title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2307 z 9. októbra 2017 o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Čilskou republikou o obchode s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby

text:
               14.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 331/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/2307
   z 9. októbra 2017
   o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Čilskou republikou o obchode s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) a článkom 218 ods. 7,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/436 (2) bola dohoda medzi Európskou úniou a Čilskou republikou o obchode s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby (ďalej len „dohoda“) podpísaná 27. apríla 2017, s výhradou jej uzavretia.

               (2)

               Únia a Čilská republika uznávajú v dohode rovnocennosť svojich príslušných pravidiel ekologickej poľnohospodárskej výroby a systémov kontroly týkajúcich sa produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby.

               (3)

               Cieľom dohody je podporiť obchod s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby, prispievať k rozvoju a rozširovaniu odvetvia ekologickej poľnohospodárskej výroby v Únii a v Čilskej republike a dosiahnuť vysokú úroveň dodržiavania zásad ekologickej poľnohospodárskej výroby, záruk systémov kontroly a integrity produktov ekologickej poľnohospodárskej výroby. Zameriava sa aj na zlepšenie ochrany príslušných ekologických log Únie a Čilskej republiky a na posilnenie regulačnej spolupráce medzi zmluvnými stranami v otázkach súvisiacich s ekologickou poľnohospodárskou výrobou.

               (4)

               Spoločný výbor pre produkty ekologickej poľnohospodárskej výroby (ďalej len „spoločný výbor“), ktorý bol zriadený podľa článku 8 ods. 1 dohody, sa zaoberá určitými aspektmi vykonávania dohody. Spoločný výbor má najmä právomoc upraviť zoznam produktov v prílohách I a II k dohode. Komisia by mala byť oprávnená zastupovať Úniu v tomto spoločnom výbore.

               (5)

               Komisia by mala byť oprávnená schváliť v mene Únie úpravy zoznamov produktov v prílohách I a II k dohode pod podmienkou, že informuje zástupcov členských štátov o úpravách, ktoré zamýšľa schváliť v spoločnom výbore, a poskytne zástupcom členských štátov všetky relevantné informácie, ktoré ju viedli k záveru, že je možné uznať rovnocennosť.

               (6)

               Okrem toho, aby bolo možné včas reagovať, ak už podmienky rovnocennosti nie sú splnené, by Komisia mala byť oprávnená jednostranne pozastaviť uznanie rovnocennosti pod podmienkou, že informuje zástupcov členských štátov skôr, ako tak urobí.

               (7)

               V prípadoch, keď zástupcovia členských štátov, ktoré predstavujú blokujúcu menšinu, vznesú voči stanovisku Komisie námietky, Komisia by nemala byť oprávnená schváliť úpravy zoznamov produktov v prílohách I a II, alebo pozastaviť uznávanie rovnocennosti. V takýchto prípadoch by Komisia mala predložiť návrh rozhodnutia Rady na základe článku 218 ods. 9 zmluvy.

               (8)

               Dohoda by sa mala schváliť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   1.   Týmto sa v mene Únie schvaľuje Dohoda medzi Európskou úniou a Čilskou republikou o obchode s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby.
   2.   Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Predseda Rady v mene Únie vykoná oznámenie podľa článku 15 prvého odseku dohody (3).
   Článok 3
   Komisia zastupuje Úniu v Spoločnom výbore.
   Článok 4
   Úpravy zoznamov produktov v prílohách I a II k dohode vykonané v súlade s článkom 8 ods. 3 písm. b) dohody schvaľuje v mene Únie Komisia.
   Pred tým, ako Komisia schváli takéto úpravy, informuje zástupcov členských štátov o predpokladanej pozícii Únie tým, že poskytne informačný dokument o výsledkoch posúdenia rovnocennosti vykonaného so zreteľom na nový alebo aktualizovaný zoznam produktov v prílohe I alebo II vrátane:

               a)

               zoznamu príslušných produktov spolu s údajmi o predpokladaných množstvách na vývoz do Únie;

               b)

               pravidiel výroby uplatnených na príslušné produkty v Čilskej republike spolu s uvedením spôsobu, ako sa vyriešili akékoľvek zásadné rozdiely voči príslušným ustanoveniam Únie;

               c)

               nového alebo aktualizovaného kontrolného systému, ak je to relevantné, uplatneného na príslušné produkty spolu s uvedením spôsobu, ako sa vyriešili akékoľvek zásadné rozdiely voči príslušným ustanoveniam Únie;

               d)

               akýchkoľvek iných informácií, ktoré Komisia pokladá za relevantné.

         Ak zástupcovia členských štátov v počte, ktorý zodpovedá blokujúcej menšine, v súlade s článkom 238 ods. 3 písm. a) druhom pododseku zmluvy, vznesú námietky, Komisia vypracuje návrh v súlade s článkom 218 ods. 9 zmluvy.
   Článok 5
   Komisia prijme každé rozhodnutie Únie v súlade s článkom 3 ods. 4 a 5 dohody jednostranne pozastaviť uznávanie rovnocennosti zákonov a iných právnych predpisov uvedených v prílohe IV k dohode vrátane aktualizovaných a konsolidovaných verzií uvedených zákonov a iných právnych predpisov, ako sa uvádza v prílohe V k dohode.
   Pred tým, ako Komisia prijme takéto rozhodnutie, informuje zástupcov členských štátov v súlade s postupom stanoveným v článku 4 tohto rozhodnutia.
   Článok 6
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 2018.

