title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu (EÚ) 2015/2213 z 27. októbra 2015 o účtovnej závierke spoločného podniku ENIAC za rozpočtový rok 2013

text:
               1.12.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 314/46

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU (EÚ) 2015/2213
   z 27. októbra 2015
   o účtovnej závierke spoločného podniku ENIAC za rozpočtový rok 2013
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku spoločného podniku ENIAC za rozpočtový rok 2013,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky spoločného podniku ENIAC za rozpočtový rok 2013 spolu s odpoveďami spoločného podniku (1),

               —

               so zreteľom na vyhlásenie o vierohodnosti (2) vedenia účtov a zákonnosti a riadnosti príslušných operácií, ktoré poskytol Dvor audítorov za rozpočtový rok 2013 v súlade s článkom 287 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady zo 17. februára 2015 o udelení absolutória spoločnému podniku za plnenie rozpočtu za rozpočtový rok 2013 (05306/2015 – C8-0049/2015),

               —

               so zreteľom na svoje rozhodnutie z 29. apríla 2015 (3) o odložení rozhodnutia o absolutóriu za rozpočtový rok 2013 a na odpovede výkonného riaditeľa spoločného podniku ECSEL (bývalého spoločného podniku ENIAC);

               —

               so zreteľom na článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4),

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 209,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 72/2008 z 20. decembra 2007, ktorým sa zakladá spoločný podnik ENIAC (6),

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) č. 561/2014 zo 6. mája 2014, ktorým sa zriaďuje spoločný podnik ECSEL (7), a najmä na jeho článok 1 ods. 2 a článok 12,

               —

               so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (8),

               —

               so zreteľom na delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 110/2014 z 30. septembra 2013 o vzorovom nariadení o rozpočtových pravidlách pre subjekty verejno-súkromného partnerstva uvedené v článku 209 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (9),

               —

               so zreteľom na článok 94 a prílohu V rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na druhú správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A8-0285/2015),

               1.

               schvaľuje účtovnú závierku spoločného podniku ENIAC za rozpočtový rok 2013;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie výkonnému riaditeľovi spoločného podniku ECSEL, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Martin SCHULZ

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 452, 16.12.2014, s. 26.

      (2)  Ú. v. EÚ C 452, 16.12.2014, s. 27.

      (3)  Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2015, s. 424.

      (4)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (6)  Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2008, s. 21.

      (7)  Ú. v. EÚ L 169, 7.6.2014, s. 152.

      (8)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (9)  Ú. v. EÚ L 38, 7.2.2014, s. 2.


title: Rozhodnutie Komisie, ktorým sa vyhlasuje, že opatrenia oznámené Slovenskou republikou v súlade s prechodným mechanizmom podľa prílohy IV.3 Aktu o pristúpení, sa po pristúpení neuplatňujú — Štátna pomoc   (Text s významom pre EHP)

text:
               4.10.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 239/16

         Rozhodnutie Komisie, ktorým sa vyhlasuje, že opatrenia oznámené Slovenskou republikou v súlade s prechodným mechanizmom podľa prílohy IV.3 Aktu o pristúpení, sa po pristúpení neuplatňujú — Štátna pomoc
   (2006/C 239/05)
   (Text s významom pre EHP)
   Dátum prijatia rozhodnutia:
   Členský štát: Slovenská republika
   Číslo pomoci: SK 1/2004
   Názov: Všeobecná úverová banka, a.s.
   Účel: Pomoc bankovému sektoru
   Ďalšie informácie: Rozhodnutie Komisie deklarujúce, že opatrenia v prospech Všeobecnej úverovej banky, a.s. oznámené Slovenskou republikou podľa dočasného mechanizmu podľa prílohy IV.3 aktu o pristúpení, sa neuplatňujú po pristúpení
   Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:
   http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/


title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1848 zo 4. júla 2016 o opatrení SA.40018 (2015/C) (ex 2015/NN) vykonanom Maďarskom v súvislosti so zmenou poplatku za inšpekciu potravinového reťazca v Maďarsku prijatou v roku 2014 [oznámené pod číslom C(2016) 4056] (Text s významom pre EHP )

text:
               19.10.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 282/63

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/1848
   zo 4. júla 2016
   o opatrení SA.40018 (2015/C) (ex 2015/NN) vykonanom Maďarskom v súvislosti so zmenou poplatku za inšpekciu potravinového reťazca v Maďarsku prijatou v roku 2014

         [oznámené pod číslom C(2016) 4056]

   (Iba maďarské znenie je autentické)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
   po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1) a so zreteľom na tieto pripomienky,
   keďže:
   1.   POSTUP

               (1)

               Komisia sa z článkov uverejnených v tlači v decembri 2014 dozvedela o zmene zákona o potravinovom reťazci z roku 2008. Zmenou, ktorá bola prijatá v roku 2014, sa upravuje poplatok za inšpekciu potravinového reťazca. Listom zo 17. marca 2015 Komisia zaslala maďarským orgánom žiadosť o informácie, na ktorú maďarské orgány odpovedali listom zo 16. apríla 2015.

               (2)

               Listom z 15. júla 2015 Komisia informovala Maďarsko, že sa v súvislosti s opatrením pomoci rozhodla začať konanie podľa článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). V rozhodnutí o začatí konania Komisia súčasne nariadila bezodkladné pozastavenie tohto opatrenia v súlade s článkom 11 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 (2).

               (3)

               Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
                   (3). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k tomuto opatreniu pomoci.

               (4)

               Komisia prijala pripomienky od jednej zainteresovanej strany. Listom z 13. októbra 2015 Komisia tieto pripomienky postúpila Maďarsku a poskytla mu možnosť reagovať. Maďarsko na pripomienky nereagovalo.

         2.   PODROBNÝ OPIS OPATRENIA

   2.1.   Zákon o potravinovom reťazci z roku 2008, ktorým sa ustanovuje poplatok za inšpekciu potravinového reťazca

               (5)

               Ustanovenia týkajúce sa poplatku za inšpekciu potravinového reťazca sú obsiahnuté v zákone XLVI z roku 2008 o potravinovom reťazci a úradnom dohľade nad ním („zákon o potravinovom reťazci“) a vo vyhláške ministra pre rozvoj vidieka č. 40 z 27. apríla 2012 o pravidlách priznania a platby poplatku za inšpekciu potravinového reťazca. Podniky, ktoré sa považujú za prevádzkovateľov potravinového reťazca v súlade so zákonom o potravinovom reťazci, musia platiť poplatok z obratu získaného z niektorých svojich činností. V zákone sa poskytuje zoznam činností (4), z ktorých musia spoločnosti platiť poplatky za inšpekciu.

               (6)

               Všetky podniky pôsobiace v Maďarsku (spoločnosti a iné právnické osoby, ale aj súkromné osoby vykonávajúce svoju činnosť ako samostatní obchodníci alebo prvovýrobcovia), ktoré v roku predchádzajúcom podaniu priznania vytvorili obrat z uvedených činností, sú povinné zaplatiť poplatok za inšpekciu. Účelom poplatku za inšpekciu potravinového reťazca je pokryť náklady na výkon niektorých regulačných a dozorných činností Národného úradu pre bezpečnosť potravinového reťazca (štátneho orgánu). Poplatok za dohľad sa vypočítava ročne a osoba, na ktorú sa vzťahuje, musí poplatok priznať a zaplatiť bez ohľadu na to, či sa vykonali konkrétne úradné kontroly na mieste.

               (7)

               Do 31. decembra 2014 platilo pravidlo zavedené zákonom o potravinovom reťazci, podľa ktorého mali všetci prevádzkovatelia potravinového reťazca zaplatiť paušálny poplatok z príslušného obratu vo výške 0,1 %.

               (8)

               Vyzbierané poplatky za inšpekciu potravinového reťazca sa môžu použiť výhradne na činnosti stanovené v stratégii bezpečnosti potravinového reťazca a na činnosť úradu pre bezpečnosť potravinového reťazca.

