008 urýchľuje rozvoj portfólia nízkouhlíkových technológií. Európska rada sa na zasadnutí 4. februára 2011 dohodla, že Únia a jej členské štáty by mali presadzovať investície do obnoviteľných zdrojov, bezpečných a udržateľných nízkouhlíkových technológií a zamerajú sa na realizáciu technologických priorít stanovených v pláne SET.

               (8)

               V rámci Spoločenstva sa vytvoril jednotný a plne integrovaný výskumný program v oblasti jadrovej syntézy, ktorý prevzal v medzinárodnom meradle vedúcu úlohu v rozvoji jadrovej syntézy ako zdroja energie.

               (9)

               Na základe rozhodnutia Rady z 20. decembra 2005 Spoločenstvo 11. mája 2006 pristúpilo k rámcovej dohode pre medzinárodnú spoluprácu na výskume a rozvoji medzinárodného fóra Generácia IV (GIF). GIF koordinuje viacstrannú spoluprácu v predkoncepčnom projektovom výskume niekoľkých moderných jadrových systémov pričom sa zameriava aj na uspokojivé riešenie otázok spojených s jadrovou bezpečnosťou, odpadom, šírením jadrových zbraní a obavami verejnosti, ktoré sa týkajú rámcového programu.

               (10)

               Závery Rady o potrebe zručností v oblasti jadrovej energie prijaté na zasadnutí, ktoré sa konalo 1. a 2. decembra 2008, potvrdzujú, že v Spoločenstve je nevyhnutné udržiavať vysokú úroveň odbornej prípravy v oblasti jadrovej energie.

               (11)

               V roku 2010 boli Komisii doručené záverečné správy o externom hodnotení vykonávania a výsledkov činností Spoločenstva v jadrovom výskume za obdobie rokov 2007 – 2009, ktoré zahŕňali priame aj nepriame akcie.

               (12)

               Realizácia projektu medzinárodného termonukleárneho experimentálneho reaktora (ITER) v Európe, v súlade s Dohodou z 21. novembra 2006 o založení Medzinárodnej organizácie ITER pre energiu jadrovej syntézy pre spoločnú implementáciu projektu ITER (4), by mala byť stredobodom výskumu v oblasti jadrovej syntézy podľa rámcového programu.

               (13)

               Činnosti Spoločenstva zamerané na pomoc pri realizácii projektu ITER, najmä pri budovaní projektu ITER v Cadarache a uskutočňovaní výskumu a vývoja technológie ITER počas rámcového programu, má riadiť Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy (jadrová syntéza pre energiu) v súlade s rozhodnutím Rady 2007/198/Euratom z 27. marca 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy a ktorým sa mu udeľujú výhody (5).

               (14)

               Výskumné činnosti, ktoré tento rámcový program podporuje, by mali dodržiavať základné etické zásady vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie.

               (15)

               Toto rozhodnutie by malo stanoviť na celé obdobie trvania rámcového programu finančné krytie, ktoré predstavuje v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (6) základný odkaz pre rozpočtový orgán v priebehu ročného rozpočtového postupu.

               (16)

               JRC by malo prispievať k poskytovaniu vedeckej a technickej podpory orientovanej na zákazníka pri formulovaní, tvorbe, vykonávaní a monitorovaní politík Únie, a to so silnejším dôrazom na bezpečnosť a ochranu výskumu. Z tohto hľadiska by JRC malo naďalej fungovať ako nezávislé referenčné centrum vedy a techniky v Únii v oblastiach svojej osobitnej právomoci. JRC by malo predovšetkým disponovať potrebnou kapacitou na poskytovanie nezávislých vedeckých a technických odborných znalostí v oblasti jadrových incidentov a nehôd.

               (17)

               Na dosiahnutie obojstranného prínosu je potrebné, aby mali európske výskumné činnosti medzinárodný a globálny rozmer. Na rámcovom programe by sa mali podieľať krajiny, ktoré na tento účel uzavreli potrebné dohody, avšak na projektovej úrovni a v prípade obojstrannej výhodnosti by sa na ňom mali v rámci vedeckej spolupráce zúčastniť aj subjekty z tretích krajín a medzinárodné organizácie.

               (18)

               Rámcový program by mal prispievať k rozširovaniu Únie poskytovaním vedeckej a technickej podpory kandidátskym krajinám pri vykonávaní acquis Únie a pri ich integrácii do Európskeho výskumného priestoru.

               (19)

               Oznámenie Komisie z 26. marca 2009 o nešírení jadrových zbraní potvrdzuje úlohu JRC v oblasti výskumu a odbornej prípravy, pokiaľ ide o jadrovú bezpečnosť.

               (20)

               Mali by sa tiež prijať primerané opatrenia na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov, ako aj potrebné kroky na vymáhanie ušlých, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (7), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (8) a nariadením Rady (Euratom) č. 1074/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (9),

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Prijatie rámcového programu
   Týmto sa prijíma viacročný rámcový program pre jadrový výskum a odbornú prípravu (ďalej len „rámcový program“) na obdobie od 1. januára 2012 do 31. decembra 2013.
   Článok 2
   Ciele
   1.   Rámcový program sleduje všeobecné ciele stanovené v článku 1 a v článku 2 písm. a) zmluvy s osobitným prihliadnutím na jadrovú bezpečnosť a ochranu a ochranu pred žiarením a zároveň prispieva k vytváraniu Únie inovácií, pričom sa opiera o Európsky výskumný priestor.
   2.   Rámcový program zahŕňa výskum Spoločenstva, technický rozvoj, medzinárodnú spoluprácu, šírenie technických informácií, činnosti spojené s využívaním a odbornú prípravu, pričom tieto činnosti sa vykonávajú v dvoch osobitných programoch.
   3.   Prvý osobitný program zahŕňa tieto nepriame akcie:

               a)

               výskum energie v oblasti jadrovej syntézy s cieľom vývoja technológie pre bezpečný, udržateľný, ekologický a ekonomicky životaschopný zdroj energie;

               b)

               jadrové štiepenie, jadrová bezpečnosť a ochrana pred žiarením s cieľom zvýšiť bezpečnosť jadrového štiepenia a iných spôsobov využívania žiarenia v priemysle, v medicíne a pri zlepšovaní nakladania s rádioaktívnym odpadom.

         4.   Druhý osobitný program zahŕňa priame výskumné činnosti Spoločného výskumného centra (JRC) v oblasti nakladania s jadrovým odpadom, vplyvu na životné prostredie a jadrovej bezpečnosti a ochrany.
   5.   Ciele a základné smery dvoch osobitných programov sú stanovené v prílohe I.
   Článok 3
   Maximálna suma a podiely pridelené na jednotlivé osobitné programy
   Maximálna suma určená na vykonávanie rámcového programu je 2 560 270 000 EUR. Táto suma sa rozdelí takto:

               a)

               v prípade osobitného programu uvedeného v článku 2 ods. 3, ktorý sa má vykonávať prostredníctvom nepriamych akcií:

                           —

                           výskum v oblasti jadrovej syntézy:

                           2 208 809 000 EUR (10),

                           —

                           jadrové štiepenie, jadrová bezpečnosť a ochrana pred žiarením:

                           118 245 000 EUR;

               b)

               v prípade osobitného programu uvedeného v článku 2 ods. 4, ktorý sa má vykonávať prostredníctvom priamych akcií:

                           —

                           činnosti JRC v oblasti jadrovej energie:

                           233 216 000 EUR.

         Podrobné pravidlá finančnej účasti Spoločenstva v rámcovom programe sú ustanovené v prílohe II.
   Článok 4
   Ochrana finančných záujmov Únie
   Pri akciách Spoločenstva financovaných podľa tohto rozhodnutia sa na akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva vrátane porušenia zmluvnej povinnosti stanovenej na základe rámcového programu, ku ktorému došlo v dôsledku konania hospodárskeho subjektu alebo opomenutia z jeho strany, ktoré spôsobuje alebo by mohlo spôsobiť poškodenie všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo rozpočtov spravovaných Európskou úniou neoprávnenou výdavkovou položkou, vzťahuje nariadenie (ES, Euratom) č. 2988/95 a nariadenie (Euratom, ES) č. 2185/96.
   Článok 5
   Základné zásady etiky
   Všetky výskumné činnosti vykonávané v rámci rámcového programu sa vykonávajú v súlade so základnými zásadami etiky.
   Článok 6
   Monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie
   1.   Komisia priebežne a systematicky monitoruje vykonávanie rámcového programu a jeho osobitných programov, podáva o ňom správy a informuje o výsledkoch tohto monitorovania. Začiatkom roku 2013 sa Rade predloží osobitná monitorovacia správa zameraná na vykonávanie činností rámcového programu v súvislosti s jadrovou bezpečnosťou a ochranou.
   2.   Po ukončení rámcového programu Komisia do 31. decembra 2015 zorganizuje externé hodnotenie, ktoré vykonajú nezávislí odborníci a ktoré sa zameria na jeho opodstatnenosť, vykonávanie a dosiahnuté výsledky. Komisia zašle závery tohto hodnotenia spolu so svojimi pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
   Článok 7
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 19. decembra 2011

            Za Radu

            predseda

         M. KOROLEC

      (1)  Stanovisko zo 17. novembra 2011 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). Stanovisko po nepovinnej konzultácii.

      (2)  Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 127. Stanovisko po nepovinnej konzultácii.

      (3)  Ú. v. EÚ L 400, 30.12.2006. s. 60.

      (4)  Ú. v. EÚ L 358, 16.12.2006, s 62.

      (5)  Ú. v. EÚ L 90, 30.3.2007, s. 58.

      (6)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

      (7)  Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

      (8)  Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.

      (9)  Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 8.

      (10)  V rámci tejto celkovej sumy sa vyhradí dostatok finančných prostriedkov na činnosti okrem vybudovania ITER-u uvedeného v prílohe I.

      PRÍLOHA I

         VEDECKÉ A TECHNICKÉ CIELE, TÉMY A ČINNOSTI

      ÚVOD
      Rámcový program je rozdelený do dvoch častí, ktoré zodpovedajú „nepriamym“ akciám vo výskume energie v oblasti jadrovej syntézy, v jadrovom štiepení a ochrane pred žiarením a „priamym“ výskumným činnostiam JRC.
      I.A.   VÝSKUM ENERGIE V OBLASTI JADROVEJ SYNTÉZY

         Cieľ

      Rozvíjať vedomostnú základňu a realizovať projekt ITER ako významný krok k vytvoreniu prototypových reaktorov pre bezpečné, udržateľné, ekologické a ekonomicky životaschopné elektrárne.