      V Luxemburgu 9. októbra 2017

            Za Radu

            predseda

         S. KIISLER

      (1)  Súhlas zo 14. septembra 2017 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/436 zo 6. marca 2017 o podpise Dohody medzi Európskou úniou a Čilskou republikou o obchode s produktmi ekologickej poľnohospodárskej výroby v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 67, 14.3.2017, s. 33).

      (3)  Dátum nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.


title: Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2351 z 9. augusta 2016, ktorým sa Španielsku ukladá pokuta za neprijatie účinných opatrení na nápravu nadmerného deficitu

text:
               16.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 336/27

         VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/2351
   z 9. augusta 2016,
   ktorým sa Španielsku ukladá pokuta za neprijatie účinných opatrení na nápravu nadmerného deficitu
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (1), a najmä na jeho článok 6,
   keďže:

               (1)

               Rada v rozhodnutí z 12. júla 2016 podľa článku 126 ods. 8 zmluvy konštatovala, že Španielsko v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013 podľa článku 126 ods. 7 zmluvy neprijalo žiadne účinné opatrenia na nápravu svojho nadmerného deficitu.

               (2)

               V nadväznosti na rozhodnutie Rady z 12. júla 2016, v ktorom sa stanovilo, že Španielsko neprijalo účinné opatrenia na nápravu nadmerného deficitu, by Komisia mala odporučiť Rade, aby uložila pokutu.

               (3)

               Pokuta, ktorá sa má Španielsku uložiť, by v zásade mala predstavovať 0,2 % jeho HDP v predchádzajúcom roku, ale jej výška sa môže znížiť, resp. pokuta sa môže zrušiť z dôvodu výnimočných hospodárskych okolností alebo na základe odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu.

               (4)

               HDP Španielska v roku 2015 predstavoval 1 081,19 miliardy EUR a 0,2 % z tohto HDP zodpovedá sume 2 162,38 milióna EUR.

               (5)

               V súlade s článkom 2 bodom 3 nariadenia (EÚ) č. 1173/2011 „výnimočné hospodárske okolnosti“ znamenajú okolnosti, keď sa nadmerný deficit verejnej správy prekračujúci referenčnú hodnotu považuje za výnimočný v zmysle článku 126 ods. 2 písm. a) druhej zarážky zmluvy a podľa nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 (2). Podľa nariadenia (ES) č. 1467/97 je takéto prekročenie výnimočné, ak je výsledkom i) mimoriadnej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť, a ktorá má veľký vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy alebo ii) prudkého hospodárskeho poklesu, čo vedie k zápornej miere ročného rastu HDP alebo kumulovaného poklesu produkcie počas dlhšieho obdobia s veľmi nízkym indexom ročného rastu HDP v pomere k jeho potenciálu.

               (6)

               Z hodnotenia uplatňovania uvedených podmienok na prípad Španielska vyplývajú tieto závery:

                           —

                           Po desiatich po sebe nasledujúcich štvrťrokoch záporného rastu reálneho HDP sa hospodársky rast v Španielsku obnovil v treťom štvrťroku 2013. Rast reálneho HDP dosiahol 1,4 % v roku 2014 a zvýšil sa na 3,2 % v roku 2015. Podľa aktualizovanej prognózy Komisie z jari 2016 sa očakáva, že rast reálneho HDP v roku 2016 dosiahne 2,9 %. Ide o revíziu smerom nahor o 0,3 percentuálneho bodu v porovnaní s prognózou Komisie z jari 2016, pričom dôvodom je vyššia verejná a súkromná spotreba v prvom štvrťroku tohto roku, než sa očakávalo. V dôsledku toho nenastal prudký hospodársky pokles v období, na ktoré sa vzťahuje odporúčanie Rady z 21. júna 2013 (t. j. obdobie rokov 2013 – 2016).

                           —

                           Okrem toho v rokoch 2013 – 2016 nedošlo k žiadnej nezvyčajnej udalosti, ktorá by bola mimo kontroly vlády a ktorá by mala výrazný vplyv na verejné financie. Hoci španielska inflácia prekvapila tým, aká je nízka, a v roku 2014 dokonca záporná, jej vplyv na verejné financie nebol významný, pretože ju z veľkej časti kompenzoval rast reálneho HDP vyšší, než sa očakávalo, sprevádzaný rýchlou tvorbou pracovných miest a skladbou rastu generujúcou vyššie daňové príjmy prispievajúce k zníženiu deficitu.

               (7)

               Preto neexistujú výnimočné hospodárske okolnosti, ktoré by odôvodnili zníženie výšky pokuty.