         2.2.   Zmena zákona o potravinovom reťazci z roku 2014

               (9)

               Zmenou článku 47/B zákona o potravinovom reťazci vykonanou prostredníctvom zákona LXXIV z roku 2014 (5), ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2015 (ďalej len „zmena zákona z roku 2014“) sa zaviedli osobitné pravidlá na výpočet poplatku za inšpekciu vo vzťahu k obratu vytvorenému obchodmi, ktoré na maďarskom trhu predávajú spotrebný tovar s rýchlym obratom (6).

               (10)

               Zmenou zákona o potravinovom reťazci z roku 2014 sa pre prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom (7) zavádza progresívna štruktúra poplatku so sadzbami od 0 % do 6 %. Presnejšie sa vo vzťahu k obratu uplatňujú tieto sadzby poplatku za inšpekciu potravinového reťazca:

                           —

                           0 % z časti obratu nepresahujúcej 500 miliónov HUF (približne 1,6 milióna EUR),

                           —

                           0,1 % z časti obratu presahujúcej 500 miliónov HUF, ale nepresahujúcej 50 miliárd HUF (približne 160,6 milióna EUR),

                           —

                           1 % z časti obratu presahujúcej 50 miliárd HUF, ale nepresahujúcej 100 miliárd HUF (približne 321,2 milióna EUR),

                           —

                           2 % z časti obratu presahujúcej 100 miliárd HUF, ale nepresahujúcej 150 miliárd HUF (približne 481,8 milióna EUR),

                           —

                           3 % z časti obratu presahujúcej 150 miliárd HUF, ale nepresahujúcej 200 miliárd HUF (približne 642,4 milióna EUR),

                           —

                           4 % z časti obratu presahujúcej 200 miliárd HUF, ale nepresahujúcej 250 miliárd HUF (približne 803 milióna EUR),

                           —

                           5 % z časti obratu presahujúcej 250 miliárd HUF, ale nepresahujúcej 300 miliárd HUF (približne 963,5 milióna EUR),

                           —

                           6 % z časti obratu presahujúcej 300 miliárd HUF.

               (11)

               V zmysle zmeny zákona o potravinovom reťazci z roku 2014 zostala všetkým ostatným prevádzkovateľom potravinového reťazca povinnosť zaplatiť poplatok z príslušného obratu v paušálnej výške 0,1 %.

               (12)

               Ani v zmenenom ustanovení maďarského zákona o potravinovom reťazci ani v dôvodovej správe k nemu sa neuvádzajú dôvody zavedenia osobitných pravidiel vo vzťahu k sadzbe poplatku pre obchody predávajúce spotrebný tovar s rýchlym obratom. Neposkytuje sa nijaké vysvetlenie, pokiaľ ide o stanovenie rôznych kategórií obratu a zodpovedajúcich sadzieb poplatku.

               (13)

               Poplatok podlieha podaniu priznania zo strany prevádzkovateľov potravinového reťazca. Platí sa ročne v dvoch rovnakých tranžiach splatných k 31. júlu a k 31. januáru. Zákonom sa takisto stanovujú zjednodušené postupy v prípadoch, ak je poplatok nižší ako 1 000 HUF (približne 3,20 EUR). V tomto prípade sa poplatok musí priznať, ale nemusí sa zaplatiť.

               (14)

               Pokuta z omeškania sa týka akéhokoľvek poplatku za inšpekciu, ktorý nebol zaplatený v stanovenej lehote. Je možné vyrubiť pokutu za nesplnenie v prípade, ak osoby alebo subjekty, ktoré podliehajú poplatku za inšpekciu potravinového reťazca, nesplnia svoju povinnosť podať priznanie alebo priznanie podajú neskoro, s neúplnými či nepravdivými údajmi.

         3.   FORMÁLNE VYŠETROVACIE KONANIE

   3.1.   Dôvody na začatie formálneho vyšetrovacieho konania

               (15)

               Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie, keďže v danom čase bola presvedčená, že progresívna štruktúra poplatkov (sadzieb a kategórií obratu) zavedená zmenou zákona z roku 2014 predstavuje neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc.

               (16)

               Komisia konkrétne uviedla, že na základe progresívnych sadzieb zavedených zmenou zákona z roku 2014 sa podniky rozlišujú podľa obratu, a teda podľa veľkosti, čím sa poskytuje selektívna výhoda podnikom s nízkym obratom, a teda aj s menšou veľkosťou. Maďarsko neposkytlo dôkazy o tom, že by progresívna štruktúra poplatku vo vzťahu k obchodom predávajúcim spotrebný tovar s rýchlym obratom, ako sú supermarkety, zodpovedala podobnej progresívnej štruktúre výdavkov vynaložených Národným úradom pre bezpečnosť potravinového reťazca na inšpekciu týchto obchodov. Maďarsko preto nepreukázalo, že by uvedené opatrenie bolo odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou daňového systému. Komisia preto dospela k záveru, že opatrenie prestavuje štátnu pomoc, keďže sa preukázalo, že boli splnené všetky podmienky ustanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy.

               (17)

               Komisia napokon vyslovila pochybnosť, pokiaľ ide o zlučiteľnosťou opatrenia s vnútorným trhom. Komisia najmä pripomenula, že za zlučiteľné nemôže vyhlásiť také opatrenie štátnej pomoci, ktoré porušuje iné pravidlá práva Únie, ako sú základné slobody ustanovené v zmluve alebo ustanovenia nariadení a smerníc Únie. V tomto čase Komisia nemohla vylúčiť, že sa opatrenie nezameriava v prvom rade na podniky so zahraničným vlastníctvom, čo by mohlo predstavovať porušenie článku 49 zmluvy, ktorým sa stanovuje základná sloboda usadiť sa, a vyjadrila aj pochybnosť, či boli rozdiely v daňovom zaobchádzaní potrebné a primerané cieľu splniť povinnosti ustanovené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (8).

         3.2.   Zmeny právneho základu poplatku za inšpekciu po začatí formálneho vyšetrovacieho konania

               (18)

               Dňa 27. októbra 2015 predložila maďarská vláda maďarskému parlamentu návrh zákona, ktorým sa mení zákon XLVI z roku 2008 o potravinovom reťazci a úradnom dohľade nad ním. Dňa 17. novembra 2015 maďarský parlament prijal zákon CLXXXII z roku 2015, ktorým sa mení zákon XLVI z roku 2008 o potravinovom reťazci a oficiálnom dohľade nad ním. Zákon bol uverejnený v maďarskom úradnom vestníku (Magyar Közlöny) č. 182/2015 dňa 26. novembra 2015. Nový zákon nadobudol účinnosť 31. dňom po jeho uverejnení vo vestníku, teda 27. decembra 2015.

               (19)

               Zmenou zákona z novembra 2015 sa ruší progresívna štruktúra poplatku zavedená zmenou zákona z roku 2014 a opätovne sa zavádza paušálny poplatok vo výške 0,1 % pre všetkých prevádzkovateľov potravinového reťazca, čo predstavuje návrat k stavu pred zmenou zákona z roku 2014.

         3.3.   Pripomienky Maďarska

               (20)

               Maďarsko Komisii nezaslalo nijaké pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

               (21)

               Namiesto toho Maďarsko listom zo 16. septembra 2015 určeným komisárovi pre hospodársku súťaž zaslalo Komisii návrh na zmenu poplatku za inšpekciu potravinového reťazca. V tomto návrhu sa navrhuje zrušenie sadzby 0 % a náhrada progresívnej štruktúry sadzieb poplatku s ôsmimi sadzbami (od 0 % do 6 %) systémom dvoch sadzieb (0,1 % pre prevádzkovateľov maloobchodu s nízkym obratom a 0,3 % pre prevádzkovateľov maloobchodu s vyšším obratom).

               (22)

               Listom zo 7. októbra 2015 útvary Komisie informovali Maďarsko, že hoci sa v novom návrhu znižuje rozdiel medzi sadzbami poplatku, navrhovaný nový poplatok by mal naďalej progresívnu štruktúru, čo by bolo problematické z pohľadu štátnej pomoci, ak by takáto štruktúra poplatku nebola odôvodnená usmerňovacími zásadami systému poplatku za inšpekciu.