         Odôvodnenie

      Jadrová syntéza má potenciál, aby o niekoľko desiatok rokov rozhodujúcou mierou prispela k realizácii udržateľného a zabezpečeného zásobovania Únie energiou. Úspešný vývoj v tejto oblasti by priniesol bezpečnú, udržateľnú a ekologickú energiu. Dlhodobým cieľom európskeho výskumu v oblasti jadrovej syntézy, ktorý zahŕňa všetky činnosti súvisiace s jadrovou syntézou vykonávané v členských štátoch a pridružených tretích krajinách, je spoločné vytvorenie prototypov reaktorov pre elektrárne, ktoré spĺňajú tieto požiadavky a sú ekonomicky životaschopné.
      Hlavnou prioritou stratégie dosiahnutia tohto dlhodobého cieľa je vybudovanie ITER-u (hlavného experimentálneho zariadenia, ktoré bude demonštrovať vedeckú a technickú uskutočniteľnosť získavania energie jadrovou syntézou), po ktorom bude nasledovať vybudovanie demonštračnej elektrárne na princípe jadrovej syntézy (DEMO). Súčasne s výstavbou ITER-u sa bude realizovať aj cielený program na podporu výskumu a vývoja zameraného na projekt ITER a vymedzené činnosti z oblasti technológií a fyziky potrebné na projekt DEMO.
      Globálny rozmer výskumu a vývoja v oblasti jadrovej syntézy je zakotvený v Dohode z 21. novembra 2006 o založení Medzinárodnej organizácie ITER pre energiu jadrovej syntézy na spoločné vykonávanie projektu ITER a v Dohode medzi vládou Japonska a Spoločenstvom o spoločnom vykonávaní činností širšieho prístupu v oblasti výskumu energie jadrovej syntézy (1).
      Medzinárodná spolupráca sa takisto uskutočňuje v rámci ôsmich bilaterálnych dohôd o spolupráci v oblasti jadrovej syntézy, ktoré sa uzavreli medzi Spoločenstvom a tretími krajinami.

         Činnosti

      1.   Realizácia projektu ITER
      Patria sem činnosti súvisiace so spoločnou realizáciou projektu ITER, najmä správa medzinárodnej organizácie ITER a spoločného európskeho podniku pre projekt ITER, riadenie a personálne zabezpečenie, všeobecná technická a administratívna podpora, výstavba vybavenia a zariadení, ako aj podpora projektu počas výstavby.
      2.   Výskum a vývoj pri príprave prevádzky ITER-u
      Projekt Spoločný európsky torus (Joint European Torus – JET) a iné nástroje magnetického ohraničenia týkajúce sa projektu ITER sa budú využívať v cielenom fyzikálnom a technologickom programe. Program zhodnotí osobitné kľúčové technológie projektu ITER, zjednotí rozhodnutia týkajúce sa projektu ITER a zabezpečí prípravu prevádzky ITER-u.
      3.   Obmedzené technologické činnosti pri príprave projektu DEMO
      Materiály jadrovej syntézy a kľúčové technológie jadrovej syntézy sa budú ďalej rozvíjať a bude pokračovať práca tímu zaoberajúceho sa prípravou výstavby medzinárodného zariadenia na ožarovanie materiálov pre jadrovú syntézu (International Fusion Materials Irradiation Facility – IFMIF).
      4.   Výskumné a vývojové činnosti z dlhodobého hľadiska
      Budú sa vykonávať obmedzené činnosti orientované na vylepšené koncepcie systémov magnetického ohraničenia (zamerané na prípravu prevádzky stelarátora W7-X) a na vytváranie teórie a modelovanie zamerané na komplexné pochopenie správania sa plazmy pri jadrovej syntéze.
      5.   Ľudské zdroje, vzdelávanie a odborná príprava
      Vzhľadom na momentálne a strednodobé potreby projektu ITER a v záujme ďalšieho vývoja jadrovej syntézy sa budú presadzovať iniciatívy zamerané na odbornú prípravu „generácie ITER“, pokiaľ ide o počet ľudských zdrojov, rozsah kvalifikácie a vysokú úroveň odbornej prípravy a skúseností.
      6.   Infraštruktúra
      Projekt ITER bude predstavovať novú výskumnú infraštruktúru s výrazným európskym rozmerom.
      7.   Priemysel a postupy prenosu technológií
      Rýchly prenos inovácií, ktoré pochádzajú z projektu ITER, do európskeho priemyslu bude vyžadovať nové organizačné štruktúry. Bude to úlohou Priemyselného inovačného fóra pre jadrovú syntézu, ktoré vypracuje technologický plán v oblasti jadrovej syntézy a pripraví iniciatívy na rozvoj ľudských zdrojov, a to s dôrazom na inováciu a potenciál na poskytovanie nových výrobkov a služieb.
      I.B.   JADROVÉ ŠTIEPENIE, JADROVÁ BEZPEČNOSŤ A OCHRANA PRED ŽIARENÍM

         Cieľ

      Vytvárať stabilnú vedeckú a technickú základňu s cieľom urýchliť praktický vývoj v záujme bezpečnejšieho nakladania s rádioaktívnym odpadom s dlhým časom rozpadu, zlepšovať najmä bezpečnosť (2), a prispievať pritom k hospodárnosti jadrovej energie z hľadiska jej zdrojov i nákladov a zabezpečovať pevný a spoločensky prijateľný systém ochrany ľudí a životného prostredia proti účinkom ionizujúceho žiarenia.

         Odôvodnenie

      Jadrová energia je prvkom v diskusii o boji proti zmene klímy a znížení závislosti Európy od dovážanej energie. Rámcový program v širšom kontexte hľadania udržateľného zloženia energetických zdrojov pre budúcnosť prispeje prostredníctvom svojich výskumných činností k diskusii o výhodách a obmedzeniach energie z jadrového štiepenia v súvislosti s nízkouhlíkovým hospodárstvom. Zabezpečením ešte vyššej úrovne bezpečnosti by vyspelejšie jadrové technológie mohli ponúknuť aj perspektívu výrazného zlepšenia účinnosti a využívania zdrojov a poklesu objemu produkovaného odpadu v porovnaní so súčasnými technológiami. Aspektom jadrovej bezpečnosti sa bude venovať najväčšia možná pozornosť.
      Stále je potrebné vyvíjať úsilie s cieľom zabezpečiť, aby Spoločenstvo aj naďalej dosahovalo v súvislosti s bezpečnosťou vynikajúce výsledky a aby zlepšovanie ochrany proti žiareniu zostalo aj naďalej prvoradou oblasťou. Základnými otázkami sú prevádzková bezpečnosť reaktorov a nakladanie s odpadom s dlhým časom rozpadu, ktoré sa naďalej riešia na technickej úrovni, pričom je však potrebná aj účasť politickej a spoločenskej sféry. Pri akomkoľvek využívaní žiarenia, či už v priemysle alebo medicíne, platí prvoradá zásada ochrany človeka a životného prostredia. Táto nadradená zásada, napomáhajúca pri udržiavaní vysokej úrovne bezpečnosti, platí vo všetkých tematických oblastiach, ktorých sa uvedený výskum týka.
      Od začiatku siedmeho rámcového programu vznikli tri hlavné európske iniciatívy zamerané na spoluprácu v oblasti jadrovej vedy a technológie. Patrí k nim Technologická platforma pre udržateľnú jadrovú energiu (SNETP), Technologická platforma pre vykonávanie geologického ukladania (IGDTP) a Európska viacodborová iniciatíva o nízkych dávkach (MELODI). Činnosti platforiem SNETP a IGDTP veľmi tesne korešpondujú s prioritami strategického plánu pre energetické technológie a ústredná skupina organizácií SNETP zodpovedá za realizáciu ESNII, Európskej priemyselnej iniciatívy v oblasti udržateľnej jadrovej energie. Zahŕňajú činnosti, ktoré patria do rozsahu rámcového programu, najmä pokiaľ ide o jadrovú bezpečnosť.
      Vzájomné pôsobenie medzi platformami SNETP, IGDTP a MELODI a ostatnými fórami zainteresovaných strán na úrovni Únie, ako je napríklad Európske fórum jadrovej energie (ENEF) a Skupina európskych regulačných orgánov pre jadrovú bezpečnosť (ENSREG), sa stále viac zintenzívňuje a podľa potreby sa prostredníctvom činností rámcového programu bude hľadať ďalšia synergia, pričom sa pripomína, že vývoj priemyselných výrobkov a služieb by mal financovať samotný priemysel.
      Pre rámcový program je s prihliadnutím na medzinárodný kontext charakteristická prevládajúca obava, pokiaľ ide o presadzovanie vysokej úrovne bezpečnosti. Program tiež bude ďalej podporovať iniciatívy s cieľom zabezpečiť, aby zariadenia, odborná príprava a možnosti odbornej prípravy v Európe boli aj naďalej primerané vzhľadom na súčasnú orientáciu vnútroštátnych programov a aby boli v najlepšom záujme Únie ako celku, najmä pokiaľ ide o jadrovú bezpečnosť a ochranu pred žiarením. Toto, viac ako čokoľvek iné, zabezpečí, aby sa zachovala príslušná kultúra bezpečnosti.

         Činnosti

      1.   Nakladanie s konečným rádioaktívnym odpadom
      Realizačne orientované výskumné činnosti zamerané na zostávajúce kľúčové aspekty ukladania vyhoreného paliva a rádioaktívneho odpadu s dlhým časom rozpadu do hlbinných geologických formácií, prípadne demonštrovania technológií a bezpečnostných opatrení a podpora vytvárania spoločného európskeho názoru na hlavné otázky týkajúce sa nakladania s odpadom od jeho vzniku po uloženie.
      2.   Reaktorové systémy
      Výskum zameraný na podporu bezpečnej prevádzky všetkých príslušných reaktorových systémov (vrátane zariadení jadrového palivového cyklu), ktoré sa používajú v Európe alebo typov reaktorov, ktoré by sa mohli v budúcnosti použiť, a to do rozsahu, ktorý je potrebný s cieľom zachovať širokú odbornosť v oblasti jadrovej bezpečnosti v Európe, pričom sa zameria výhradne na hľadiská bezpečnosti vrátane všetkých aspektov palivového cyklu, ako je rozpad a transmutácia. Sprievodné opatrenia s cieľom prispieť k diskusii o udržateľnom zložení energetických zdrojov v Európe.
      3.   Ochrana pred žiarením
      Výskum zameraný najmä na nebezpečenstvo nízkych dávok žiarenia, na využitie v medicíne a postup pri nehodách s cieľom vytvoriť vedecký základ pevného, vyváženého a spoločensky prijateľného systému ochrany, a to s prihliadnutím na prínosy využitia žiarenia v medicíne a priemysle.
      4.   Infraštruktúra
      Podpora využívania a trvalej dostupnosti kľúčových výskumných infraštruktúr a spolupráca medzi nimi v prvoradých tematických oblastiach uvedených v predchádzajúcom texte.
      5.   Ľudské zdroje a odborná príprava
      Podpora udržiavania a ďalšieho rozvoja vedeckej odbornosti a ľudskej kapacity s cieľom dlhodobo zabezpečiť dostupnosť primerane kvalifikovaných výskumných pracovníkov, inžinierov a zamestnancov v jadrovom sektore.
      II.   JADROVÉ ČINNOSTI SPOLOČNÉHO VÝSKUMNÉHO CENTRA (JRC)

         Cieľ

      Osobitný jadrový program JRC sa zameriava na plnenie záväzkov v oblasti výskumu a vývoja stanovených v zmluve s osobitným dôrazom na jadrovú bezpečnosť a ochranu pred žiarením a podporu Komisie i členských štátov v oblasti bezpečnostných opatrení a nešírenia jadrových zbraní, nakladania s odpadom, bezpečnosti jadrových zariadení a palivového cyklu, rádioaktivity v životnom prostredí a ochrany pred žiarením. JRC bude ďalej posilňovať svoju úlohu, ktorú zohráva ako európska referencia pre šírenie informácií, odbornú prípravu a vzdelávanie odborníkov a mladých vedcov, najmä v oblastiach jadrovej bezpečnosti a ochrany a ochrany pred žiarením.