               (8)

               Španielsko predložilo 13. júla 2016 Komisii odôvodnenú žiadosť, aby Rade odporučila stanoviť výšku pokuty na nulu. Na podporu svojej žiadosti uviedlo Španielsko nasledujúce dôvody:
               Španielsko pripomína svoj významný pokrok v rámci realizácie rozsiahleho programu reforiem, napriek veľmi zložitému hospodárskemu kontextu, ktorý sa ukázal ako rozhodujúci pri podpore výrazného oživenia hospodárskej činnosti a tvorbe pracovných miest, ako aj náprave nahromadených nerovnováh. Zároveň zdôrazňuje významné fiškálne úsilie vyvinuté v reakcii na krízu a negatívny vplyv nízkej a dokonca zápornej inflácie na proces fiškálnej úpravy a hospodárstvo ako celok. Poukazuje aj na metodické otázky v súvislosti s tvrdením, že pomocou súčasnej metodiky nie je v prípade Španielska možné posúdiť dodržiavanie Paktu stability a rastu tak, aby sa zohľadnili prekvapenia v podobe zápornej inflácie, či presne zmerať rast potenciálneho HDP. Napokon referuje o prijatých opatreniach a záväzkoch na zníženie deficitu verejných financií v roku 2016 a potvrdzuje záväzok napraviť nadmerný deficit do roku 2017.

               (9)

               Posúdenie uvedených tvrdení vedie k ďalej uvedeným úvahám.

               (10)

               Španielske hospodárstvo zaznamenalo v posledných rokoch výrazný obrat, a to aj vďaka reformám realizovaným v náročnom hospodárskom prostredí, ktoré pomohli zmierniť existujúce nepružné miesta na trhu práce a trhu s výrobkami. Úspešné ukončenie programu finančnej pomoci na rekapitalizáciu finančných inštitúcií v Španielsku začiatkom roku 2014 a významné štrukturálne reformy, ktoré sa popritom vykonali, vytvorili solídny základ pre oživenie hospodárstva. Aj po ukončení programu Španielsko pokračovalo vo vykonávaní štrukturálnych reforiem vrátane reformy rámca pre platobnú neschopnosť, dokončenia reštrukturalizácie bankového sektora, reformy verejnej správy a zriadenia nezávislej fiškálnej rady. Vďaka menovej politike a posilnenému rámcu riadenia eurozóny tieto kroky pripravili cestu pre návrat prílevu kapitálu a lepšie finančné podmienky. Keď sa rast v druhej polovici roku 2013 obnovil, pokročila aj obnova vnútornej a vonkajšej rovnováhy, a to vďaka zvyšovaniu konkurencieschopnosti, ktoré navodila reforma. Oživenie je sprevádzané výraznou tvorbou pracovných miest, podporované pokračujúcim obmedzovaním rastu miezd a vplyvom reforiem trhu práce. Vážne problémy pretrvávajú bez ohľadu na pokrok pri obnove rovnováhy v hospodárstve, keďže stále vysoký súkromný a verejný dlh, ktorý sa odzrkadľuje vo veľmi veľkom objeme čistých vonkajších záväzkov, vystavuje Španielsko rizikám vyplývajúcim zo zmien nálady na trhu a stále vysoká nezamestnanosť brzdí makroekonomické úpravy.

               (11)

               Hoci Španielsko neprijalo účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu v súlade s odporúčaním Rady z 21. júna 2013, treba uznať, že Španielsko vyvinulo značné fiškálne úsilie na nápravu svojho nadmerného deficitu už v rozpočte na rok 2012 a v menšej miere v rozpočte na rok 2013. Po tomto podstatnom fiškálnom štrukturálnom úsilí sa v náročných ekonomických podmienkach, ktoré zasiahli sociálnu súdržnosť, dostavila únava z konsolidácie, na ktorú sa upozornilo v rozhodnutí Rady z 12. júla 2016. Bez ohľadu na silné oživenie hospodárstva od tretieho štvrťroka 2013 však Španielsko naďalej zažívalo nepriaznivé hospodárske podmienky počas obdobia, na ktoré sa vzťahovalo posledné odporúčanie Rady. Produkčná medzera dosiahla – 8,5 % potenciálneho HDP v roku 2013, a hoci sa rýchlo zmenšuje, je stále pri výške – 4,0 % v roku 2015 vo veľkej miere záporná. Miera nezamestnanosti kulminovala v roku 2013, keď dosiahla 26,1 %, a sociálne vylúčenie a nerovnosť sa v dôsledku krízy zhoršili, čím celkový podiel ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením v roku 2014 dosiahol 29,2 %, čo predstavuje jednu z najvyšších mier v Únii.