               (23)

               Listom zo 7. októbra 2015 Maďarsko zaslalo doplňujúce informácie a údaje s cieľom odôvodniť duálnu progresívnu štruktúru poplatku na základe nákladov na dohľad nad hlavnými účastníkmi trhu a inými obchodnými subjektmi. Maďarsko konkrétne uviedlo, že hlavní účastníci trhu majú zložitú štruktúru, a preto je potrebná komplikovanejšia kontrola a oveľa viac zdrojov na vykonávanie takýchto kontrol zo strany úradu.

               (24)

               Po žiadosti Maďarska o spätnú väzbu k návrhu zaslanému listom zo 16. septembra 2015 a k dodatočným informáciám poskytnutým listom zo 7. októbra 2015 útvary Komisie informovali Maďarsko listom zo 17. marca 2016, že poskytnuté údaje nepreukázali, že by náklady na kontrolu ako podiel obratu rástli rovnakým spôsobom ako sadzby poplatku. Útvary Komisie najmä potvrdili svoj názor, že z poskytnutých údajov nevyplýva, že by náklady na inšpekciu spoločností, na ktoré sa vzťahuje sadzba 0,3 %, boli trikrát vyššie – na každý skontrolovaný forint obratu – ako pre spoločnosti so sadzbou 0,1 %. Progresívna štruktúra poplatku s dvomi sadzbami by tak poskytla selektívnu výhodu podnikom s nižšou sadzbou poplatku.

               (25)

               Maďarsko napokon nepredložilo maďarskému parlamentu legislatívny návrh na zmenu zákona XLVI z roku 2008 o potravinovom reťazci a úradnom dohľade nad ním.

         3.4.   Pripomienky zainteresovaných strán

               (26)

               Komisia prijala pripomienky od jednej zainteresovanej strany. Zainteresovaná strana pôsobí na maďarskom trhu a súhlasí s posúdením Komisie vyjadreným v jej rozhodnutí o začatí konania. Podľa zainteresovanej strany bolo opatrenie zamerané osobitne na zahraničné spoločnosti, pričom podľa nej je takýto postup možný z dôvodu štruktúry maďarského maloobchodného trhu. Podľa tejto strany zahraničné spoločnosti v maloobchodnom odvetví v Maďarsku prevádzkujú pobočky alebo dcérske spoločnosti, ktoré zvyšujú úroveň ich (konsolidovaného) obratu. Naopak maďarské podniky sú organizované franchisingovým systémom, v rámci ktorého je každý jednotlivý obchod – alebo nejaká menšia skupina obchodov – prevádzkovaný rozdielnym právnym subjektom, ktorý nie je súčasťou korporátneho subjektu alebo skupiny frachisora. Podľa odhadov poskytnutých zainteresovanou stranou by mali zahraniční maloobchodníci (korporátne skupiny) v Maďarsku v súčasnosti spoločný podiel na trhu približne 50 %, znášajú však približne 95 % objemu poplatku za inšpekciu, pričom na maďarských obchodníkov sa v zmysle článku 47/B zákona o potravinovom reťazci vo všeobecnosti vzťahuje kategória sadzby 0 % alebo 0,1 %.

               (27)

               Maďarskí predajcovia potravín teda z dôvodu svojej franchisingovej organizačnej štruktúry automaticky patria do nižšej kategórie sadzby (s 0 % alebo 0,1 % sadzbou), kým pobočky/dcérske spoločnosti zahraničných materských spoločností v EÚ vo všeobecnosti platia vyšší poplatok. Podľa zainteresovanej strany tak poplatok za inšpekciu potravinového reťazca poskytuje selektívnu výhodu menším podnikom a podnikom, ktoré pôsobia v maloobchodnom systéme a nie sú organizované pobočkovým spôsobom, t. j. maďarským podnikom oproti podnikom so zahraničným vlastníctvom.

         3.5.   Pripomienky Maďarska k pripomienkam zainteresovaných strán

               (28)

               Komisia od Maďarska nedostala nijakú odpoveď na pripomienky od jedinej zainteresovanej strany, ktoré Maďarsku postúpila listom z 13. októbra 2015.

         4.   POSÚDENIE POMOCI

               (29)

               Komisia obmedzila svoje posúdenie v tomto rozhodnutí na ustanovenia zmeny zákona o potravinovom reťazci z roku 2014, osobitne na zmenené ustanovenia, ktorými sa zavádza progresívna štruktúra sadzieb poplatku (sadzieb a kategórií obratu) vo vzťahu k obchodom predávajúcim spotrebný tovar s rýchlym obratom, ako sa uvádza v odôvodnení 10 vyššie.

         4.1.   Prítomnosť štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

               (30)

               Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy: „Ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“

               (31)

               Klasifikácia opatrenia ako pomoci v zmysle tohto ustanovenia si preto vyžaduje splnenie týchto kumulatívnych podmienok: i) opatrenie musí byť pripísateľné štátu a musí byť financované zo štátnych zdrojov; ii) musí poskytovať výhodu príjemcovi; iii) táto výhoda musí byť selektívna a iv) opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

         4.1.1.   Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

               (32)

               Opatrenie predstavuje štátnu pomoc, ak je financované zo štátnych zdrojov a ak je pripísateľné členskému štátu.

               (33)

               Keďže opatrenie vyplýva zo zákona maďarského parlamentu, je jasne pripísateľné maďarskému štátu. Nemožno akceptovať argument Maďarska, podľa ktorého je právnym základom poplatku nariadenie (ES) č. 882/2004, a teda, že poplatok nie je pripísateľný maďarskému štátu.

               (34)

               Súdy Európskej únie v minulosti rozhodli, že oslobodenie od dane prijaté členským štátom v rámci vykonávania smernice Únie v súlade so záväzkami členského štátu vyplývajúcimi zo zmluvy nie je pripísateľné členskému štátu, ale vyplýva z právneho aktu zákonodarcu Únie, a preto nepredstavuje štátnu pomoc (9). V nariadení (ES) č. 882/2004 sa však stanovujú všeobecné záväzky členských štátov a neukladá sa im povinnosť zriadiť progresívne poplatky za výkon kontrol založené na obrate, takže nemožno povedať, že by zmena zákona z roku 2014 vyplývala z právneho aktu zákonodarcu Únie. V článku 26 nariadenia (ES) č. 882/2004 sa stanovuje: „Členské štáty zabezpečia, aby boli k dispozícii primerané finančné prostriedky na obstaranie potrebného personálu a iných prostriedkov pre úradné kontroly. Použijú na to akýkoľvek prostriedok, ktorý považujú za vhodný, vrátane všeobecného zdanenia alebo zavedenia poplatkov alebo sadzieb.“ V zmysle článku 27 ods. 1: „Členské štáty môžu vyberať poplatky alebo sadzby na pokrytie nákladov spôsobených úradnými kontrolami.“ Je preto zodpovednosťou jednotlivých členských štátov stanoviť výšku poplatkov v medziach uvedeného nariadenia, a najmä v súlade s jeho článkom 27. Akákoľvek voľba je v tomto kontexte pripísateľná maďarskému štátu.

               (35)

               Pokiaľ ide o financovanie opatrenia zo štátnych zdrojov, ak je výsledkom opatrenia to, že štát prichádza o príjem, ktorý by za bežných okolností vybral od podniku, potom je splnená aj táto podmienka (10). V tomto prípade sa maďarský štát vzdáva zdrojov, ktoré by inak musel vyzbierať od prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom a dosahujúcich nižší obrat (teda od menších podnikov), ak by platili ten istý poplatok za inšpekciu ako obchodníci s vyšším obratom.

         4.1.2.   Výhoda

               (36)

               V zmysle judikatúry súdov Únie zahŕňa pojem pomoci nielen pozitívne výhody, ale aj opatrenia, ktoré rôznymi formami zmenšujú poplatky bežne zahrnuté v rozpočte daného podniku (11). Hoci opatrenie pozostávajúce zo zníženia dane alebo odvodu nezahŕňa pozitívny prevod zdrojov od štátu, poskytuje výhodu, keďže dotknuté podniky vďaka nemu získavajú výhodnejšiu finančnú pozíciu ako iní daňoví poplatníci, čo vedie k strate štátneho príjmu (12). Výhoda sa môže poskytnúť prostredníctvom rôznych typov zníženia daňového zaťaženia spoločnosti, najmä prostredníctvom zníženia uplatniteľnej sadzby dane, daňového základu alebo splatnej sumy dane (13).