         Odôvodnenie

      Je jednoznačne potrebné rozvíjať znalosti, zručnosti a schopnosti s cieľom zabezpečiť požadované najnovšie nezávislé a spoľahlivé odborné znalosti na podporu politík Únie v sfére bezpečnosti jadrových reaktorov a palivového cyklu, jadrových bezpečnostných opatrení a ochrany. Podpora politiky Únie na základe požiadaviek zákazníkov, ktorá sa zdôrazňuje v poslaní JRC, sa doplní o proaktívnu úlohou v rámci Európskeho výskumného priestoru pri uskutočňovaní výskumných činností vysokej kvality v bezprostrednom kontakte s priemyslom a inými subjektmi a pri budovaní sietí v súčinnosti s verejnými a súkromnými inštitúciami v členských štátoch.

         Činnosti

                  1.

                  Nakladanie s jadrovým odpadom a jeho vplyv na životné prostredie sa bude zameriavať na zníženie miery neistoty a na riešenie otvorených otázok pri nakladaní s odpadom s cieľom vyvíjať účinné riešenia nakladania s nebezpečným jadrovým odpadom v súlade s dvomi hlavnými možnosťami (priama likvidácia alebo rozloženie a transmutácia). Budú sa tiež vyvíjať činnosti na zlepšenie porozumenia a modelovanie fyzikálnych, chemických a základných vlastností aktinoidov a databáza veľmi presných jadrových referenčných údajov na účely uplatnenia v jadrovej energetike a na nejadrové účely (napríklad v medicíne). S cieľom rozšíriť úsilie v oblasti ochrany pred žiarením sa uskutoční ďalší vývoj environmentálnych modelov rozptylu rádioizotopov spolu s monitorovacími testami environmentálnej rádioaktivity na podporu harmonizácie vnútroštátneho procesu a systémov monitorovania.

                  2.

                  Jadrová bezpečnosť bude prispievať k vykonávaniu výskumu v oblasti bezpečnosti palivových cyklov a zameriavať sa pritom najmä na bezpečnosť súčasných reaktorov v Únii. Výskum sa bude zaoberať aj bezpečnosťou reaktorov v súvislosti s novými inovačnými projektmi, ochrannými a bezpečnostnými aspektmi inovačných palivových cyklov, predĺženým využívaním palív alebo novými typmi palív. Bude sledovať aj vývoj bezpečnostných požiadaviek a zdokonalených metód hodnotenia systémov reaktorov s významom pre jadrovú bezpečnosť v Európe. Okrem toho bude JRC koordinovať európsky príspevok k výskumno-vývojovej iniciatíve v rámci medzinárodného fóra Generácia IV, pričom bude pôsobiť ako integračný činiteľ a šíriť výskum v tejto oblasti. Navyše bude poskytovať vedecké expertízy v súvislosti s jadrovými incidentmi a nehodami.

                  3.

                  Jadrová ochrana bude naďalej podporovať plnenie záväzkov Spoločenstva, najmä vývoj metód na kontrolu zariadení palivového cyklu, vykonávania dodatočného protokolu vrátane environmentálneho odberu vzoriek a integrovaných ochranných opatrení, ako aj prevencie zneužitia jadrového a rádioaktívneho materiálu súvisiaceho s nezákonným obchodovaním s takýmto materiálom vrátane jadrovej súdnej analýzy.

         (1)  Ú. v. EÚ L 246, 21.9.2007, s. 34.

         (2)  Na akékoľvek výskumné činnosti v oblasti jadrovej bezpečnosti sa vzťahuje časť II – Jadrové činnosti spoločného výskumného centra (JRC).

      PRÍLOHA II

         SYSTÉMY FINANCOVANIA

      Spoločenstvo bude v súlade s pravidlami účasti stanovenými pre vykonávanie rámcového programu podporovať činnosti v oblasti výskumu a technického rozvoja vrátane demonštračných činností v jednotlivých programoch prostredníctvom rôznych systémov financovania. Tieto systémy sa využijú samostatne alebo kombinovane na financovanie rôznych kategórií činností realizovaných v kontexte rámcového programu.
      1.   SYSTÉMY FINANCOVANIA V OBLASTI ENERGIE JADROVEJ SYNTÉZY
      V oblasti energie jadrovej syntézy si zvláštna povaha takýchto činností vyžaduje osobitné opatrenia. Finančná podpora sa bude udeľovať na činnosti vykonávané na základe postupov ustanovených v:

                  1.1.

                  zmluvách o pridružení medzi Komisiou a členskými štátmi alebo plne pridruženými tretími krajinami, alebo medzi Komisiou a subjektmi z členských štátov alebo plne pridružených tretích krajín, ktoré ustanovujú realizáciu časti programu výskumu Spoločenstva v oblasti energie jadrovej syntézy v súlade s článkom 10 zmluvy;

                  1.2.

                  Európskej dohode o vývoji jadrovej syntézy, viacstrannej dohode uzavretej medzi Komisiou a organizáciami pôsobiacimi v členských štátoch a pridružených tretích krajinách alebo konajúcimi za ne, v ktorej sa okrem iného ustanovuje rámec ďalšieho výskumu technológie jadrovej syntézy v pridružených organizáciách a v oblasti priemyslu, využívania zariadení JET a príspevku Európy k medzinárodnej spolupráci;

                  1.3.

                  spoločnom európskom podniku pre projekt ITER na základe článkov 45 až 51 zmluvy;

                  1.4.

                  medzinárodných dohodách medzi Spoločenstvom a tretími krajinami, ktoré sa vzťahujú na činnosti v oblasti výskumu a vývoja energie jadrovej syntézy, najmä v dohode o projekte ITER a v dohode o širšom prístupe;

                  1.5.

                  akýchkoľvek iných viacstranných dohodách uzavretých medzi Spoločenstvom a pridruženými organizáciami, najmä v dohode o mobilite zamestnancov, ako aj

                  1.6.

                  na činnosti s rozdelením nákladov zamerané na podporu výskumu energie jadrovej syntézy, vykonávané so subjektmi v členských štátoch alebo v tretích krajinách pridružených k rámcovému programu, pri ktorých neexistuje zmluva o pridružení.

            Okrem uvedených činností sa môžu vykonávať akcie na podporu a rozvoj ľudských zdrojov, štipendijné pobyty, iniciatívy v oblasti integrovanej infraštruktúry a osobitné podporné akcie najmä s cieľom koordinovať výskum energie jadrovej syntézy, vykonávať štúdie na podporu týchto činností a podporovať vydávanie publikácií, výmenu informácií a odbornú prípravu v záujme zlepšenia prenosu technológií.
      2.   SYSTÉMY FINANCOVANIA V OSTATNÝCH OBLASTIACH
      Činnosti rámcového programu v iných oblastiach ako energia jadrovej syntézy sa budú financovať prostredníctvom rôznych systémov financovania. Tieto systémy financovania sa využijú samostatne alebo kombinovane na financovanie rôznych kategórií činností realizovaných v kontexte rámcového programu.
      V rozhodnutiach týkajúcich sa osobitných programov, pracovných programov a výziev na predloženie návrhov sa podľa potreby uvádzajú tieto údaje:

                  —

                  typy systémov financovania použité na financovanie rôznych kategórií akcií,

                  —

                  kategórie účastníkov, ktoré ich môžu využívať (napríklad výskumné organizácie, univerzity, priemysel, verejné orgány),

                  —

                  druhy činností (výskum, vývoj, demonštračné činnosti, odborná príprava, šírenie a prenos znalostí a iné súvisiace činnosti), ktoré možno financovať.

            V prípade, že je možné použiť viacero systémov financovania, možno v pracovnom programe uviesť konkrétny systém financovania, ktorý sa má použiť pri téme, pre ktorú sa majú predkladať návrhy.
      Programy financovania:

                  a)

                  na podporu akcií uskutočňovaných najmä na základe výziev na predloženie návrhov:

                              1.

                              Projekty spolupráce
                              Podpora výskumných projektov uskutočňovaných konzorciami s účastníkmi z rôznych krajín s cieľom získať nové poznatky, vyvíjať nové technológie, výrobky alebo vytvárať spoločné zdroje v oblasti výskumu. Úroveň, rozsah a vnútorná organizácia projektov sa môže v rámci jednotlivých oblastí a tém líšiť. Projekty môžu mať malý alebo stredný rozsah so zameraním na výskumné akcie, prípadne môže ísť aj o rozsahom veľké integračné projekty, ktoré na dosiahnutie stanoveného cieľa potrebujú významný objem finančných prostriedkov. Pracovné programy projektov budú obsahovať podporu vzdelávania a profesionálneho rastu výskumných pracovníkov.

                              2.

                              Siete znamenitých
                              Podpora spoločných výskumných programov vykonávaných viacerými výskumnými organizáciami, ktoré v danej oblasti spájajú svoje činnosti a ktoré v rámci dlhodobejšej spolupráce uskutočňujú výskumné tímy. Vykonávanie týchto spoločných výskumných programov si vyžaduje formálny záväzok takýchto organizácií. Pracovné programy projektov budú obsahovať podporu vzdelávania a profesionálneho rastu výskumných pracovníkov.

                              3.

                              Koordinačné a podporné akcie
                              Podpora činností, ktoré slúžia na koordináciu alebo podporu výskumu (vytváranie sietí, výmeny, nadnárodný prístup k výskumným infraštruktúram, štúdie, konferencie, príspevky počas budovania novej infraštruktúry atď.) alebo podpora rozvoja ľudských zdrojov (napr. vytváranie sietí a plánov odbornej prípravy). Tieto akcie možno vykonávať aj inými spôsobmi, ako sú výzvy na predloženie návrhov;

                  b)

                  na podporu akcií vykonávaných na základe rozhodnutí Rady vychádzajúcich z návrhov Komisie Spoločenstvo poskytne iniciatívam so širokým záberom, ktoré sú financované z viacerých zdrojov, takúto finančnú podporu:

                              —

                              finančný príspevok na vykonávanie spoločných podnikov na základe postupov a ustanovení uvedených v článkoch 45 až 51 zmluvy,

                              —

                              finančný príspevok na rozvoj nových infraštruktúr európskeho záujmu.

            Spoločenstvo bude uplatňovať systémy financovania v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (Euratom) č. 139/2012 z 19. decembra 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá účasti podnikov, výskumných centier a univerzít na nepriamych akciách rámcového programu Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a pre šírenie výsledkov výskumu (2012 – 2013) (1), pokiaľ ide o pravidlá účasti podnikov, výskumných centier a univerzít, príslušnými nástrojmi štátnej pomoci, najmä rámcom pre štátnu pomoc na výskum a vývoj, ako aj v súlade s medzinárodnými pravidlami v tejto oblasti. V súlade s týmto medzinárodným rámcom bude potrebné rozsah a formu finančnej účasti zvažovať jednotlivo pre konkrétne prípady, najmä ak je k dispozícii financovanie z iných zdrojov verejného sektora vrátane iných zdrojov financovania Únie, ako napríklad Európskej investičnej banky.
      Pre účastníkov nepriamej akcie uskutočňovanej v regióne, ktorý zaostáva v rozvoji (konvergenčné regióny, ako sa vymedzujú v článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (2), vrátane regiónov oprávnených na financovanie zo štrukturálnych fondov v rámci cieľa Konvergencia a regiónov oprávnených na financovanie z Kohézneho fondu a najvzdialenejších regiónov), sa podľa možnosti a v prípade oprávnenosti uvoľní doplnkové financovanie zo štrukturálnych fondov.
      3.   PRIAME AKCIE – SPOLOČNÉ VÝSKUMNÉ CENTRUM
      Spoločenstvo bude prostredníctvom JRC vykonávať činnosti označované ako priame akcie v súlade s rozhodnutím Rady 2012/95/Euratom z 19. decembra 2011 týkajúcim sa osobitného programu, ktorý sa má vykonávať prostredníctvom priamych akcií Spoločného výskumného centra realizujúcich rámcový program Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2012 až 2013) (3).