               (12)

               V tomto kontexte treba uviesť, že hoci niektoré opatrenia prijaté v posledných rokoch mali negatívny priamy dosah na verejné financie, v strednodobom až dlhodobom horizonte môžu prispieť k rastu a zamestnanosti, a tým aj k udržateľnosti verejných financií. Výnimky a úľavy v súvislosti s príspevkami sociálneho zabezpečenia prispeli k pretrvávajúcemu deficitu verejných financií, ale do určitej miery podporili sociálnu súdržnosť tým, že sa zamerali na ľudí s nižším príjmom, menej kvalifikovaných pracovníkov a nové zmluvy na dobu neurčitú. Daňové reformy prijaté koncom roka 2014, hoci nedostatočne financované, sú zamerané na to, aby daňové štruktúry boli priaznivejšie pre rast, ako aj na zlepšenie daňovej správy a sociálnej spravodlivosti.

               (13)

               V nadväznosti na odporúčanie Komisie z 9. marca 2016 týkajúce sa opatrení, ktoré má Španielsko prijať v záujme zabezpečenia včasnej nápravy svojho nadmerného deficitu prijala dočasná španielska vláda na rok 2016 opatrenia na zníženie deficitu, čo je vítané. Najmä s ohľadom na vykonávacie ustanovenia vo vnútroštátnych právnych predpisoch na presadzovanie fiškálnej disciplíny v miestnej štátnej správe, vláda 6. apríla požadovala, aby 12 miestnych štátnych správ znížilo rozpočtové prostriedky s cieľom splniť cieľové hodnoty deficitu na rok 2016. Hoci zníženie výdavkov na rok 2016, ktoré tieto správy doteraz prijali, je podstatne nižšie ako hodnota uvedená v programe stability na rok 2016, ústredná vláda Španielska schválila zníženie rozpočtových prostriedkov vo výške približne 0,2 % HDP. Španielska dočasná vláda 13. júla oznámila svoj záväzok zaviesť ďalšie vítané opatrenia na zníženie deficitu. Pokiaľ ide o stranu príjmov, zmeny týkajúce sa dane z príjmov právnických osôb, ktoré majú byť prijaté po vytvorení novej vlády, boli naplánované na účely vyrovnania strát v príjmoch vo výške približne 0,5 % HDP, ktoré sa očakávajú na rok 2016 v nadväznosti na zmeny nariadenia o splátkach (Pagos fraccionados) dane z príjmu právnických osôb, tak, aby sa zabezpečilo, že príjmy z daní z príjmu právnických osôb dosiahnu úroveň predpokladanú v programe stability na rok 2016. Na strane výdavkov môže presunutie dátumu uzávierky účtovného roka ústrednej vlády, ktoré bolo prijaté 14. júla, pomôcť obmedziť vývoj výdavkov v druhej polovici roku 2016. Tieto opatrenia však stále podliehajú značným implementačným rizikám najmä v súvislosti s otázkou včasného prijatia potrebných zmien v zákone o dani z príjmu právnických osôb parlamentom a otázkou, či tieto zmeny budú postačujúce na kompenzáciu očakávaného poklesu príjmov z dane z príjmu právnických osôb. Vláda sa takisto zaviazala prijať ďalšie opatrenia proti daňovým podvodom.

               (14)

               V odôvodnenej žiadosti Španielska Komisii sa taktiež zdôrazňuje negatívny vplyv nízkej a dokonca zápornej inflácie na proces fiškálnej úpravy a hospodárstvo ako celok. Ako sa uviedlo aj v rozhodnutí Rady z 12. júla 2016, v rokoch 2013 – 2015 bola španielska inflácia (meraná na základe deflátora HDP) výrazne pod mierou inflácie predpokladanou v základnom makroekonomickom scenári (v roku 2014 dosiahla dokonca zápornú hodnotu, a to –0,4 %). Vplyv nízkej alebo dokonca zápornej inflácie na fiškálne výsledky Španielska bol však do veľkej miery vyvážený rastom reálneho HDP, ktorý bol vyšší, než sa očakávalo.

               (15)

               Španielsko okrem toho poukazuje na metodické otázky týkajúce sa tvrdenia, že pomocou súčasnej metodiky účinných opatrení nie je v prípade Španielska možné zohľadniť prekvapenia v podobe zápornej inflácie alebo presne zmerať rast potenciálneho HDP. V súvislosti s možným podhodnotením štrukturálneho úsilia, ktoré Španielsko vyvinulo, je potrebné pripomenúť, že na odhad potenciálneho rastu uplatňuje Komisia spoločne dohodnutú metodiku produkčnej funkcie, ktorú schválila Rada. Pokiaľ ide o vplyv zápornej inflácie, Komisia vo svojej analýze uznáva, že metóda dohodnutá v súvislosti s fiškálnym dohľadom – a založená na korekcii celkového salda prostredníctvom odhadov potenciálnej produkcie – môže pri šoku zo zápornej inflácie viesť k podhodnoteniu štrukturálneho úsilia. Tento prístup sa však dopĺňa o tzv. opatrenie fiškálneho úsilia „zdola nahor“, ktorým sa posudzuje, či sa plnia ciele v oblasti výdavkov a vykonávajú plánované diskrečné opatrenia na strane príjmov. Na rozdiel od zmeny štrukturálneho salda, toto opatrenie „zdola nahor“ po šoku z dezinflácie pravdepodobne fiškálne úsilie nadhodnotí. V prípade Španielska aj z používania tejto metodiky „zdola – nahor“ vyplýva, že v rokoch 2013 – 2015 sa nevyvinulo žiadne kumulované úsilie oproti odporúčanému kumulatívnemu štrukturálnemu úsiliu vo výške 3,0 % HDP.