               (37)

               Zmenou zákona o potravinovom reťazci z roku 2014 sa ustanovuje progresívna štruktúra poplatku vo vzťahu k prevádzkovateľom obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom v závislosti od toho, do akej kategórie obratu podniky patria. Progresívna povaha poplatku má taký vplyv, že priemerné percento poplatku uvaleného na obrat obchodu sa zvyšuje s tým, ako rastie obrat obchodu, a dosahuje ďalšiu vyššiu kategóriu sadzby. Vo výsledku podliehajú podniky s nízkym obratom (menšie podniky) podstatne nižšiemu poplatku, než sú priemerné sadzby podnikov s vysokým obratom (väčšie podniky). V dôsledku podstatne nižšej sadzby poplatku sa znižuje zaťaženie podnikov s nízkym obratom v porovnaní s podnikmi s vysokým obratom, čím sa poskytuje výhoda menším podnikom na úkor väčších podnikov v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

         4.1.3.   Selektívnosť

               (38)

               Opatrenie je selektívne, ak zvýhodňuje isté podniky alebo výrobu istých druhov tovaru v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               (39)

               Pokiaľ ide o fiškálne schémy, Súdny dvor rozhodol, že selektívnosť opatrenia by sa mala zásadne posudzovať na základe analýzy pozostávajúcej z troch krokov (14). Prvým je identifikácia bežného daňového režimu uplatňovaného v danom členskom štáte: „referenčný systém“. Druhým krokom je stanovenie, či toto opatrenie predstavuje výnimku z uvedeného systému v tom zmysle, že rozlišuje medzi hospodárskymi subjektmi, ktoré sú z pohľadu cieľov vlastných danému systému v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii. Ak dané opatrenie nepredstavuje výnimku z referenčného systému, nie je selektívne. Naopak, ak je výnimkou (a teda je prima facie selektívne), musí sa v treťom kroku analýzy určiť, či je výnimka oprávnená povahou alebo všeobecnou štruktúrou (referenčného) daňového systému (15). Ak je opatrenie prima facie selektívne a je oprávnené povahou alebo štruktúrou všeobecného daňového systému, nebude sa považovať za selektívne a článok 107 ods. 1 zmluvy sa naň nebude vzťahovať.

         a)   Referenčný systém

               (40)

               V tomto prípade Komisia za referenčný systém považuje poplatok za inšpekciu potravinového reťazca, ktorý sa týka podnikov pôsobiacich v Maďarsku (16). Progresívna štruktúra poplatku zavedená zmenou zákona z roku 2014 nemôže podľa Komisie tvoriť súčasť referenčného systému.

               (41)

               Ako uviedol Súdny dvor (17), analýza selektívnosti nie je vždy dostatočná na stanovenie, či je opatrenie výnimkou z referenčného systému vymedzeného členským štátom. Je tiež potrebné vyhodnotiť, či bol systém členským štátom vymedzený súdržným spôsobom, alebo naopak, či bol navrhnutý zreteľne svojvoľným alebo predpojatým spôsobom s cieľom uprednostniť určité podniky pred inými. Namiesto toho, aby pre všetky podniky stanovil všeobecné pravidlá, z ktorých sa poskytujú výnimky v prospech niektorých podnikov, by členský štát mohol dosiahnuť rovnaký výsledok obídením pravidiel štátnej pomoci prostredníctvom úpravy a skombinovania svojich pravidiel tak, že z ich samotného uplatnenia vyplynie pre rozdielne podniky rozdielne daňové zaťaženie (18). Je dôležité pripomenúť ustálenú judikatúru Súdneho dvora, podľa ktorej sa v článku 107 ods. 1 zmluvy nerozlišuje medzi opatreniami podľa dôvodov alebo cieľov štátnych zásahov, ale vymedzujú sa podľa ich účinkov, a teda bez ohľadu na použité techniky (19).

               (42)

               Kým uplatnenie paušálneho poplatku z obratu prevádzkovateľov potravinového reťazca je vhodným prostriedkom na pokrytie nákladov štátu na kontrolné činnosti v súlade s nariadením (ES) č. 882/2004, progresívna štruktúra poplatku zavedená zmenou zákona o potravinovom reťazci z roku 2014 sa javí ako opatrenie, ktoré Maďarsko prijalo so zámerom uprednostniť niektoré podniky pred inými. Pred zmenou zákona z roku 2014 boli všetci prevádzkovatelia potravinového reťazca vrátane obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom povinní platiť poplatok z obratu v paušálnej výške 0,1 %. Na základe progresívnej štruktúry poplatku zavedenej zmenou zákona z roku 2014 sa na prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom potenciálne vzťahuje osem rôznych sadzieb poplatku (od 0 % s progresívnym rastom do 6 %), v závislosti od kategórie ich obratu. Výsledkom zmeny zákona z roku 2014 je tak rozdielna priemerná sadzba dane pre podniky, na ktoré sa poplatok vzťahuje v závislosti od povahy ich činnosti (tzn. či prevádzkujú obchody, v ktorých sa predáva spotrebný tovar s rýchlym obratom) a výšky ich obratu (tzn. či presahuje prahy ustanovené touto zmenou).

               (43)

               Keďže každá spoločnosť sa zdaňuje rozdielnou sadzbou, nie je možné, aby Komisia po zmene zákona z roku 2014 určila jednu referenčnú sadzbu poplatku. Maďarsko zároveň neuviedlo nijakú konkrétnu sadzbu ako referenčnú či „bežnú“ a nevysvetlilo ani to, prečo by mala byť vyššia sadzba oprávnená výnimočnými okolnosťami na strane prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom a dosahujúcich vysoký obrat, ani prečo by sa mali na niektoré kategórie prevádzkovateľov alebo prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom a dosahujúcich nižší obrat vzťahovať nižšie sadzby.

               (44)

               Zo zmeny zákona z roku 2014 rôznym podnikom vyplýva rôzna úroveň zdaňovania (vyjadrená ako časť ich celkového ročného obratu) v závislosti od ich činnosti a veľkosti, keďže výška obratu dosiahnutá konkrétnym podnikom do určitej miery koreluje s veľkosťou podniku. Cieľom poplatku za inšpekciu potravinového reťazca je však financovať kontroly v oblasti zdravia a bezpečnosti potravín v rámci ich pohybu v potravinovom reťazci, pričom progresívna štruktúra poplatku so sadzbami 0 % až 6 % neodráža vzťah medzi nákladmi na inšpekciu priestorov podnikov, na ktoré sa vzťahuje toto opatrenie, a ich obratom.

               (45)

               S ohľadom na tento cieľ sa Komisia domnieva, že všetci prevádzkovatelia potravinového reťazca vo všeobecnosti, ako aj všetci prevádzkovatelia obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom sú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii, bez ohľadu na druh ich činnosti či výšku obratu, pričom Maďarsko neposkytlo nijaký presvedčivý dôvod na rozlišovanie medzi rôznymi typmi podnikov, pokiaľ ide o výber poplatku za inšpekciu potravinového reťazca. Komisia v tejto súvislosti odkazuje na odôvodnenia 52 až 57. Maďarsko teda zámerne nastavilo poplatok za inšpekciu potravinového reťazca takým spôsobom, aby svojvoľne uprednostnilo niektoré podniky, najmä prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom, ktorí dosahujú nižší obrat (a teda menšie podniky), a znevýhodnilo iné, najmä väčšie podniky, pričom ide zároveň o podniky so zahraničným vlastníctvom (20).

               (46)

               Referenčný systém je preto selektívne nastavený spôsobom, ktorý nie je oprávnený s ohľadom na cieľ poplatku za inšpekciu potravinového reťazca, ktorým je financovanie kontrol v oblasti zdravia a bezpečnosti potravín v rámci ich pohybu v potravinovom reťazci. Z toho vyplýva, že v tomto prípade je vhodným referenčným systémom zavedenie poplatku za inšpekciu podnikov v potravinovom reťazci pôsobiacich v Maďarsku na základe ich obratu bez toho, aby tento systém obsahoval progresívnu štruktúru poplatku.

         b)   Výnimka z referenčného systému

               (47)

               V druhom kroku je potrebné určiť, či je opatrenie výnimkou z referenčného systému v prospech niektorých podnikov, ktoré sa nachádzajú v podobnej skutkovej a právnej situácii so zreteľom na podstatný cieľ referenčného systému.