         (1)  Pozri stranu 1 tohto úradného vestníka.

         (2)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

         (3)  Pozri stranu 40 tohto úradného vestníka.


title: Rozhodnutie Rady 2007/423/SZBP z  18. júna 2007 , ktorým sa vykonáva spoločná pozícia 2004/293/SZBP, ktorou sa obnovujú opatrenia na podporu účinného vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY)

text:
               19.6.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 157/23

      ROZHODNUTIE RADY 2007/423/SZBP
   z 18. júna 2007,
   ktorým sa vykonáva spoločná pozícia 2004/293/SZBP, ktorou sa obnovujú opatrenia na podporu účinného vykonávania mandátu Medzinárodného trestného tribunálu pre bývalú Juhosláviu (ICTY)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na spoločnú pozíciu Rady 2004/293/SZBP (1), a najmä na jej článok 2 v spojení s článkom 23 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii,
   keďže:

               (1)

               Rada spoločnou pozíciou 2004/293/SZBP prijala opatrenie na zabránenie vstupu na územie členských štátov alebo tranzitu cez ne pre jedincov zapojených do činností pomáhajúcich osobám na úteku vyhnúť sa spravodlivosti za zločiny, z ktorých ich obvinil Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu (ICTY), alebo ktorí iným konaním môžu brániť účinnému napĺňaniu mandátu ICTY.

               (2)

               Po presune Ante Gotovinu do vyšetrovacej väzby ICTY by sa zo zoznamu mali vypustiť isté osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 2 spoločnej pozície a ktoré sú spojené s pánom Gotovinom. Je tiež potrebné aktualizovať zoznam ostávajúcich osôb.

               (3)

               Na zoznam je tiež potrebné pridať iné osoby zapojené do činností pomáhajúcich osobám na úteku vyhnúť sa spravodlivosti za zločiny, z ktorých ich obvinil Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu (ICTY), alebo ktoré iným konaním môžu brániť účinnému napĺňaniu mandátu ICTY.

               (4)

               Zodpovedajúcim spôsobom by sa mal zmeniť zoznam uvedený v prílohe k spoločnej pozícii 2004/293/SZBP,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Zoznam osôb uvedených v prílohe k spoločnej pozícii 2004/293/SZBP sa nahrádza zoznamom, ktorý je uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Luxemburgu 18. júna 2007

            Za Radu

            predseda

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  Ú. v. EÚ L 94, 31.3.2004, s. 65. Spoločná pozícia naposledy zmenená a doplnená spoločnou pozíciou 2007/150/SZBP (Ú. v. EÚ L 66, 6.3.2007, s. 21).

      PRÍLOHA

                  1.

                  BILBIJA, Milorad
                  Syn Svetka BILBIJU
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 13.8.1956, Sanski Most, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 3715730
                  Číslo preukazu totožnosti: 03GCD9986
                  Rodné číslo: 1308956163305
                  Prezývky:
                  Adresa: Brace Pantica 7, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  2.

                  BJELICA, Milovan
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 19.10.1958, Rogatica, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 0000148, vydaný 26.7.1998 v Srbskom Sarajeve (zrušený)
                  Číslo preukazu totožnosti: 03ETA0150
                  Rodné číslo: 1910958130007
                  Prezývky: Cicko
                  Adresa: Firma CENTREK v Pale, Bosna a Hercegovina

                  3.

                  DJORDJEVIC, Jelena (vydatá: GLUSICA Jelena)
                  Dcéra: Vlastimira a Sojky DJORDJEVIC
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 7.2.1977, Zajecar, Srbsko
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Prezývky:
                  Adresa: Beogradskog Bataljona č. 39, Belehrad, Srbsko
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: dcéra Vlastimira DJORDJEVICA

                  4.

                  DJORDJEVIC, Sojka
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 29.9.1949, obec Knjazevac, Srbsko
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Prezývky:
                  Adresa: Beogradskog Bataljona č. 39, Belehrad, Srbsko
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: manželka Vlastimira DJORDJEVICA

                  5.

                  EĆIM, Ljuban
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 6.1.1964, Sviljanac, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 0144290 vydaný 21.11.1998 v Banje Luke (zrušený)
                  Číslo preukazu totožnosti: 03GCE3530
                  Rodné číslo: 0601964100083
                  Prezývky:
                  Adresa: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  6.

                  HADZIC, Goranka
                  Dcéra: Branka a Mileny HADZIC
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 18.6.1962, obec Vinkovci, Chorvátsko
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti: 1806962308218 (JMBG), číslo preukazu totožnosti: 569934/03
                  Prezývky:
                  Adresa: Aranj Janosa č. 9, Novi Sad, Srbsko
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: sestra Gorana HADZICA

                  7.

                  HADZIC, Ivana
                  Dcéra: Gorana a Zivky HADZIC
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 25.2.1983, Vukovar, Chorvátsko
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Prezývky:
                  Adresa: Aranj Janosa č. 9, Novi Sad, Srbsko
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: dcéra Gorana HADZICA

                  8.

                  HADZIC, Srecko
                  Syn: Gorana a Zivky HADZIC
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 8.10.1987, Vukovar, Chorvátsko
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Prezývky:
                  Adresa: Aranj Janosa č. 9, Novi Sad, Srbsko
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: syn Gorana HADZICA

                  9.

                  HADZIC, Zivka
                  Dcéra: Branislava NUDICA
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 9.6.1957, Vinkovica, Chorvátsko
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Prezývky:
                  Adresa: Aranj Janosa č. 9, Novi Sad, Srbsko
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: manželka Gorana HADZICA

                  10.

                  JOVICIC, Predrag
                  Syn Desmira JOVICICA
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 1.3.1963, Pale, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 4363551
                  Číslo preukazu totožnosti: 03DYA0852
                  Rodné číslo: 0103963173133
                  Prezývky:
                  Adresa: Milana Simovica 23, Pale, Bosna a Hercegovina

                  11.

                  KARADŽIĆ, Aleksandar
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 0036395 (platnosť skončila 12.10.1998)
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo:
                  Prezývky: Sasa
                  Adresa:

                  12.

                  KARADŽIĆ, Ljiljana (rodné priezvisko: ZELEN)
                  Dcéra Voja a Anky
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo:
                  Prezývky:
                  Adresa:

                  13.

                  KARADŽIĆ, Luka
                  Syn: Vuka a Jovanky KARADŽIĆ
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 31.7.1951, obec Savnik, Čierna Hora
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Prezývky:
                  Adresa: Dubrovacka č. 14, Belehrad, Srbsko a Janka Vukotica č. 24, Rastoci, obec Niksic, Čierna Hora
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: brat Radovana KARADŽIĆA

                  14.

                  KARADŽIĆ-JOVICEVIC, Sonja
                  Dcéra: Radovana KARADŽIĆA a Ljiljany ZELEN-KARADŽIĆ
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 22.5.1967, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti: 2205967175003 (JMBG). Číslo preukazu totožnosti: 04DYB0041
                  Prezývky: Seki
                  Adresa: Dobroslava Jevdjevica č. 9, Pale, Bosna a Hercegovina
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: dcéra Radovana KARAŽIĆA

                  15.

                  KESEROVIĆ, Dragomir
                  Syn Slavka
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 8.6.1957, Piskavica/Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 4191306
                  Číslo preukazu totožnosti: 04GCH5156
                  Rodné číslo: 0806957100028
                  Prezývky:
                  Adresa:

                  16.

                  KIJAC, Dragan
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 6.10.1955, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo:
                  Prezývky:
                  Adresa:

                  17.

                  KOJIĆ, Radomir
                  Syn Milanka a Zlatany
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 23.11.1950, Bijela Voda, oblasť Sokolac, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 4742002 vydaný v roku 2002 v Sarajeve (platný do roku 2007).
                  Číslo preukazu totožnosti: 03DYA1935. Vydaný 7.7.2003 v Sarajeve
                  Rodné číslo: 2311950173133
                  Prezývky: Mineur alebo Ratko
                  Adresa: 115 Trifka Grabeza, Pale alebo hotel KRISTAL, Jahorina, Bosna a Hercegovina

                  18.

                  KOVAČ, Tomislav
                  Syn Vasa
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 4.12.1959, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo: 0412959171315
                  Prezývky: Tomo
                  Adresa: Bijela, Čierna Hora a Pale, Bosna a Hercegovina

                  19.

                  KUJUNDŽIĆ, Predrag
                  Syn Vasiliju
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti: 03GFB1318
                  Rodné číslo: 3001961120044
                  Prezývky: Predo
                  Adresa: Doboj, Bosna a Hercegovina

                  20.

                  LUKOVIĆ, Milorad Ulemek
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 15.5.1968, Belehrad, Srbsko
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo:
                  Prezývky: Legija (sfalšovaný preukaz totožnosti na meno IVANIĆ, Željko)
                  Adresa: väznený (Obvodná väznica v Belehrade, Bacvanska 14, Belehrad)

                  21.

                  MALIS, Milomir
                  Syn Dejana Malisa
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 3.8.1966, Bjelice
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo: 0308966131572
                  Prezývky:
                  Adresa: Vojvode Putnika, Foca, Bosna a Hercegovina

                  22.

                  MANDIĆ, Momcilo
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 1.5.1954, Kalinovik, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 0121391 vydaný 12.5.1999 v Srbskom Sarajeve, Bosna a Hercegovina (zrušený)
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo: 0105954171511
                  Prezývky: Momo
                  Adresa: väznený

                  23.

                  MARIC, Milorad
                  Syn Vinka Marica
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 9.9.1957, Visoko, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 4587936
                  Číslo preukazu totožnosti: 04GKB5268
                  Rodné číslo: 0909957171778
                  Prezývky:
                  Adresa: Vuka Karadžića 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

                  24.

                  MIĆEVIĆ, Jelenko
                  Dcéra Luka a Desanky, rodné priezvisko: Simić
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 8.8.1947, Borci blízko Konjica, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 4166874
                  Číslo preukazu totožnosti: 03BIA3452
                  Rodné číslo: 0808947710266
                  Prezývky: Filaret
                  Adresa: kláštor Milesevo, Srbsko

                  25.

                  MLADIC, Biljana (rodné priezvisko STOJCEVSKA)
                  Dcéra: Strahila STOJCEVSKEHO a Svetlinky STOJCEVSKEJ
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 30.5.1972, Skopje, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti: 3005972455086 (JMBG)
                  Prezývky:
                  Adresa: zaregistrovaná na Blagoja Parovica 117a, Belehrad, zdržuje sa na Vidikovacki venac 83, Belehrad, Srbsko
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: nevesta Ratka MLADICA

                  26.