               (16)

               Na základe odôvodnenej žiadosti Španielska a so zreteľom na predchádzajúce body, predovšetkým hlboké štrukturálne reformy, ktoré španielska vláda vykonala od roku 2012 a ktoré stále prebiehajú, náročné hospodárske prostredie počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje odporúčanie Rady z júna 2013, záväzky znižujúce deficit, ktoré oznámila španielska dočasná vláda vo svojej odôvodnenej žiadosti popri konsolidačných opatreniach, ktoré boli zavedené v nadväznosti na odporúčanie Komisie z 9. marca 2016 týkajúce sa opatrení, ktoré má Španielsko prijať v záujme zabezpečenia včasnej nápravy svojho nadmerného deficitu, sa dôvody, ktoré predložilo Španielsko považujú za odôvodňujúce zrušenie pokuty vo výške 0,2 % HDP,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pokuta vo výške 0,2 % HDP, ktorá sa má uložiť Španielsku za neprijatie účinných opatrení v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013, sa zrušuje.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

      V Bruseli 9. augusta 2016

            Za Radu

            predseda

         M. LAJČÁK

      (1)  Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 1.

      (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).


title: Rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/2370 z 18. decembra 2017 na podporu Haagskeho kódexu správania a nešírenia balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia

text:
               19.12.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 337/28

         ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2017/2370
   z 18. decembra 2017
   na podporu Haagskeho kódexu správania a nešírenia balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28 ods. 1,
   so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Európska rada 12. decembra 2003 prijala stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ďalej len „stratégia“), ktorá v kapitole III obsahuje zoznam opatrení zameraných na boj proti takémuto šíreniu, ktoré je potrebné prijať nielen v rámci Únie, ale aj v tretích krajinách.

               (2)

               Únia túto stratégiu aktívne vykonáva a vykonáva opatrenia uvedené v jej kapitole III, a to najmä uvoľňovaním finančných zdrojov na podporu konkrétnych projektov zameraných na posilnenie multilaterálneho systému nešírenia zbraní a multilaterálnych opatrení na budovanie dôvery. Haagsky kódex správania proti šíreniu balistických rakiet (ďalej len „kódex“) je neoddeliteľnou súčasťou tohto multilaterálneho systému nešírenia.

               (3)

               Rada 17. novembra 2003 prijala spoločnú pozíciu 2003/805/SZBP (1). V uvedenej spoločnej pozícii sa Únia okrem iného vyzýva, aby presvedčila čo najviac krajín na podpísanie kódexu, najmä tie, ktoré disponujú kapacitami v oblasti balistických rakiet, ako aj na ďalší rozvoj a vykonávanie kódexu správania, najmä jeho opatrení na budovanie dôvery, a na presadzovanie užšieho vzťahu medzi kódexom správania a multilaterálnym systémom Organizácie Spojených národov (OSN) nešírenia zbraní.

               (4)

               Rada 8. decembra 2008 prijala závery a dokument s názvom Nové smery činnosti Európskej únie v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov. V tomto dokumente sa okrem iného uvádza, že šírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov naďalej predstavuje jednu z najväčších bezpečnostných výziev a že politika nešírenia je zásadnou súčasťou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.

               (5)

               Rada 18. decembra 2008 prijala rozhodnutie 2008/974/SZBP (2) na podporu kódexu v rámci vykonávania stratégie.

               (6)

               Rada 23. júla 2012 prijala rozhodnutie 2012/423/SZBP (3). Uvedené rozhodnutie umožnilo úspešnú propagáciu všeobecného uplatňovania kódexu a dodržiavania jeho zásad.

               (7)

               Rada 15. decembra 2014 prijala rozhodnutie 2014/913/SZBP (4). Uvedené rozhodnutie pomohlo zvýšiť viditeľnosť kódexu, čím podporilo pristupovanie nových členov ku kódexu. Prioritou Únie je pokračovať v dialógu medzi signatárskymi a nesignatárskymi štátmi v záujme ďalšieho presadzovania všeobecného uplatňovania kódexu, ako aj jeho lepšieho vykonávania a rozvíjania. Toto rozhodnutie by malo byť príspevkom k uvedenému procesu.

               (8)

               Vo všeobecnejšej rovine predstavuje pretrvávajúce šírenie balistických rakiet schopných dopravovať ZHN dôvod stále väčšieho znepokojenia medzinárodného spoločenstva, a to predovšetkým aktuálne raketové programy na Blízkom východe, v severovýchodnej a juhovýchodnej Ázii.