               (48)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 44, podstatným cieľom poplatku za inšpekciu potravinového reťazca je financovanie kontrol v oblasti zdravia a bezpečnosti potravín v rámci ich pohybu v potravinovom reťazci v Maďarsku. Ako sa ďalej uvádza v tomto odôvodnení, ku všetkým prevádzkovateľom potravinového reťazca vo všeobecnosti a osobitne ku všetkým prevádzkovateľom obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom, by sa malo pristupovať tak, že sa nachádzajú v porovnateľnej právnej a skutkovej situácii vzhľadom na tento cieľ, bez ohľadu na ich činnosť či na výšku ich obratu.

               (49)

               Ako sa uvádza v odôvodnení 37 dôsledkom progresívnej štruktúry poplatku, ktorá sa na základe zmeny zákona z roku 2014 vzťahuje len na prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom, je to, že na podniky s vyšším obratom sa vzťahujú podstatne vyššie hraničné poplatky za inšpekciu a podstatne vyššie priemerné sadzby poplatku za inšpekciu ako na prevádzkovateľov obchodov s nižším obratom a iných prevádzkovateľov potravinového reťazca. Inými slovami, z hľadiska cieľa poplatku za inšpekciu potravín rozlišuje progresívna štruktúra poplatku zavedená zmenou zákona z roku 2014 medzi podnikmi v porovnateľnej skutkovej a právnej situácii na základe činnosti a veľkosti týchto podnikov.

               (50)

               Komisia osobitne poznamenáva, že sadzby poplatkov ustanovené zmenou zákona o potravinovom reťazci z roku 2014 a jednotlivé kategórie týchto sadzieb vedú k zvýšeniu poplatku pre podniky podliehajúce poplatku na základe ich obratu z istých činností, a teda na základe ich veľkosti. Hraničná sadzba poplatku je 0,1 % pre podniky, ktoré vytvárajú obrat vyšší ako 500 miliónov HUF, ale nepresahujúci 50 miliárd HUF. Táto hraničná sadzba sa násobí šesťdesiatimi, pričom dosahuje 6 % pre podniky predávajúce spotrebný tovar s rýchlym obratom a vytvárajúce obrat vyšší ako 300 miliárd HUF. Dôsledkom tohto zvýšenia hraničnej sadzby poplatku je to, že obchod s obratom v najvyššej kategórii platí v priemere podstatne vyšší poplatok než pre podniky s nižším obratom (a teda menšie podniky).

               (51)

               Progresívna štruktúra poplatku zavedená zmenou z roku 2014 sa preto vymyká z referenčného systému, ktorý pozostáva zo zavedenia poplatku za inšpekciu podnikov potravinového reťazca pôsobiacich v Maďarsku, a to v prospech prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom, ktoré dosahujú nižší obrat (a teda menších podnikov). Komisia teda sporné opatrenie považuje za prima facie selektívne.

         c)   Odôvodnenosť

               (52)

               Opatrenie, ktoré predstavuje výnimku z referenčného systému, nie je selektívne, ak je oprávnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou daného systému. Ide o prípad, ak je selektívne zaobchádzanie výsledkom vlastných mechanizmov systému potrebných na jeho fungovanie a účinnosť (21). V tomto kontexte členský štát nemôže použiť ciele vonkajšej politiky, napr. ciele regionálnej, environmentálnej alebo priemyselnej politiky, ako dôvody rozdielneho zaobchádzania s podnikmi v istom režime. Je úlohou členského štátu, t. j. maďarských orgánov, aby poskytli odôvodnenie.

               (53)

               Maďarské orgány uviedli, že účelom výnimky je zabezpečiť, aby sadzba poplatku za inšpekciu viac zodpovedala zdrojom, ktoré úrad potrebuje na inšpekciu významných účastníkov trhu (napr. certifikáty, čas potrebný na inšpekciu s využitím IT systémov a systémov zabezpečenia kvality, počet prevádzok spoločnosti, využitie expertov a náklady na motorové vozidlá). Z pohľadu maďarských orgánov by prevádzkovatelia potravinového reťazca s vyšším obratom alebo prevádzkovatelia predstavujúci väčšie riziko z dôvodu väčšieho počtu obslúžených zákazníkov mali na financovanie inšpekcií potravinového reťazca prispievať väčším dielom.

               (54)

               Podľa názoru Komisie môžu byť progresívne poplatky z obratu oprávnené iba v prípade, ak by vyplývali z osobitného cieľa poplatku, t. j. ak by rástli náklady, ktoré by mal poplatok pokryť, alebo ak by sa zvyšovali aj negatívne externé vplyvy vyplývajúce z činnosti, na ktorú sa poplatok vzťahuje, pričom by sa zvýšili viac ako primerane (22) vzhľadom na obrat. Keďže poplatok za kontrolu maloobchodného reťazca má pokrývať kontroly v oblasti bezpečnosti a zdravia potravín v rámci potravinového reťazca, Komisia nevidí nijaký dôvod, prečo by sa náklady na takéto kontroly mali zvýšiť viac ako proporčne vzhľadom na obrat väčších podnikov.

               (55)

               Maďarsko napríklad neposkytlo nijaký dôkaz, ktorým by vysvetlilo, prečo by prevádzkovateľ maloobchodu s výrazne vyšším obratom, ktorý predáva napríklad balenie cukru, predstavoval 60-násobne vyššie riziko alebo potreboval 60-násobne nákladnejšie kontroly v porovnaní s prevádzkovateľom menšieho supermarketu s nízkym obratom, ktorý predáva to isté balenie cukru. Hoci obrat z predaja tohto balenia cukru je pre obidva podniky približne rovnaký, poplatok z každého forintu obratu, ktorý vytvorí predaj tohto balíka cukru, je pre podniky s menším obratom 60-násobne nižší.

               (56)

               Komisia ďalej poznamenáva, že domnelé odôvodnenie Maďarska, podľa ktorého by mali prevádzkovatelia s vyšším obratom na financovanie inšpekcie potravinového reťazca prispievať väčším dielom, vyvracia skutočnosť, že obchod predávajúci spotrebný tovar s rýchlym obratom a dosahujúci vyšší obrat podlieha vyšším sadzbám z tohto obratu než ostatní prevádzkovatelia potravinového reťazca (iní ako tí, ktorí predávajú spotrebný tovar s rýchlym obratom), ktorí dosahujú rovnaký obrat, ale naďalej podliehajú paušálnej sadzbe vo výške 0,1 %.

               (57)

               Z tohto dôvodu Komisia nepovažuje dané opatrenie za odôvodnené povahou alebo všeobecnou štruktúrou referenčného systému. Toto opatrenie teda poskytuje selektívnu výhodu podnikom predávajúcim spotrebný tovar s rýchlym obratom, ktoré majú nižší obrat (a teda sú menšími podnikmi).

         4.1.4.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod v rámci Únie

               (58)

               Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje opatrenie štátnu pomoc v prípade, ak narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a má vplyv na obchod v rámci Únie. Opatrenie sa týka podnikov, ktoré vytvárajú obrat na základe istých činností súvisiacich s potravinovým reťazcom a s predajom rýchloobrátkového spotrebného tovaru na maďarskom trhu vrátane prevádzkovateľov z iných členských štátov. Trh, ktorý obsluhujú podniky predávajúce spotrebný tovar s rýchlym obratom, sa v Maďarsku aj v iných členských štátoch vyznačuje prítomnosťou prevádzkovateľov z iných členských štátov, ktorí v podstate fungujú na medzinárodnej úrovni alebo by mohli svoju činnosť rozvíjať na medzinárodnej úrovni. Progresívna povaha poplatku by mohla významne uprednostniť niektorých z týchto prevádzkovateľov v neprospech ostatných a posilniť ich postavenie na maďarskom trhu a všeobecne aj na európskom trhu. Opatrenie má preto vplyv na konkurencieschopnosť podnikov, ktoré podliehajú progresívnemu poplatku, narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a má vplyv na vnútorný obchod v Únii.