                  MLADIC, Darko
                  Syn: Ratka and Bosiljky MLADIC
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 19.8.1969, Skopje, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko
                  Číslo cestovného pasu: SCG pas č. # 003220335, vydaný 26.2.2002
                  Číslo preukazu totožnosti: 1908969450106 (JMBG); osobný preukaz totožnosti B112059, vydaný 8.4.1994 SUP Belehrad
                  Prezývky:
                  Adresa: Vidikovacki venac 83, Belehrad, Srbsko
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: syn Ratka MLADICA

                  27.

                  NINKOVIĆ, Milan
                  Syn Sima
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 15.6.1943, Doboj, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 3944452
                  Číslo preukazu totožnosti: 04GFE3783
                  Rodné číslo: 1506943120018
                  Prezývky:
                  Adresa:

                  28.

                  OSTOJIĆ, Velibor
                  Syn Joza
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 8.8.1945, Celebici, Foca, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo:
                  Prezývky:
                  Adresa:

                  29.

                  OSTOJIC, Zoran
                  Syn Mica OSTOJICA
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 29.3.1961, Sarajevo, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti: 04BSF6085
                  Rodné číslo: 2903961172656
                  Prezývky:
                  Adresa: Malta 25, Sarajevo, Bosna a Hercegovina

                  30.

                  PAVLOVIC, Petko
                  Syn Milovana PAVLOVICA
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 6.6.1957, Ratkovici, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 4588517
                  Číslo preukazu totožnosti: 03GKA9274
                  Rodné číslo: 0606957183137
                  Prezývky:
                  Adresa: Vuka Karadjica 148, Zvornik, Bosna a Hercegovina

                  31.

                  PETROVIC, Tamara (meno za slobodna: DJORDJEVIC)
                  Dcéra: Vlastimira a Sojky DJORDJEVIC
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 3.10.1971, Zajecar, Srbsko
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Prezývky:
                  Adresa: Beogradskog Bataljona č. 39, Belehrad, Srbsko
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: dcéra Vlastimira DJORDJEVICA

                  32.

                  POPOVIC, Cedomir
                  Syn Radomira POPOVICA
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 24.3.1950, Petrovici
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti: 04FAA3580
                  Rodné číslo: 2403950151018
                  Prezývky:
                  Adresa: Crnogorska 36, Bileca, Bosna a Hercegovina

                  33.

                  PUHALO, Branislav
                  Syn Djura
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 30.8.1963, Foca, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo: 3008963171929
                  Prezývky:
                  Adresa:

                  34.

                  RADOVIC, Nade
                  Syn Milorada RADOVICA
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 26.1.1951, Foca, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: staré 0123256 (zrušené)
                  Číslo preukazu totožnosti: 03GJA2918
                  Rodné číslo: 2601951131548
                  Prezývky:
                  Adresa: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje, Bosna a Hercegovina

                  35.

                  RATIĆ, Branko
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 26.11.1957, Mihaljevci Slavonska Pozega, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 0442022 vydaný 17.9.1999 v Banje Luke
                  Číslo preukazu totožnosti: 03GCA8959
                  Rodné číslo: 2611957173132
                  Prezývky:
                  Adresa: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  36.

                  ROGULJIĆ, Slavko
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 15.5.1952, Srpska Crnja Hetin, Srbsko
                  Číslo cestovného pasu: platný pas č. 3747158, vydaný 12.4.2002 v Banje Luke. Platný do: 12.4.2007. Neplatný pas č. 0020222, vydaný 25.8.1988 v Banje Luke. Platný do: 25.8.2003
                  Číslo preukazu totožnosti: 04EFA1053
                  Rodné číslo: 1505952103022
                  Prezývky:
                  Adresa: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosna a Hercegovina

                  37.

                  SAROVIC, Mirko
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 16.9.1956, Rusanovici-Rogatica, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 4363471 vydaný v Istocno Sarajevo, platný do 8.10.2008
                  Číslo preukazu totožnosti: 04PEA4585
                  Rodné číslo: 1609956172657
                  Prezývky:
                  Adresa: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo, Bosna a Hercegovina

                  38.

                  SKOCAJIC, Mrksa
                  Syn Dejana SKOCAJICA
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 5.8.1953, Blagaj, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: 3681597
                  Číslo preukazu totožnosti: 04GDB9950
                  Rodné číslo: 0508953150038
                  Prezývky:
                  Adresa: Trebinjskih Brigade, Trebinje, Bosna a Hercegovina

                  39.

                  VRAČAR, Milenko
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 15.5.1956, Nisavici, Prijedor, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: platný pas č. 3865548, vydaný 29.8.2002 v Banje Luke. Platný do: 29.8.2007. Neplatné pasy č. 0280280, vydaný 4.12.1999 v Banje Luke (platný do 4.12.2004) a 0062130, vydaný 16.9.1998 v Banje Luke, Bosna a Hercegovina
                  Číslo preukazu totožnosti: 03GCE6934
                  Rodné číslo: 1505956160012
                  Prezývky:
                  Adresa: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosna a Hercegovina

                  40.

                  ZOGOVIĆ, Milan
                  Syn Jovana
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 7.10.1939, Dobruša
                  Číslo cestovného pasu:
                  Číslo preukazu totožnosti:
                  Rodné číslo:
                  Prezývky:
                  Adresa:

                  41.

                  ZUPLJANIN, Divna (meno za slobodna: STOISAVLJEVIC)
                  Dcéra: Dobrisava and Zorky STOISAVLJEVIC
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 15.11.1956, Maslovare, obec Kotor Varos, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: pas Bosny a Hercegoviny č. 0256552 vydaný 26.4.1999
                  Číslo preukazu totožnosti: 04GCM2618 vydaný 5.11.2004 a číslo vodičského preukazu 05GCF8710 vydaný 3.1.2005
                  Prezývky:
                  Adresa: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: manželka Stojana ZUPLJANINA

                  42.

                  ZUPLJANIN, Mladen
                  Syn: Stojan and Divna ZUPLJANIN
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 21.7.1980, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: pas Bosny a Hercegovina č. 4009608 zo 7.2.2003
                  Číslo preukazu totožnosti: ID 04GCG6605, vodičský preukaz 04GCC6937 z 8.3.2004
                  Prezývky:
                  Adresa: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: syn Stojana ZUPLJANINA

                  43.

                  ZUPLJANIN, Pavle
                  Syn: Stojan and Divna ZUPLJANIN
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 18.7.1984, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: pas Bosny a Hercegoviny č. 5049445 z 26.4.2006
                  Číslo preukazu totožnosti: ID 04GCG6605 z 10.6.2003, vodičský preukaz 04GCC6937 z 30.11.2004
                  Prezývky:
                  Adresa: Stevana Markovica 3, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: syn Stojana ZUPLJANINA

                  44.

                  ZUPLJANIN, Slobodan
                  Syn: Stojan a Divna ZUPLJANIN
                  Dátum narodenia/Miesto narodenia: 17.11.1957, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Číslo cestovného pasu: pas Bosny a Hercegoviny č. 0023955 vydaný 24.8.1998
                  Číslo preukazu totožnosti: ID 04GCL4072, vodičský preukaz 04GCE8351 z 18.9.2004
                  Prezývky: Bebac
                  Adresa: Vojvode Momica 9a, Banja Luka, Bosna a Hercegovina
                  Vzťah k osobe obvinenej z vojnových zločinov: bratranec Stojana ZUPLJANINA


title: 2014/640/EÚ: Rozhodnutie Rady z  23. septembra 2013 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore pre kultúrnu spoluprácu zriadenom Protokolom o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Výboru pre kultúrnu spoluprácu

text:
               3.9.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 263/23

         ROZHODNUTIE RADY
   z 23. septembra 2013
   o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore pre kultúrnu spoluprácu zriadenom Protokolom o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Výboru pre kultúrnu spoluprácu

      (2014/640/EÚ)

   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 167 ods. 3 v spojení s článkom 218 ods. 9,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada poverila 23. apríla 2007 Komisiu, aby v mene Európskej únie a jej členských štátov rokovala o dohode o voľnom obchode s Kórejskou republikou.

               (2)

               Tieto rokovania boli uzavreté a Dohoda o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (1) (ďalej len „dohoda“) bola podpísaná 6. októbra 2010. Dohoda obsahuje Protokol o kultúrnej spolupráci (ďalej len „protokol“), ktorý podľa jeho článku 1 stanovuje rámec, v ktorom strany spolupracujú na uľahčení výmen týkajúcich sa kultúrnych aktivít, tovarov a služieb okrem iného aj v audiovizuálnom odvetví.

               (3)

               Podľa článku 15.10 ods. 5 dohody sa dohoda čiastočne predbežne vykonáva rozhodnutím Rady 2011/265/EÚ (2) (ďalej len „rozhodnutie“) od 1. júla 2011 s výhradou jej neskoršieho uzavretia.

               (4)

               Podľa článku 3 rozhodnutia sa článok 4 ods. 3, článok 5 ods. 2, článok 6 ods. 1, 2, 4 a 5, ako aj články 8, 9 a 10 protokolu predbežne nevykonávajú.

               (5)

               V súlade s článkom 4 ods. 1 rozhodnutia má Komisia písomne oznámiť Kórei úmysel Únie nepredĺžiť obdobie nároku týkajúceho sa audiovizuálnej koprodukcie podľa článku 5 protokolu v nadväznosti na postup stanovený v článku 5 ods. 8 uvedeného protokolu, pokiaľ Rada na návrh Komisie štyri mesiace pred koncom tohto obdobia nevyjadrí súhlas s jeho predĺžením. Ak Rada súhlasí s predĺžením nároku, má sa táto oznamovacia povinnosť opäť uplatniť na konci predĺženého obdobia nároku. Na špecifické účely rozhodovania o predĺžení obdobia nároku sa má Rada uznášať jednomyseľne.

               (6)

               V článku 3 protokolu sa stanovuje zriadenie Výboru pre kultúrnu spoluprácu, ktorý má okrem iného za úlohu dohliadať na vykonávanie protokolu.

               (7)

               Podľa článku 6 rozhodnutia majú byť zástupcami Únie vo Výbore pre kultúrnu spoluprácu vyšší úradníci z Komisie a členských štátov, ktorí majú odborné znalosti a skúsenosti v oblasti kultúrnych záležitostí a postupov a ktorí majú v súlade so zmluvou vyjadrovať pozíciu Únie.

               (8)

               Rozhodnutiami výboru by sa nemali udelovať práva či ukladať povinnosti, ktorých sa možno priamo dovolávať pred súdmi Únie alebo členských štátov.

               (9)

               Do raného štádia prípravy pozície, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore pre kultúrnu spoluprácu, by sa mali zapájať prípravné orgány Rady so zodpovednosťou za kultúrnu a audiovizuálnu oblasť.

               (10)

               Týmto rozhodnutím by nemali byť dotknuté príslušné právomoci Únie a členských štátov.

               (11)

               Únia by mala určiť pozíciu, ktorá sa má zaujať vo Výbore pre kultúrnu spoluprácu, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Výboru pre kultúrnu spoluprácu,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore pre kultúrnu spoluprácu zriadenom Protokolom o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Výboru pre kultúrnu spoluprácu, sa zakladá na návrhu rozhodnutia Výboru pre kultúrnu spoluprácu pripojenom k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 23. septembra 2013

            Za Radu

            predseda

         V. JUKNA

      (1)  Ú. v. EÚ L 127, 14.5.2011, s. 6.