               (9)

               Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov (BR OSN) v rezolúcii BR OSN č. 1540 (2004) zdôraznila a v rezolúciách BR OSN č. 1977 (2011) a č. 2325 (2016) opätovne pripomenula, že šírenie jadrových, chemických a biologických zbraní, ako aj ich nosičov predstavuje hrozbu pre medzinárodný mier a bezpečnosť, a zaviazala štáty, aby okrem iného žiadnymi prostriedkami nepodporovali neštátnych aktérov pri vývoji, nadobúdaní, výrobe, držbe, doprave, prenose alebo využívaní jadrových, chemických alebo biologických zbraní a ich nosičov. Hrozba, ktorú pre medzinárodný mier a bezpečnosť predstavujú jadrové, chemické a biologické zbrane a ich nosiče, sa opätovne potvrdila v rezolúcii BR OSN č. 1887 (2009) o nešírení jadrových zbraní a jadrovom odzbrojení,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   1.   V súlade so stratégiou EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ďalej len „stratégia“), v ktorej sa stanovuje cieľ presadzovať, vykonávať a posilňovať multilaterálne zmluvy a dohody o odzbrojení a nešírení, Únia ďalej podporuje všeobecné uplatňovanie, plné vykonávanie a posilňovanie Haagskeho kódexu správania proti šíreniu balistických rakiet (ďalej len „kódex“).
   2.   Činnosti na podporu kódexu, ktoré zodpovedajú opatreniam v súlade so stratégiou, zahŕňajú regionálne a subregionálne semináre, konferencie, návštevy expertov, výskum, informačné a komunikačné činnosti, ako aj sprievodné podujatia v rámci medzinárodných konferencií.
   3.   Cieľom činností je:

               a)

               presadzovať, aby ku kódexu pristúpil ešte väčší počet štátov a v konečnom dôsledku dosiahnuť jeho všeobecné uplatňovanie;

               b)

               podporovať úplné vykonávanie kódexu;

               c)

               presadzovať dialóg medzi signatárskymi a nesignatárskymi štátmi s cieľom pomôcť pri budovaní dôvery a transparentnosti, nabádať na umiernenosť a zvyšovať stabilitu a bezpečnosť pre všetkých;

               d)

               zvyšovať viditeľnosť kódexu a povedomie verejnosti o rizikách a hrozbách, ktoré predstavuje šírenie balistických rakiet;

               e)

               skúmať, najmä prostredníctvom akademických štúdií, možnosti posilnenia kódexu a podpory spolupráce medzi kódexom a inými relevantnými multilaterálnymi nástrojmi, ako je Režim kontroly raketových technológií, rezolúcia BR OSN č. 1540 (2004) a register Organizácie Spojených národov pre objekty vypustené do kozmického priestoru.

         4.   Podrobný opis projektov sa uvádza v prílohe.
   Článok 2
   1.   Za vykonávanie tohto rozhodnutia zodpovedá vysoký predstaviteľ (ďalej len „VP“).
   2.   Technické vykonávanie projektov uvedených v článku 1 ods. 2 uskutočňuje Nadácia pre strategický výskum (Fondation pour la recherche stratégique – FRS). FRS vykonáva túto úlohu pod vedením VP. VP a FRS uzavrú na uvedený účel potrebné dojednania.
   Článok 3
   1.   Referenčná suma na vykonávanie projektov uvedených v článku 1 ods. 2 je 1 878 120,05 EUR.
   2.   Výdavky financované zo sumy stanovenej v odseku 1 sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie.
   3.   Na riadne spravovanie výdavkov uvedených v odseku 2 dohliada Komisia. Na uvedený účel uzavrie s FRS po prijatí tohto rozhodnutia dohodu o grante na referenčnú sumu. Na túto dohodu o grante sa vzťahujú pravidlá týkajúce sa grantov ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5). V dohode sa stanoví, že FRS zabezpečí viditeľnosť príspevku Únie, ktorá zodpovedá jeho výške.
   4.   Komisia sa usiluje uzavrieť dohodu o grante uvedenú v odseku 3 čo najskôr po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Informuje Radu o akýchkoľvek ťažkostiach, ktoré v rámci tohto procesu vzniknú, ako aj o dátume uzavretia dohody o grante.
   Článok 4
   1.   VP podáva Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia na základe pravidelných správ, ktoré vypracúva FRS. Uvedené správy tvoria podklad pre hodnotenie, ktoré vykoná Rada.
   2.   Komisia poskytuje informácie o finančných aspektoch projektov uvedených v článku 1 ods. 2
   Článok 5
   1.   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   2.   Toto rozhodnutie stráca účinnosť 40 mesiacov po dátume uzavretia dohody o grante uvedenej v článku 3 ods. 3 Ak sa však dohoda o grante neuzavrie do šiestich mesiacov po nadobudnutí účinnosti, rozhodnutie stráca účinnosť po uplynutí tejto lehoty.

      V Bruseli 18. decembra 2017

            Za Radu

            predsednička

         K. SIMSON

      (1)  Spoločná pozícia Rady 2003/805/SZBP zo 17. novembra 2003 o všeobecnom uplatňovaní a posilňovaní multilaterálnych dohôd v oblasti nešírenia zbraní hromadného ničenia a nosičov zbraní (Ú. v. EÚ L 302, 20.11.2003, s. 34).