         4.1.5.   Záver

               (59)

               Keďže boli splnené všetky podmienky ustanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia dospela k záveru, že zmena zákona o potravinovom reťazci z roku 2014, ktorou sa ustanovila progresívna štruktúra sadzby poplatku pre podniky predávajúce spotrebný tovar s rýchlym obratom, predstavuje štátnu pomoc v zmysle tohto ustanovenia.

         4.2.   Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

               (60)

               Štátna pomoc sa považuje za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak sa na ňu vzťahuje akákoľvek z kategórií uvedených v článku 107 ods. 2 zmluvy (23), a môže sa považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, ak Komisia posúdi, že sa na ňu vzťahuje akákoľvek z kategórií uvedených v článku 107 ods. 3 zmluvy (24). Členský štát však znáša bremeno dokazovania zlučiteľnosti štátnej pomoci s vnútorným trhom v zmysle článkov 107 ods. 2 alebo 3 zmluvy (25).

               (61)

               Komisia poznamenáva, že maďarské orgány neposkytli nijaké dôkazy na podporu svojho tvrdenia, že zmena zákona o potravinovom reťazci z roku 2014 je zlučiteľná s vnútorným trhom. Maďarsko sa nevyjadrilo k pochybnostiam vyjadreným v rozhodnutí o začatí konania, pokiaľ ide o zlučiteľnosť opatrenia, a nereagovalo na pripomienky tretej strany k zlučiteľnosti (26). Podľa Komisie sa na opatrenie nevzťahuje ani jedna z výnimiek uvedených v ustanoveniach vyššie, keďže sa nezdá, že by toto opatrenie smerovalo k dosiahnutiu akýchkoľvek cieľov uvedených v týchto ustanoveniach. Opatrenie sa preto nemôže vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom.

               (62)

               Komisia ďalej pripomína, že za zlučiteľné nemôže vyhlásiť také opatrenie štátnej pomoci, ktoré porušuje iné pravidlá práva Únie, ako sú základné slobody ustanovené v zmluve alebo ustanovenia nariadení a smerníc Únie. V tomto ohľade pretrvávajú pochybnosti Komisie vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania v tom zmysle, že opatrenie je v prvom rade zamerané na podniky so zahraničným vlastníctvom, čo by mohlo predstavovať porušenie článku 49 zmluvy, ktorým sa ustanovuje základná sloboda usadiť sa. Maďarsko sa nevyjadrilo k možnému porušeniu článku 49 zmluvy ani k pripomienkam zainteresovanej tretej strany k tejto veci.

               (63)

               Maďarsko vyhlásilo, že právnym základom poplatku za inšpekciu potravinového reťazca v znení zmeny zákona z roku 2014 je nariadenie (ES) č. 882/2004. Na základe informácií poskytnutých maďarskými orgánmi (27) však Komisia nesúhlasí s tým, že by opatrenie – v zmysle zmeny zákona z roku 2014 – spĺňalo podmienky nariadenia (ES) č. 882/2004, a to z týchto štyroch dôvodov.

               (64)

               Po prvé, na základe informácií poskytnutých Maďarskom nebolo možné stanoviť, či bol poplatok – v zmysle zmeny z roku 2014 – vypočítaný v súlade s kritériami na výpočet poplatkov stanovených v nariadení (ES) č. 882/2004, ani či nepresahoval celkové náklady príslušného orgánu vynaložené na vykonávanie úradných kontrol, ako sa výslovne požaduje v článku 27 ods. 4 písm. a) tohto nariadenia.

               (65)

               Po druhé, zdá sa, že náklady, na ktoré sa prihliadalo pri stanovení metódy výpočtu poplatku za inšpekciu, nie sú v súlade s ustanoveniami článku 27 ods. 4 písm. a), ak sa vykladajú v spojení s prílohou VI k nariadeniu (ES) č. 882/2004. Hoci v nariadení sa uvádza, že náklady použité na výpočet nákladov môžu zahŕňať náklady na personál „zúčastnený na úradných kontrolách“, maďarské orgány informovali Komisiu, že poplatky za inšpekciu sa týkajú aj (súvisiacich) nákladov vyplývajúcich zo širšej kategórie „miezd personálu“ (28).

               (66)

               Po tretie, hoci maďarské orgány majú právo vyberať paušálny poplatok v súlade s článkom 27 ods. 4 písm. b) nariadenia (ES) č. 882/2004, neposkytli presvedčivý dôkaz o progresívnej povahe poplatku za inšpekciu a jeho štruktúr (pásma poplatku a sadzieb). Maďarsko navyše neposkytlo nijaké dôkazy, že progresívna štruktúra poplatkov (sadzieb a kategórií poplatkov) pre prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom zodpovedá podobnému progresívnemu trendu nákladov vynakladaných Národným úradom pre bezpečnosť potravinového reťazca na inšpekciu uvedených podnikov.

               (67)

               Napokon aj keď má byť progresívna sadzba údajne oprávnená podľa nariadenia (ES) č. 882/2004, konkrétne potrebou, aby bol poplatok primeraný vyšším administratívnym zdrojom, ktoré príslušné orgány potrebujú na kontrolu hlavných účastníkov trhu, Komisia (s ohľadom na povahu úradných kontrol) nevidí dôvod na to, aby bola kontrola niekoľkých prevádzok väčších maloobchodníkov drahšia alebo zložitejšia ako kontrola niekoľkých pobočiek franchisingových prevádzkovateľov (na ktoré sa však vzťahujú podstatne nižšie poplatky, keďže obrat každej jednotlivej prevádzky je podstatne nižší).

               (68)

               S ohľadom na vyššie uvedené skutočnosti Komisia nepovažuje rozdiely v daňovom zaobchádzaní za potrebné a primerané cieľu splnenia povinností ustanovených v nariadení (ES) č. 882/2004.

         4.3.   Zmenený zákon o poplatku za inšpekciu potravinového reťazca

               (69)

               Ako sa uvádza v oddiele 3.2, poplatok za inšpekciu potravinového reťazca bol zmenený 17. novembra 2015, pričom sa už neuplatňujú progresívne sadzby. V zákone CLXXXII z roku 2015, ktorým sa mení zákon XLVI z roku 2008 o potravinovom reťazci a úradnom dohľade nad ním, sa namiesto toho zavádza paušálna sadzba 0,1 % pre všetkých prevádzkovateľov potravinového reťazca. Zrušením progresívnej štruktúry poplatku sa riešia všetky obavy v oblasti štátnej pomoci, ktoré táto progresívna štruktúra vyvolala a ktoré sú uvedené v rozhodnutí o začatí konania.

         4.4.   Vymáhanie pomoci

               (70)

               Zmena zákona z roku 2014 nebola Komisiou nikdy oznámená ani vyhlásená za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Keďže zmena zákona z roku 2014 predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a nová pomoc v zmysle článku 1 písm. c) nariadenia Komisie (EÚ) 2015/1589 (29) bola zavedená v rozpore s povinnosťou zachovať existujúci stav ustanovenou v článku 108 ods. 3 zmluvy, aj toto opatrenie predstavuje neoprávnenú pomoc v zmysle článku 1 písm. f) nariadenia (EÚ) 2015/1589.

               (71)

               Ak je opatrenie vyhlásené za neoprávnenú a nezlučiteľnú štátnu pomoc, musí sa pomoc vymáhať od jej príjemcov na základe článku 16 nariadenia (EÚ) 2015/1589.

               (72)

               V dôsledku príkazu na pozastavenie vydaného Komisiou v rámci rozhodnutia o začatí konania však Maďarsko potvrdilo, že pozastavilo platbu poplatku za inšpekciu potravinového reťazca pre všetkých, na ktorých sa vzťahovala príslušná kategória progresívnej sadzby poplatku.

               (73)

               V skutočnosti sa teda štátna pomoc v rámci tohto opatrenia neposkytla, a preto nie je potrebné vymáhať ju.