      (2)  Rozhodnutie Rady 2011/265/EÚ zo 16. septembra 2010 o podpísaní v mene Európskej únie a o predbežnom vykonávaní Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (Ú. v. EÚ L 127, 14.5.2011, s. 1).

      NÁVRH
      ROZHODNUTIE VÝBORU PRE KULTÚRNU SPOLUPRÁCU EÚ – KÓREA č. …
      z
      o prijatí rokovacieho poriadku Výboru pre kultúrnu spoluprácu
      VÝBOR PRE KULTÚRNU SPOLUPRÁCU,
      so zreteľom na Protokol o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej, podpísanej 6. októbra 2010 v Bruseli, a najmä na jeho článok 3,
      keďže:

                  (1)

                  V článku 3 Protokolu o kultúrnej spolupráci (ďalej len „protokol“) sa stanovuje zriadenie Výboru pre kultúrnu spoluprácu (ďalej len „výbor“).

                  (2)

                  Výbor by mal v súlade s článkom 3 ods. 3 protokolu vykonávať všetky úlohy Výboru pre obchod súvisiace s protokolom.

                  (3)

                  Výbor by mal prijať vlastný rokovací poriadok,

            PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
      Článok 1
      Stanovuje sa rokovací poriadok výboru, ako sa uvádza v prílohe.
      Článok 2
      Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť …

         V … …

               Za Výbor pre kultúrnu spoluprácu

               prvý tajomník

               Ministerstvo kultúry, športu a cestovného ruchu Kórejskej republiky

            …

               [Vyplní kórejská strana]

               generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva pre vzdelávanie a kultúru

               Európska komisia

            …

      PRÍLOHA
      ROKOVACÍ PORIADOK VÝBORU PRE KULTÚRNU SPOLUPRÁCU
      Článok 1
      Zloženie a predsedníctvo
      1.   Výbor pre kultúrnu spoluprácu (ďalej len „výbor“) stanovený v článku 3 ods. 1 Protokolu o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“) vykonáva všetky funkcie Výboru pre obchod, pokiaľ ide o uvedený protokol, v súlade s článkom 3 ods. 3 protokolu a dohliada na vykonávanie protokolu.
      2.   Výbor sa skladá zo zástupcov Komisie a členských štátov, ktoré v otázkach spadajúcich do ich právomoci môže zastupovať predsedníctvo Rady Európskej únie, na jednej strane a zástupcov Kórey na strane druhej. Ako sa stanovuje v článku 3 ods. 1 protokolu, títo zástupcovia sú vyšší úradníci verejnej správy každej strany, ktorí majú odborné znalosti a skúsenosti týkajúce sa kultúrnych záležitostí a postupov.
      3.   Výboru spolupredsedá generálny riaditeľ kancelárie pre programový obsah kórejského ministerstva kultúry, športu a cestovného ruchu a riaditeľ pre kultúru a médiá Generálneho riaditeľstva pre vzdelávanie a kultúru Európskej komisie. Každý podpredseda sa môže nechať zastúpiť príslušnou poverenou osobou.
      Článok 2
      Zastupovanie
      1.   Strana oznámi druhej strane zoznam svojich členov vo výbore. Tento zoznam spravuje sekretariát výboru.
      2.   Člen, ktorý chce byť zastúpený náhradníkom, oznámi predsedom výboru meno svojho náhradníka pred zasadnutím, na ktorom má byť zastupovaný. Náhradník člena výboru vykonáva všetky práva tohto člena.
      Článok 3
      Zasadnutia
      1.   Výbor zasadá najmenej raz za rok a vždy, keď o to požiada ktorákoľvek strana. Zasadnutia sa konajú striedavo v Bruseli alebo v Soule, ak sa strany nedohodnú inak. Ak obe strany súhlasia, zasadnutia výboru sa môžu konať prostredníctvom videokonferencie alebo telekonferencie.
      2.   Každé zasadnutie výboru zvolá sekretariát výboru na deň a miesto, na ktorých sa obe strany dohodli. Sekretariát výboru vydá členom výboru oznámenie o zvolaní zasadnutia najneskôr tri mesiace pred začiatkom zasadnutia, ak sa strany nedohodnú inak.
      Článok 4
      Delegácia
      Členov výboru môžu sprevádzať úradníci. Pred každým zasadnutím sa predsedom výboru oznámi plánované zloženie delegácií, ktoré sa zúčastnia na zasadnutí.
      Článok 5
      Pozorovatelia a odborníci
      Predsedovia výboru môžu pozvať pozorovateľov a odborníkov, aby sa zúčastnili na zasadnutiach výboru, a tona báze ad hoc.
      Článok 6
      Sekretariát
      Domáce kontaktné miesta uvedené v článku 3 ods. 4 protokoluvykonávajú spoločne funkciu sekretariátu výboru.
      Článok 7
      Dokumenty
      Ak rokovania výboru vychádzajú z písomných podkladových dokumentov, sekretariát výboru tieto dokumenty očísluje a rozošle ako dokumenty výboru.
      Článok 8
      Korešpondencia
      1.   Korešpondencia určená predsedom výboru sa zasiela sekretariátu výboru, ktorý ju rozpošle členom výboru.
      2.   Korešpondenciu od predsedov výboru odosiela jej príjemcom sekretariát výboru, ktorý ju očísluje a v prípade potreby rozpošle ďalším členom výboru.
      Článok 9
      Program zasadnutí
      1.   Predbežný program každého zasadnutia vypracuje sekretariát výboru. Tento program zasiela spolu s príslušnými dokumentmi najneskôr dva mesiacepred začiatkom zasadnutia členom výboru, ako aj jeho predsedom.
      2.   Výbor schvaľuje program na začiatku každého zasadnutia. Ak s tým strany súhlasia, môžu sa do programu zaradiť aj body, ktoré nie sú uvedené v predbežnom programe.
      3.   Predsedovia výboru môžu po dohode skrátiť lehotu stanovenú v odseku 1 s cieľom zohľadniť požiadavky konkrétneho prípadu.
      Článok 10
      Zápisnica
      1.   Návrh zápisnice z každého zasadnutia vypracuje sekretariát výboru zvyčajne do 21 dní od ukončenia zasadnutia.
      2.   V zápisnici sa spravidla zhrnie každý bod programu a v prípade potreby sa v nej uvedú:

                  a)

                  dokumenty predložené výboru;

                  b)

                  všetky vyhlásenia, ktoré sa na požiadanie členov výboru majú zapísať, a

                  c)

                  prijaté rozhodnutia, vydané odporúčania, dohodnuté vyhlásenia a závery prijaté v súvislosti s jednotlivými bodmi.

            3.   Zápisnica obsahuje aj zoznam všetkých účastníkov, ktorí sa zúčastnili na zasadnutí.
      4.   Zápisnicu schvália písomne obe strany do 28 dní odo dňa doručenia návrhu zápisnice alebo v akejkoľvek inej lehote, na ktorej sa strany dohodnú. Po schválení zápisnice sekretariát výboru podpíše jej dve vyhotovenia a každá strana dostane jeden originál týchto autentických dokumentov. Kópie podpísanej zápisnice sa zašlú členom výboru.
      Článok 11
      Rozhodnutia a odporúčania
      1.   Na účely dosiahnutia cieľov protokolu môže byť výbor oprávnený prijímať rozhodnutia alebo odporúčania vo vzťahu k akýmkoľvek otázkam stanoveným v protokole.
      2.   Výbor prijíma rozhodnutia a odporúčania na základe dohody medzi oboma stranami. Uvedené akty sa označujú ako „rozhodnutie“ alebo „odporúčanie“.
      3.   Ak sa na tom strany dohodnú, môže výbor v období medzi zasadnutiami prijímať rozhodnutia alebo odporúčania písomným postupom. Písomný postup spočíva vo výmene nót medzi predsedami výboru. Sekretariát výboru zašle rozhodnutia alebo odporúčania, ktoré podliehajú písomnému postupu, členom výboru najneskôr dva mesiace pred dátumom ich prijatia. Sekretariát výboru potvrdí dokončenie písomného postupu a informuje o tom členov výboru.
      4.   Sekretariát výboru pridelí každému rozhodnutiu alebo odporúčaniu poradové číslo, vyznačí dátum prijatia a pripojí opis predmetu daného aktu a rozošle ho členom výboru. V každom rozhodnutí sa stanoví dátum nadobudnutia jeho účinnosti.
      5.   Rozhodnutia a odporúčania prijaté výborom sa potvrdia prostredníctvom dvoch autentických vyhotovení, ktoré podpíšu predsedovia výboru.
      Article 12
      Verejnosť zasadnutí a dôvernosť
      1.   Ak nebolo rozhodnuté inak, zasadnutia výboru nie sú verejné.
      2.   Ak strana predloží výboru informácie, ktoré považuje podľa svojich právnych a správnych predpisov za dôverné, druhá strana zaobchádza s takými informáciami ako s dôvernými.
      3.   Každá strana sa môže rozhodnúť uverejniť rozhodnutia a odporúčania výboru vo svojej príslušnej úradnej tlači.
      Článok 13
      Výdavky
      1.   Každá strana znáša svoje výdavky, ktoré jej vzniknú v dôsledku účasti na zasadnutiach výboru, pokiaľ ide tak o výdavky na zamestnancov, cestovné výdavky a diéty, ako aj o poštovné a telekomunikačné výdavky.
      2.   Výdavky v súvislosti s organizáciou zasadnutí a rozmnožovaním dokumentov znáša hostiteľská strana zasadnutia.


title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1366 z 10. augusta 2016, ktorým sa potvrdzuje účasť Estónska na posilnenej spolupráci v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku

text:
               11.8.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 216/23

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/1366
   z 10. augusta 2016,
   ktorým sa potvrdzuje účasť Estónska na posilnenej spolupráci v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 328 ods. 1 a článok 331 ods. 1,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2010/405/EÚ z 12. júla 2010, ktorým sa povoľuje posilnená spolupráca v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku (1),
   so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 1259/2010 z 20. decembra 2010, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku (2),
   so zreteľom na oznámenie Estónska o jeho zámere zúčastniť sa na posilnenej spolupráci v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku,
   keďže:

               (1)

               Rada prijala 12. júla 2010 rozhodnutie, ktorým sa Belgicku, Bulharsku, Nemecku, Španielsku, Francúzsku, Taliansku, Lotyšsku, Luxembursku, Maďarsku, Malte, Rakúsku, Portugalsku, Rumunsku a Slovinsku povoľuje posilnená spolupráca v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku.

               (2)

               Rada prijala 20. decembra 2010 nariadenie (EÚ) č. 1259/2010, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku.

               (3)

               Komisia prijala 21. novembra 2012 rozhodnutie 2012/714/EÚ, ktorým sa potvrdzuje účasť Litvy na posilnenej spolupráci v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku (3).

               (4)

               Komisia prijala 27. januára 2014 rozhodnutie 2014/39/EÚ, ktorým sa potvrdzuje účasť Grécka na posilnenej spolupráci v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku (4).