      (2)  Rozhodnutie Rady 2008/974/SZBP z 18. decembra 2008 na podporu Haagskeho kódexu správania proti šíreniu balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 91).

      (3)  Rozhodnutie Rady 2012/423/SZBP z 23. júla 2012 na podporu nešírenia balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a spoločnej pozície Rady 2003/805/SZBP (Ú. v. EÚ L 196, 24.7.2012, s. 74).

      (4)  Rozhodnutie Rady 2014/913/SZBP z 15. decembra 2014 na podporu Haagskeho kódexu správania a nešírenia balistických rakiet v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (Ú. v. EÚ L 360, 17.12.2014, s. 44).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

      PRÍLOHA
      1.   CIEĽ

      Hlavným cieľom tohto rozhodnutia je prostredníctvom konkrétnych opatrení presadzovať všeobecné uplatňovanie, úplné vykonávanie a posilňovanie Haagskeho kódexu správania proti šíreniu balistických rakiet (ďalej len „kódex“) v súlade so stratégiou EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia.
      Týmto rozhodnutím sa bude dopĺňať diplomatická angažovanosť Únie vo vzťahu k signatárskym a nesignatárskym štátom kódexu. V tejto súvislosti sú dôležitými posolstvami Únie:

                  a)

                  pre signatárske štáty:

                              i)

                              význam úplného vykonávania kódexu, najmä prostredníctvom každoročných vyhlásení a oznámení pred vypustením a vystrelením ustanovených v kódexe;

                              ii)

                              nabádanie na plné využívanie kódexu ako prostriedku na presadzovanie transparentnosti a dôvery na regionálnej aj medzinárodnej úrovni, ako aj na pomoc pri zabraňovaní a predchádzaní šíreniu balistických rakiet schopných niesť zbrane hromadného ničenia;

                  b)

                  pre nesignatárske štáty:

                              i)

                              nabádať ich, aby pristúpili ku kódexu, a tak prispeli k širšiemu multilaterálnemu úsiliu zameranému na predchádzanie šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov;

                              ii)

                              využívať ustanovenia kódexu s cieľom prispieť k zníženiu regionálneho napätia a budovať dôveru, čím sa podporí zvýšenie bezpečnosti pre všetkých.

            Okrem toho sa toto rozhodnutie využije na podporu financovania obmedzeného počtu výskumných štúdií o synergiách medzi kódexom a inými relevantnými multilaterálnymi nástrojmi, ako je MTCR, rezolúcia BR OSN č. 1540 (2004) a register Organizácie Spojených národov pre objekty vypustené do kozmického priestoru.
      Napokon sa toto rozhodnutie zameriava aj na podporu prebiehajúceho politického dialógu medzinárodného spoločenstva o bezpečnosti a udržateľnosti v kozmickom priestore, a to najmä prostredníctvom poskytnutia obmedzeného finančného príspevku na výročné konferencie o kozmickom priestore, ktoré organizuje Inštitút OSN pre výskum v oblasti odzbrojenia (UNIDIR) v Ženeve.
      2.   OPATRENIA

      2.1.   Ciele opatrení

                  a)

                  presadzovať pristúpenie ku kódexu zo strany čoraz väčšieho počtu štátov a v konečnom dôsledku jeho všeobecné uplatňovanie;

                  b)

                  podporovať úplné vykonávanie kódexu signatárskymi štátmi;

                  c)

                  presadzovať dialóg medzi signatárskymi a nesignatárskymi štátmi s cieľom pomôcť budovať dôveru a transparentnosť, nabádať na zdržanlivosť a zvyšovať stabilitu a bezpečnosť pre všetkých;

                  d)

                  zvyšovať viditeľnosť kódexu a povedomie verejnosti o rizikách a hrozbách, ktoré predstavuje šírenie balistických rakiet;

                  e)

                  skúmať, najmä prostredníctvom akademických štúdií, možnosti posilnenia kódexu a presadzovania spolupráce medzi kódexom a inými relevantnými multilaterálnymi nástrojmi, ako je Režim kontroly raketových technológií a rezolúcia BR OSN č. 1540 (2004).

            2.2.   Opis opatrení

                  a)

                  FRS zorganizuje informačné činnosti v podobe regionálnych a/alebo subregionálnych seminárov a expertných misií s cieľom:

                              i)

                              zvýšiť povedomie o rizikách a výzvach súvisiacich so šírením balistických rakiet;

                              ii)

                              poskytnúť príslušným expertom platformu na neformálnu výmenu poznatkov („pravidlá Chatham House“) o strategických otázkach, a tým prispieť k budovaniu dôvery medzi štátmi a

                              iii)

                              presadzovať ciele Únie, ktorými sú všeobecné uplatňovanie, úplné vykonávanie a posilnenie kódexu.