         5.   ZÁVER

               (74)

               Komisia dospela k záveru, že Maďarsko poskytlo predmetnú pomoc neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               (75)

               Týmto rozhodnutím sa nevylučujú možné šetrenia, pokiaľ ide o súlad opatrenia so základnými slobodami ustanovenými v zmluve, najmä so slobodou usadiť sa, ktorú zaručuje článok 49 zmluvy,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Progresívna štruktúra poplatku (sadzieb a kategórií obratu), ktorá sa vzťahuje na prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom a ktorá bola zavedená vo vzťahu k poplatku za inšpekciu prostredníctvom zmeny vykonanej zákonom LXXIV z roku 2014, predstavuje štátnu pomoc, ktorá nie je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ktorú Maďarsko poskytlo neoprávnene v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy.
   Článok 2
   Individuálna pomoc poskytnutá v rámci schémy uvedenej v článku 1 nepredstavuje pomoc, ak v čase svojho pridelenia spĺňa podmienky ustanovené právnym predpisom prijatým na základe článku 2 nariadení Rady (ES) č. 994/98 (30) alebo (EÚ) 2015/1588 (31), podľa toho, ktoré bolo uplatniteľné v čase, keď bola pomoc poskytnutá.
   Článok 3
   Maďarsko zruší všetky neuhradené platby pomoci v rámci schémy uvedenej v článku 1 s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.
   Článok 4
   Maďarsko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov odo dňa oznámenia tohto rozhodnutia.
   Článok 5
   Toto rozhodnutie je určené Maďarsku.

      V Bruseli 4. júla 2016

            Za Komisiu

         Margrethe VESTAGER

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ C 277, 21.8.2015, s. 12.

      (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

      (3)  Pozri poznámku pod čiarou č. [1].

      (4)  Vo svojej odpovedi Komisii zo 16. Apríla 2015 maďarské orgány uvádzajú: „Za činnosti, ktoré podliehajú poplatku za inšpekciu, sa považujú:

               —

               distribúcia zvierat chovaných na účely potravinárskej výroby a šľachtenia alebo na experimentálne účely,

               —

               distribúcia rastlín, osiva, rastlinných produktov a sadiva na množenie a sadbu pestovaných na účely potravinárskej výroby alebo výroby krmív pre zvieratá,

               —

               potravinárska výroba alebo distribúcia vrátane reštauračného stravovania a verejného stravovania,

               —

               výroba alebo distribúcia krmív pre zvieratá,

               —

               výroba alebo distribúcia veterinárnych prípravkov a veterinárnych produktov,

               —

               výroba alebo distribúcia pesticídov, materiálov na zvýšenie výnosu alebo hnojív ES,

               —

               úprava, používanie, ďalšie spracovanie a preprava vedľajších produktov živočíšneho pôvodu alebo umiestnenie výrobkov z nich na trh,

               —

               prevádzka spoločnosti zaoberajúcej sa prepravou hospodárskych zvierat, zariadenia na čistenie a dezinfekciu vozidiel určených na prepravu hospodárskych zvierat, karanténnej stanice určenej na príjem hospodárskych zvierat zo zahraničných chovov, zariadenia na nakladanie zvierat, zberného zariadenia, obchodného miesta, kŕmneho a napájacieho zariadenia, zariadenia na odpočinok zvierat alebo trhu so zvieratami,

               —

               výroba alebo uskladňovanie reprodukčných materiálov,

               —

               prevádzka fytosanitárneho laboratória, veterinárneho laboratória alebo laboratória na analýzu potravín alebo krmív,

               —

               distribúcia zariadení používaných na označovanie zvierat.“

      (5)  Zákon LXXIV z roku 2014, ktorým sa menia osobitné daňové predpisy a iné súvisiace právne predpisy, a zákon CXXII z roku 2010 o národnej správe daní a cla.

      (6)  Spotrebný tovar s rýchlym obratom sa vymedzuje v článku 2 ods. 18 písm. a) zákona o obchode: „spotrebný tovar s rýchlym obratom: s výnimkou výrobkov, ktoré sa predávajú v odvetví stravovania, sú to potraviny, kozmetika, drogistické výrobky, čistiace a chemické prostriedky pre domácnosť, papierové hygienické potreby slúžiace na uspokojenie denných potrieb a požiadaviek obyvateľstva, ktoré spotrebiteľ bežne spotrebuje, minie alebo nahradí v priebehu jedného roka.“ V súlade s článkom 2 ods. 18 písm. b) zákona o obchode „obchody predávajúce spotrebný tovar s rýchlym obratom“ sú „tie obchody, v ktorých významnú väčšinu obratu vytvára predaj rýchloobrátkového spotrebného tovaru.“

      (7)  Na účely tohto rozhodnutia sa za prevádzkovateľov obchodov predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom považujú všetky podniky podliehajúce poplatku za inšpekciu potravinového reťazca na základe obratu dosiahnutého v obchodoch predávajúcich spotrebný tovar s rýchlym obratom.

      (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách uskutočňovaných s cieľom zabezpečiť overenie dodržiavania potravinového a krmivového práva a predpisov o zdraví zvierat a o starostlivosti o zvieratá (Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1).

      (9)  Vec T-351/02, Deutsche Bahn/Komisia, EU:T:2006:104, bod 102.

      (10)  Vec C-83/98 P, Francúzsko/Ladbroke Racing Ltd a Komisia, EU:C:2000:248, body 48 až 51. Aj opatrenie, ktoré niektorým podnikom umožní zníženie dane alebo odklad bežne splatných platieb dane, môže predstavovať štátnu pomoc, pozri spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a iní, EU:C:2011:550, bod 46.

      (11)  Vec C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EU:C:2001:598, bod 38.

      (12)  Spojené veci C-393/04 a C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, EU:C:2006:403, bod 30, a vec C-387/92, Banco Exterior de España, EU:C:1994:100, bod 14.

      (13)  Pozri vec C-66/02, Taliansko/Komisia, EU:C:2005:768, bod 78; vec C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze a iní, EU:C:2006:8, bod 132; vec C-522/13, Ministerio de Defensa a Navantia, EU:C:2014:2262, body 21 až 31. Pozri aj bod 9 oznámenia Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3).

      (14)  Pozri napríklad vec C-279/08, Komisia/Holandsko (NOx), Zb. 2011, EU:C:2011:551; vec C-143/99, Adria-Wien Pipeline, EU:C:2001:598; spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a iní, EU:C:2011:550; vec C-308/01, GIL Insurance, EU:C:2004:252.

      (15)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pri opatreniach týkajúcich sa priameho zdaňovania podnikov (Ú. v. ES C 384, 10.12.1998, s. 3).

      (16)  Pozri vyššie poznámku pod čiarou č. 4.

      (17)  Spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia a Španielsko/Government of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, EU:C:2011:732.

      (18)  Tamže, bod 92.

      (19)  Vec C-487/06 P, British Aggregates/Komisia, EU:C:2008:757, body 85 a 89 a v nej citovaná judikatúra a vec C-279/08 P, Komisia/Holandsko (NOx), EU:C:2011:551, bod 51.

      (20)  Spojené veci C-106/09 P a C-107/09 P, Komisia a Španielsko/Goverment of Gibraltar a Spojené kráľovstvo, EU:C:2011:732. Pozri analogicky vec C-385/12, Hervis Sport- és Divatkereskedelmi Kft, EU:C:2014:47, v ktorej Súdny dvor rozhodol: „Články 49 ZFEÚ a 54 ZFEÚ sa majú vykladať v tom zmysle, že bránia právnej úprave členského štátu v oblasti dane z obratu z maloobchodnej činnosti v predajniach, ktorá daňovníkom, ktorí tvoria v rámci určitej skupiny spoločností ‚prepojené podniky‘ v zmysle tejto právnej úpravy, ukladá povinnosť sčítať ich obraty na účely uplatnenia značne progresívnej sadzby dane a následne rozdeliť takto získanú sumu dane medzi nich pomerne podľa ich skutočných obratov, ak – čo prislúcha overiť vnútroštátnemu súdu – daňovníci patriaci do skupiny spoločností a podliehajúci najvyššej sadzbe osobitnej dane sú vo väčšine prípadov ‚prepojení‘ so spoločnosťami, ktoré majú svoje sídlo v inom členskom štáte.“

      (21)  Pozri napríklad spojené veci C-78/08 až C-80/08, Paint Graphos a iní, EU:C:2011:550, bod 69.