               (5)

               Estónsko oznámilo svoj zámer zúčastniť sa na posilnenej spolupráci v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku listom z 13. apríla 2016, ktorý Komisia zaevidovala 18. apríla 2016.

               (6)

               Komisia poznamenáva, že ani rozhodnutie 2010/405/EÚ, ani nariadenie (EÚ) č. 1259/2010 nestanovujú žiadne osobitné podmienky účasti na posilnenej spolupráci v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku a že účasť Estónska by mala zvýšiť prínos tejto posilnenej spolupráce.

               (7)

               Účasť Estónska na posilnenej spolupráci v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku by sa preto mala potvrdiť.

               (8)

               Komisia by mala pre Estónsko prijať prechodné opatrenia, ktoré sú pre uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 1259/2010 potrebné.

               (9)

               Nariadenie (EÚ) č. 1259/2010 by malo v Estónsku nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení tohto rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Účasť Estónska na posilnenej spolupráci
   1.   Účasť Estónska na posilnenej spolupráci v oblasti rozhodného práva pre rozvod a rozluku, ktorá bola povolená rozhodnutím 2010/405/EÚ, sa potvrdzuje.
   2.   V súlade s týmto rozhodnutím sa nariadenie (EÚ) č. 1259/2010 uplatňuje na Estónsko.
   Článok 2
   Informácie, ktoré má Estónsko poskytnúť
   Do 11. mája 2017 Estónsko oznámi Komisii svoje prípadné existujúce vnútroštátne predpisy týkajúce sa:

               a)

               formálnych náležitostí pre dohody o voľbe rozhodného práva v súlade s článkom 7 ods. 2 až 4 nariadenia (EÚ) č. 1259/2010 a

               b)

               možnosti určiť rozhodné právo v súlade s článkom 5 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1259/2010.

         Článok 3
   Prechodné ustanovenia pre Estónsko
   1.   Nariadenie (EÚ) č. 1259/2010 sa uplatňuje v Estónsku iba na začaté právne konania a na dohody uvedené v článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1259/2010 uzavreté od 11. februára 2018.
   Dohoda o voľbe rozhodného práva uzavretá pred 11. februárom 2018 je však v Estónsku takisto účinná, ak je v súlade s článkami 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 1259/2010.
   2.   Nariadením (EÚ) č. 1259/2010 nie sú v Estónsku dotknuté dohody o voľbe rozhodného práva uzavreté v súlade s právom zúčastneného členského štátu, ktorého súd začal konanie pred 11. februárom 2018.
   Článok 4
   Nadobudnutie účinnosti a začatie uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 1259/2010 v Estónsku
   Nariadenie (EÚ) č. 1259/2010 v Estónsku nadobudne účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení tohto rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Nariadenie (EÚ) č. 1259/2010 sa uplatňuje na Estónsko od 11. februára 2018.
   Článok 5
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 10. augusta 2016

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ L 189, 22.7.2010, s. 12.

      (2)  Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2010, s. 10.

      (3)  Ú. v. EÚ L 323, 22.11.2012, s. 18.

      (4)  Ú. v. EÚ L 23, 28.1.2014, s. 41.


title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1097 z 8. apríla 2015 o súlade opatrení, ktoré má prijať Dánsko podľa článku 14 smernice 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách), s právnymi predpismi Únie

text:
               8.7.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 177/54

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/1097
   z 8. apríla 2015
   o súlade opatrení, ktoré má prijať Dánsko podľa článku 14 smernice 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách), s právnymi predpismi Únie
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ z 10. marca 2010 o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) (1), a najmä na jej článok 14 ods. 2,
   so zreteľom na stanovisko výboru zriadeného podľa článku 29 smernice 2010/13/EÚ,
   keďže:

               (1)

               Listom zo 6. januára 2015 Dánsko oznámilo Komisii určité opatrenia, ktoré sa majú prijať podľa článku 14 ods. 1 smernice 2010/13/EÚ.

               (2)

               Komisia v priebehu troch mesiacov od prijatia tohto oznámenia overila zlučiteľnosť týchto opatrení s právnymi predpismi Únie, najmä pokiaľ ide o proporcionalitu opatrení a transparentnosť vnútroštátneho konzultačného postupu.

               (3)

               Pri svojom preskúmaní Komisia zohľadnila dostupné údaje o dánskom audiovizuálnom trhu, najmä pokiaľ ide o vplyv na televízny trh.

               (4)

               Zoznam podujatí s veľkým významom pre spoločnosť zostavilo Dánsko zrozumiteľne a transparentne po rozsiahlych verejných konzultáciách.

               (5)

               Na základe podrobných dôkazov a údajov o počtoch divákov, ktoré poskytli dánske orgány, Komisia overila, že zoznam určených podujatí zostavený v súlade s článkom 14 ods. 1 smernice 2010/13/EÚ spĺňa aspoň dve z týchto kritérií, ktoré sa považujú za spoľahlivé ukazovatele dôležitosti takýchto podujatí pre spoločnosť: i) mimoriadny všeobecný ohlas v členskom štáte a nielen význam pre tých, ktorí zvyčajne sledujú príslušnú činnosť alebo šport; ii) všeobecne uznávaný, osobitý kultúrny význam pre obyvateľstvo členského štátu, najmä ako katalyzátor kultúrnej identity; iii) účasť národného tímu na príslušnom podujatí v kontexte súťaže alebo turnaja medzinárodného významu a iv) skutočnosť, že podujatie tradične vysiela voľne dostupná televízia a láka množstvo televíznych divákov.

               (6)

               Oznámený zoznam podujatí s veľkým významom pre spoločnosť obsahuje rad určených podujatí, ktoré sú považované za udalosti s veľkým významom pre spoločnosť, ako sú napr. letné a zimné olympijské hry. Ako preukázali dánske orgány, letné a zimné olympijské hry zaujali veľké počty televíznych divákov a tradične ich vysielala voľne dostupná televízia. Okrem toho majú v Dánsku mimoriadny všeobecný ohlas, pretože sú obzvlášť obľúbené u širokej verejnosti a nielen u tých, ktorí zvyčajne sledujú športové podujatia.

               (7)

               Finálové a semifinálové stretnutia majstrovstiev sveta vo futbale mužov a majstrovstiev Európy vo futbale mužov sa tiež považujú za podujatia s veľkým významom pre spoločnosť. Zoznam v rámci týchto podujatí obsahuje aj všetky zápasy dánskeho národného tímu, ako aj jeho kvalifikačné zápasy. Ako preukázali dánske orgány, tieto podujatia zaujali veľké počty televíznych divákov a tradične ich vysielala voľne dostupná televízia. Okrem toho majú v Dánsku mimoriadny všeobecný ohlas, pretože sú obzvlášť obľúbené u širokej verejnosti a nielen u tých, ktorí zvyčajne sledujú športové podujatia. Národný tím sa v ich rámci zapojil do medzinárodného turnaja s veľkým významom.

               (8)

               Finále, semifinále a všetky zápasy dánskeho národného tímu, ako aj kvalifikačné zápasy dánskeho národného tímu na majstrovstvá sveta a Európy v hádzanej žien zaujali veľké počty televíznych divákov a tradične ich vysielala voľne dostupná televízia. Okrem toho vzbudzujú v Dánsku mimoriadny a široký záujem, a to aj medzi divákmi, ktorí tento šport bežne nesledujú. Národný tím sa v ich rámci zapojil do medzinárodného turnaja s veľkým významom. Mimoriadny a široký záujem podporuje skutočnosť, že dánsky národný tím dosiahol na týchto turnajoch významné úspechy.

               (9)

               Finále, semifinále a všetky zápasy dánskeho národného tímu, ako aj kvalifikačné zápasy dánskeho národného tímu na majstrovstvá sveta a Európy v hádzanej mužov zaujali veľké počty televíznych divákov a tradične ich vysielala voľne dostupná televízia. Okrem toho vzbudzujú v Dánsku mimoriadny a široký záujem, a to aj medzi divákmi, ktorí tento šport bežne nesledujú. Národný tím sa v ich rámci zapojil do medzinárodného turnaja s veľkým významom. Mimoriadny a široký záujem podporuje skutočnosť, že dánsky národný tím dosiahol na týchto turnajoch významné úspechy.

               (10)

               Určené opatrenia nepresahujú rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie sledovaného cieľa, ktorým je ochrana práva na informácie a prístup širokej verejnosti k televíznemu vysielaniu udalostí s veľkým významom pre spoločnosť. Tento záver zohľadňuje podmienky, v rámci ktorých sa dané podujatia majú vysielať, vymedzenie pojmu „oprávneného vysielateľa“, úlohu rozhodcovského konania pri riešení sporov, ktoré vznikajú v priebehu vykonávania opatrení, a skutočnosť, že vyhláška obsahujúca zoznam podujatí sa bude uplatňovať na podujatia, na ktoré sa uzatvárajú zmluvy na výlučné práva po tom, ako vyhláška nadobudla účinnosť. Preto možno konštatovať, že dôsledky pre vlastnícke právo, ako sa stanovuje v článku 17 Európskej charty základných práv, nejdú nad rámec dôsledkov, ktoré sú nevyhnutne spojené so zaradením týchto udalostí do zoznamu uvedeného v článku 14 ods. 1 smernice 2010/13/EÚ.

               (11)

               Z rovnakých dôvodov sa dánske opatrenia javia ako primerané na oprávnenie výnimky zo základnej slobody poskytovať služby stanovenej v článku 56 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Prevažujúci verejný záujem je zabezpečiť širokej verejnosti prístup k vysielaniu podujatí s veľkým významom pre spoločnosť. Okrem toho dánske opatrenia nepredstavujú nijakú diskrimináciu ani uzavretie trhu pre vysielateľov, držiteľov práv ani iné hospodárske subjekty z iných členských štátov.

               (12)

               Určené opatrenia sú navyše zlučiteľné s pravidlami hospodárskej súťaže Únie. Definícia vysielateľov oprávnených vysielať uvedené podujatia, sa zakladá na objektívnych kritériách, ktoré umožňujú skutočnú a potenciálnu hospodársku súťaž pri získavaní vysielacích práv na tieto podujatia. Okrem toho počet určených podujatí nie je neprimeraný do takej miery, že by to narúšalo hospodársku súťaž v rámci nadväzujúcich trhov voľne dostupnej a platenej televízie. Preto možno konštatovať, že dôsledky pre slobodu hospodárskej súťaže nejdú nad rámec dôsledkov, ktoré sú nevyhnutne spojené so zaradením týchto podujatí do zoznamu uvedeného v článku 14 ods. 1 smernice 2010/13/EÚ.

               (13)

               Komisia informovala ostatné členské štáty o opatreniach, ktoré plánuje Dánsko prijať, a predložila výsledky svojho overovania výboru zriadenému v súlade s článkom 29 smernice 2010/13/EÚ. Výbor prijal kladné stanovisko,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   1.   Opatrenia, ktoré Dánsko plánuje prijať podľa článku 14 ods. 1 smernice 2010/13/EÚ a ktoré oznámilo Komisii podľa článku 14 ods. 2 uvedenej smernice, sú zlučiteľné s právnymi predpismi Únie.
   2.   Opatrenia, ako ich prijalo Dánsko, budú uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 8. apríla 2015

            Za Komisiu

         Günther OETTINGER

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 95, 15.4.2010, s. 1.