                        FRS zorganizuje najviac deväť regionálnych a/alebo subregionálnych podujatí okrem iného aj v Latinskej Amerike a Karibiku, na Blízkom východe, v Afrike a v juhovýchodnej Ázii, ako aj najviac šesť expertných misií do nesignatárskych štátov. Všetky takéto podujatia sa uskutočnia v úzkej spolupráci s orgánmi príslušných hostiteľských vlád a podľa potreby aj s akademickou obcou;

                  b)

                  FRS zorganizuje najviac šesť sprievodných podujatí venovaných kódexu popri medzinárodných konferenciách, najmä popri pravidelnom výročnom zasadnutí kódexu vo Viedni a popri zasadnutí prvého výboru Valného zhromaždenia OSN v New Yorku. Tieto sprievodné podujatia budú navrhnuté tak, aby pomohli prehĺbiť vzťah medzi kódexom a OSN v súlade s rezolúciou BR OSN č. 71/33, ktorú prijalo Valné zhromaždenie OSN 5. decembra 2016;

                  c)

                  FRS zorganizuje v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi návštevu medzinárodnej skupiny expertov na kozmodróme v súlade s článkom 4 písm. a) bodom ii) treťou zarážkou kódexu;

                  d)

                  FRS v rámci grantu prideleného Úniou prevedie trikrát sumu 29 240,00 EUR v prospech UNIDIR s cieľom pomôcť financovať výročné konferencie UNIDIR o otázkach kozmickej bezpečnosti, a tým pomôcť splniť hlavný cieľ, ktorým je podpora kódexu. FRS a UNIDIR zabezpečia viditeľnosť Únie na týchto konferenciách, ktorá zodpovedá výške príspevku Únie;

                  e)

                  FRS zadá a uverejní aspoň štyri výskumné štúdie o otázkach súvisiacich s kódexom vrátane jednej alebo viacerých štúdií o vzťahu medzi kódexom a inými príslušnými multilaterálnymi nástrojmi, ako je napríklad MTCR a rezolúcia BR OSN č. 1540 (2004). Na uvedený účel FRS požiada o príspevky všetky výskumné ústavy, ktoré sú súčasťou konzorcia EÚ NPD alebo sú k nemu pridružené. Témy štúdií sa dohodnú medzi FRS a príslušnými útvarmi Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ);

                  f)

                  FRS uskutoční komunikačné a informačné činnosti s dvojitým cieľom zvýšiť viditeľnosť kódexu a príspevku Únie naň. FRS vypracuje podrobný komunikačný a informačný plán, ktorý sa predloží na schválenie ESVČ a Komisii.

            2.3.   Výsledky opatrení

                  a)

                  zvýšenie počtu signatárskych štátov kódexu;

                  b)

                  zlepšenie vykonávania kódexu signatárskymi štátmi;

                  c)

                  zvýšenie povedomia tvorcov politík, regulátorov, expertov a širokej verejnosti o význame toho, aby štáty pristúpili ku kódexu a aby ho vykonávali;

                  d)

                  zvýšená viditeľnosť úsilia Únie o presadzovanie všeobecného uplatňovania, úplného vykonávania a posilňovania kódexu.

            3.   PARTNERI V RÁMCI OPATRENÍ

      FRS bude v úzkej spolupráci s ESVČ pokračovať v rozvoji účinných partnerstiev so zainteresovanými regionálnymi a subregionálnymi organizáciami, štátnymi orgánmi, výskumnými ústavmi a inými príslušnými subjektmi.
      V súvislosti s opatrením uvedeným v bode 2.2. písm. e) bude FRS úzko spolupracovať s UNIDIR.
      4.   INTERAKCIA S ÚSILÍM ÚNIE

      Na základe pravidelnej spätnej väzby od FRS o jej činnosti sa Únia môže rozhodnúť, že toto úsilie doplní prostredníctvom cielenej diplomatickej činnosti zameranej na zvyšovanie povedomia o význame toho, aby členské štáty pristúpili ku kódexu a vykonávali ho.
      5.   PRÍJEMCOVIA OPATRENÍ

                  a)

                  signatárske aj nesignatárske štáty kódexu;

                  b)

                  vládni úradníci, tvorcovia politík, regulátori, experti;

                  c)

                  medzinárodné, regionálne a subregionálne organizácie;

                  d)

                  akademická obec a občianska spoločnosť;

                  e)

                  predseda kódexu.

            6.   MIESTO

      FRS vyberie po porade s príslušnými útvarmi ESVČ možné miesta stretnutí, seminárov a iných podujatí. Kritériá, ktoré sa použijú pri výbere týchto miest, budú zahŕňať ochotu a odhodlanie príslušného štátu alebo medzivládnej organizácie v konkrétnom regióne usporiadať dané podujatie. Konkrétne miesta, v ktorých sa uskutočnia návštevy jednotlivých krajín alebo činnosti špecifické pre danú krajinu, budú závisieť od pozvaní zainteresovaných štátov alebo medzivládnych organizácií.
      7.   TRVANIE

      Celková odhadovaná doba trvania činnosti je 36 mesiacov.