      (22)  V skutočnosti sa už na základe samotnej paušálnej sadzby podnikom s vyšším obratom ukladá vyšší poplatok.

      (23)  Výnimky poskytnuté na základe článku 107 ods. 2 zmluvy sa týkajú: a) pomoci sociálnej povahy poskytovanej jednotlivým spotrebiteľom; b) pomoci určenej na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami; c) pomoci poskytovanej určitým oblastiam Spolkovej republiky Nemecko.

      (24)  Výnimky poskytnuté na základe článku 107 ods. 3 zmluvy sa týkajú: a) pomoci na podporu hospodárskeho rozvoja určitých oblastí; b) pomoci na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu; c) pomoci na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí; d) pomoci na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva; e) pomoci vymedzenej rozhodnutím Rady.

      (25)  Vec T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies/Komisia, EU:T:2007:253, bod 34.

      (26)  Ako sa uvádza v odôvodnení 4, tieto pripomienky boli postúpené Maďarsku 13. októbra 2015 na prípadné pripomienkovanie.

      (27)  Informácie poskytnuté Generálnemu riaditeľstvu pre zdravie a bezpečnosť potravín listami z 26. februára [Ares(2015)835210] a z 19. mája 2015 [Ares(2015)2083309].

      (28)  Pozri list maďarských orgánov útvarom Komisie zo 7. októbra 2015.

      (29)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1589 z 13. júla 2015 stanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 9).

      (30)  Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1).

      (31)  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/1588 z 13. júla 2015 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 1).


title: 2012/589/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  10. mája 2012 o účtovnej závierke Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci za rozpočtový rok 2010

text:
               17.10.2012

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 286/252

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 10. mája 2012
   o účtovnej závierke Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci za rozpočtový rok 2010
   (2012/589/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci za rozpočtový rok 2010,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci za rozpočtový rok 2010 spolu s odpoveďami agentúry (1),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 21. februára 2012 (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               so zreteľom na článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2062/94 z 18. júla 1994, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (3), a najmä na jeho článok 14,

               —

               so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4), a najmä na jeho článok 94,

               —

               so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0117/2012),

               1.

               schvaľuje účtovnú závierku Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci za rozpočtový rok 2010;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie riaditeľovi Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Martin SCHULZ

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 366, 15.12.2011, s. 45.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 216, 20.8.1994, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: 2007/802/ES: Rozhodnutie Komisie zo 4. decembra 2007 , ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2002/840/ES, pokiaľ ide o zoznam zariadení schválených na ožarovanie potravín v tretích krajinách [oznámené pod číslom K(2007) 5823] (Text s významom pre EHP )

text:
               8.12.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 323/40

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   zo 4. decembra 2007,
   ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2002/840/ES, pokiaľ ide o zoznam zariadení schválených na ožarovanie potravín v tretích krajinách
   [oznámené pod číslom K(2007) 5823]
   (Text s významom pre EHP)
   (2007/802/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 1999/2/ES z 22. februára 1999 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa potravín a prídavných látok do potravín upravovaných ionizujúcim žiarením (1), a najmä na jej článok 9 ods. 2,
   keďže:

               (1)

               V súlade so smernicou 1999/2/ES potravina, ktorá bola upravená ionizačným žiarením, sa z tretích krajín nesmie dovážať, pokiaľ nebola upravená v zariadení na ožarovanie schválenom Spoločenstvom.

               (2)

               Rozhodnutím Komisie 2002/840/ES (2) sa stanovil zoznam schválených zariadení.

               (3)

               Komisia prijala prostredníctvom príslušných orgánov žiadosť o schválenie dvoch zariadení na ožarovanie v Thajsku. Odborníci Komisie vykonali inšpekciu zariadení na ožarovanie, aby preverili, či spĺňajú požiadavky smernice 1999/2/ES, a najmä či úradný dohľad zaručuje, že tieto zariadenia spĺňajú požiadavky článku 7 tejto smernice.

               (4)

               Zariadenia v Thajsku spĺňajú väčšinu požiadaviek smernice 1999/2/ES. Nedostatky identifikované Komisiou boli príslušným spôsobom oznámené príslušným orgánom Thajska.

               (5)

               Rozhodnutie 2002/840/ES by sa malo preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

               (6)

               Opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Príloha k rozhodnutiu 2002/840/ES sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

      V Bruseli 4. decembra 2007

            Za Komisiu

         Markos KYPRIANOU

            člen Komisie

      (1)  Ú. v. ES L 66, 13.3.1999, s. 16 Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (2)  Ú. v. ES L 287, 25.10.2002, s. 40. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2004/691/ES (Ú. v. EÚ L 314, 13.10.2004, s. 14).

      PRÍLOHA
      Do zoznamu v prílohe k rozhodnutiu 2002/840/ES sa pridávajú tieto zariadenia:

                     Evidenčné číslo: EU-AIF 07-2006

                              THAI IRRADIATION CENTER

                              Thailand Institute of Nuclear Technology (Public Organization)

                              37 Moo 3, TECHNOPOLIS

                              Klong 5, Klong Luang

                              Pathumthani 12120

                              Thajsko

                              Tel.: (66-2) 57 741 67 až 71

                              Fax: (66-2) 57 71 945

                     Evidenčné číslo: EU-AIF 08-2006

                              ISOTRON (THAILAND) LTD

                              Bangpakong Industrial Park (Amata Nakorn)

                              700/465 Moo 7, Tambon Donhuaroh,

                              Amphur Muang,

                              Chonburi 20000

                              Thajsko

                              Tel.: (66-0) 38 45 84 31 až 4

                              Fax: (66-0) 38 45 84 35


title: 2005/19/ES, Euratom: Rohodnutie Rady z 22. decembra 2004, ktorým sa menuje jeden rakúsky člen Hospodárskeho a sociálneho výboru

text:
               14.1.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 11/29

         ROHODNUTIE RADY
   z 22. decembra 2004,
   ktorým sa menuje jeden rakúsky člen Hospodárskeho a sociálneho výboru
   (2005/19/ES, Euratom)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 259,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 167,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2002/758/ES, Euratom zo 17. septembra 2002, ktorým sa menujú členovia Hospodárskeho a sociálneho výboru na obdobie od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),

         so zreteľom na predloženú kandidatúru rakúskej vlády,
   po získaní stanoviska Komisie Európskej únie,
   ROZHODLA:
   Jediný článok
   Hans KLETZMAYR je vymenovaný za člena Hospodárskeho a sociálneho výboru ako náhrada za Rudolfa STRASSERA na zvyšok jeho funkčného obdobia, ktoré trvá do 20. septembra 2006.

      V Bruseli 22. decembra 2004

            Za Radu

            predseda

         C. VEERMAN

      (1)  Ú. v. ES L 253, 21.9.2002, s. 9.


title: Rozhodnutie Rady z 24. júla 2008 , ktorým sa vymenovávajú dvaja členovia riadiacej rady Európskej chemickej agentúry

text:
               29.7.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 190/1

      ROZHODNUTIE RADY

   z 24. júla 2008,
   ktorým sa vymenovávajú dvaja členovia riadiacej rady Európskej chemickej agentúry
   (2008/C 190/01)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry (1), a najmä na jeho článok 79,
   keďže:

               (1)

               Článok 79 nariadenia (ES) č. 1907/2006 ustanovuje, že Rada by mala za členov riadiacej rady Európskej chemickej agentúry vymenovať jedného zástupcu z každého členského štátu.

               (2)

               Rozhodnutím zo 7. júna 2007 (2) Rada vymenovala 27 členov riadiacej rady Európskej chemickej agentúry.

               (3)

               Dánska vláda informovala Radu o svojom zámere nahradiť dánskeho zástupcu v riadiacej rade a predložila kandidatúru na nového zástupcu, ktorý by mal byť vymenovaný na obdobie do 31. mája 2011,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Per NYLYKKE dánskej štátnej príslušnosti, narodený 19. januára 1965 sa vymenúva za člena riadiacej rady Európskej chemickej agentúry ako náhrada za Helgeho ANDREASENA na obdobie od 30. júla 2008 do 31. mája 2011.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 24. júla 2008

            Za Radu

            predseda

         B. HORTEFEUX

      (1)  Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ C 134, 16.6.2007, s. 6.