      PRÍLOHA

         VYHLÁŠKA MINISTERSTVA O VYUŽÍVANÍ TELEVÍZNYCH PRÁV NA PODUJATIA S VEĽKÝM VÝZNAMOM PRE SPOLOČNOSŤ

      Podľa oddielu 90 ods. 1 a oddielu 93 ods. 2 zákona o prevádzkovaní rozhlasu a televízie sa stanovuje toto (pozri konsolidovaný zákon č. 255 z 20. marca 2014):
      ROZSAH PÔSOBNOSTI

                     Oddiel 1.

                              1.

                              Táto vyhláška sa týka využívania výlučných práv na podujatia s veľkým významom pre spoločnosť televíznymi vysielateľmi. Pojem „televízny vysielateľ“ odkazuje subjekty, ktoré poskytujú programové služby podľa oddielu 1 a 2 zákona o prevádzkovaní rozhlasu a televízie.

                              2.

                              Výlučné práva na takéto podujatia nemôžu byť využívané spôsobom, ktorý zabraňuje značnej časti verejnosti sledovať tieto podujatia naživo alebo zo záznamu vo voľne dostupnom televíznom vysielaní.

            PODUJATIA S VEĽKÝM VÝZNAMOM PRE SPOLOČNOSŤ

                     Oddiel 2.

                  V tejto vyhláške sa „podujatie s veľkým významom pre spoločnosť“ chápe ako športové podujatie, ktoré spĺňa aspoň dve z týchto podmienok:

                              1.

                              Zaujíma aj tých ľudí, ktorí obyčajne príslušný šport alebo športy v televízii nesledujú.

                              2.

                              Patrí k takému druhu športu, ktorý má v dánskej športovej kultúre tradične silné postavenie.

                              3.

                              Vo všeobecnosti ho sleduje veľa divákov.

                     Oddiel 3.

                  Za podujatia s veľkým významom pre spoločnosť sa považujú tieto podujatia:

                              1.

                              (letné a zimné) olympijské hry: v celom svojom trvaní vrátane otváracieho a záverečného ceremoniálu, s výhradou oddielu 7 ods. 2;

                              2.

                              záverečné kolá futbalových majstrovstiev sveta a Európy (mužov): všetky zápasy Dánska plus semifinále a finále;

                              3.

                              záverečné kolá majstrovstiev sveta a Európy v hádzanej (mužov a žien): všetky zápasy Dánska plus semifinále a finále;

                              4.

                              kvalifikačné zápasy Dánska na futbalové majstrovstvá sveta a Európy (mužov);

                              5.

                              kvalifikačné zápasy Dánska na majstrovstvá sveta a Európy v hádzanej (mužov a žien).

            VYUŽÍVANIE TELEVÍZNYCH PRÁV

                     Oddiel 4.

                  Vychádza sa z toho, že značnej časti verejnosti sa bráni sledovať podujatie vo voľne dostupnom televíznom vysielaní, ak nie sú splnené tieto podmienky:

                              1.

                              podujatie sa vysiela na televíznom kanáli alebo kanáloch, ktoré na svojich televíznych prijímačoch môže sledovať celkovo 90 % všetkých domácností prostredníctvom antény, satelitu, káblovej alebo digitálnej televízie (IP/fibre TV) v čase vysielania, a

                              2.

                              domácnosti sledujú toto podujatie bezplatne s výnimkou:

                                          a)

                                          poplatku za mediálnu licenciu a

                                          b)

                                          akéhokoľvek predplatného zaplateného prevádzkovateľom televízneho vysielania poskytujúcim príslušný kanál v najlacnejšom balíku alebo

                                          c)

                                          akéhokoľvek predplatného zaplateného s cieľom sledovať iba daný kanál v prípade predplatného, ktoré si nevyžaduje predplatenie balíka.

                     Oddiel 5.

                              1.

                              Televízni vysielatelia, ktorí nemôžu využiť výlučné práva na podujatie s veľkým významom pre spoločnosť spôsobom, ktorý je v súlade s obmedzením práva na využívanie stanoveným v oddiele 1 ods. 2 (pozri oddiel 4), a ktorí získali výlučné práva na vysielanie takéhoto podujatia (pozri oddiel 3), môžu tieto práva využiť, len pokiaľ dokážu prostredníctvom dohody s vysielateľom zabezpečiť, aby sa značnej časti verejnosti nebránilo sledovať dané podujatie naživo alebo zo záznamu vo voľne dostupnom televíznom vysielaní.

                              2.

                              Televízni vysielatelia, ktorí nemôžu využiť výlučné práva na podujatie s veľkým významom pre spoločnosť spôsobom, ktorý je v súlade s obmedzením práva na využívanie stanoveným v oddiele 1 ods. 2 (pozri oddiel 4), a ktorí získali výlučné práva na vysielanie takéhoto podujatia (pozri oddiel 3), musia včas a ak to dovoľuje čas získania daných práv, najneskôr šesť mesiacov pred daným podujatím, udeliť práva televíznym vysielateľov (skupinám televíznych vysielateľov), ktorí môžu využiť výlučné práva na takéto podujatie spôsobom, ktorý je v súlade s obmedzením práva na využívanie stanoveným v oddiele 1 ods. 2 (pozri oddiel 4), s cieľom zistiť, či sú televízni vysielatelia (skupiny televíznych vysielateľov), ktorí chcú uzavrieť primerané obchodné dohody na vysielanie daného podujatia (pozri odseky 3 a 4 ďalej a oddiel 8). V prípadoch, keď je podľa oddielu 6 ods. 1 bodu 1 možné vysielať dané podujatie zo záznamu, dohody navrhované vysielateľom alebo poskytovateľom služieb, ktorý nemôže využiť výlučné práva na podujatie s veľkým významom pre spoločnosť spôsobom, ktorý je v súlade s obmedzením práva na využívanie stanoveným v oddiele 1 ods. 2 (pozri oddiel 4), musia obsahovať právo na živé vysielanie aj právo na vysielanie zo záznamu.

                              3.

                              Televízni vysielatelia, ktorým bola podľa už uvedeného odseku 1 ponúknutá dohoda o vysielaní podujatia s veľkým významom pre spoločnosť (pozri oddiel 3), musia písomne oznámiť svoj záujem uzavrieť takúto dohodu do 14 dní od prijatia písomnej ponuky, ktorá okrem navrhovanej ceny a iných podmienok zmluvy obsahuje špecifické informácie o podujatí vrátane údajov o tom, kde a kedy sa bude konať.

                              4)

                              Ustanovenia už uvedeného odseku 1 sa neuplatňujú na prípady, kde televízny vysielateľ alebo poskytovateľ služby môže preukázať, že žiadny vysielateľ alebo skupina vysielateľov, ktorý resp. ktorá môže využiť výlučné práva na podujatie s veľkým významom pre spoločnosť spôsobom, ktorý je v súlade s obmedzením práva na využívanie stanoveného v oddiele 1 ods. 2 (pozri oddiel 4) nemá záujem uzavrieť primeranú obchodnú dohodu o vysielaní daného podujatia.

                     Oddiel 6.

                              1.

                              Podujatia s veľkým významom pre spoločnosť podľa definície v oddiele 3 sa vo všeobecnosti musia vysielať naživo. Vysielanie takýchto podujatí však môže byť zo záznamu v prípadoch, keď je to z objektívnych príčin, napr. keď:

                                          1.

                                          podujatie sa koná v noci (00:00 – 06:00 dánskeho času);

                                          2.

                                          podujatie pozostáva zo série podujatí konajúcich sa v rovnakom čase, ako napr. olympijské hry, alebo

                                          3.

                                          živé vysielanie by si vyžadovalo zmenu harmonogramu vysielania podujatí s veľkým významom pre spoločnosť iných, ako sú tie, na ktoré sa odkazuje v oddiele 3.

                              2.

                              Podujatie s veľkým významom pre spoločnosť sa vo všeobecnosti musí vysielať zo záznamu najneskôr do 24 hodín.

                              3.

                              Ustanovenia už uvedených odsekov 1 až 2 sa neuplatňujú na podujatia vysielané podľa oddielu 5 ods. 4.

                     Oddiel 7.

                              1.

                              Podujatia s veľkým významom pre spoločnosť podľa definície v oddiele 3 sa s výhradou ďalej uvedeného odseku 2 musia vysielať celé.

                              2.

                              Vysielanie letných a zimných olympijských hier (pozri oddiel 3 bod 1) sa môže obmedziť na široké a reprezentatívne spravodajstvo počas značnej dĺžky trvania tohto podujatia ako takého vo forme zostrihov, ktoré primerane zohľadnia celú škálu športov a účastníckych krajín. V spravodajstve sa musí zdôrazniť účasť Dánska a podmienky stanovené v oddiele 2. Otvárací a záverečný ceremoniál sa s výhradou oddielu 6 musia vysielať naživo a celé. Tie časti olympijských hier, ktoré sa nevysielajú podľa prvého a druhého bodu, sa môžu vysielať na kanáloch, ktoré nespĺňajú podmienky oddielu 4.

                              3.

                              Ustanovenia už uvedených odsekov 1 až 2 sa neuplatňujú na podujatia vysielané podľa oddielu 5 ods. 4.

            ĎALŠIE USTANOVENIA

                     Oddiel 8.

                  Spory týkajúce sa dohody podľa oddielu 5 ods. 1 až 3 o vysielaní podujatia s veľkým významom pre spoločnosť vrátane sporov súvisiacich s cenou sa riešia rozhodcovským konaním (pozri zákon o rozhodcovskom konaní).

                     Oddiel 9.

                  Ministerstvo kultúry túto vyhlášku posúdi do troch rokov po nadobudnutí jej účinnosti. Posúdenie vývoja foriem šírenia a uskutoční sa na základe diskusií s príslušnými stranami.

            PORUŠENIE

                     Oddiel 10.

                              1.

                              Porušenie ustanovení oddielov 1 ods. 2, 5 ods. 1 a 2, 6 ods. 1 a 2, 7 ods. 1 a 2 sa trestá pokutou.

                              2.

                              Spoločnosti atď. (právnické osoby) môžu byť brané na zodpovednosť podľa ustanovení kapitoly 5 trestného zákonníka.

                     Oddiel 11.

                              1.

                              podľa bodu 1 oddielu 50 ods. 1 zákona o prevádzkovaní rozhlasu a televízie sa povolenie na programové vysielanie vydané podľa oddielu 45 uvedeného zákona môže dočasne alebo trvalo odňať, ak držiteľ hrubo alebo opakovane porušuje zákon alebo ustanovenia stanovené na jeho základe.

                              2.

                              podľa bodu 1 oddielu 50 ods. 2 zákona o prevádzkovaní rozhlasu a televízie môže výbor pre rozhlasové a televízne vysielanie podľa oddielu 47 daného zákona dočasne alebo trvalo zrušiť programové služby, ak registrovaný subjekt hrubo alebo opakovane porušuje zákon alebo ustanovenia stanovené na jeho základe.

            NADOBUDNUTIE ÚČINNOSTI

                     Oddiel 12.

                  Táto vyhláška nadobudne účinnosť 1. mája 2015 a bude sa uplatňovať na podujatia, v prípade ktorých sa po tomto dátume uzavrela dohoda o využívaní výlučných práv.

            Ministerstvo kultúry 19. apríla 2015
      Marianne JELVED/Lars M. BANKE