title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 466/2014/EÚ zo 16. apríla 2014 , ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie

text:
               8.5.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 135/1

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 466/2014/EÚ
   zo 16. apríla 2014,
   ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 209 a 212,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
   konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),
   keďže:

               (1)

               Európska investičná banka (EIB) okrem svojho základného poslania, ktorým je financovanie investícií v Európskej únii, ktoré je aj naďalej jej hlavnou úlohou a hlavným cieľom, uskutočňuje na podporu vonkajších politík Únie aj finančné operácie mimo Únie. Týmto sa v prospech cieľových tretích krajín umožňuje doplniť rozpočtové zdroje Únie, ktoré sú k dispozícii pre vonkajšie regióny, o finančnú silu EIB. EIB vykonávaním týchto finančných operácií nepriamo prispieva k všeobecným zásadám a politickým cieľom Únie, ktoré zahŕňajú zníženie chudoby prostredníctvom inkluzívneho rastu a udržateľného hospodárstva, environmentálny a sociálny rozvoj a prosperitu Únie v meniacich sa globálnych ekonomických podmienkach.

               (2)

               V článku 209 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v spojení s jej článkom 208 sa ustanovuje, že EIB má prispievať, za podmienok stanovených v jej štatúte, k uskutočňovaniu opatrení potrebných na plnenie cieľov politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce.

               (3)

               S cieľom podporovať vonkajšiu činnosť Únie a v záujme toho, aby mohla EIB financovať investície mimo Únie bez toho, aby táto činnosť mala nepriaznivý vplyv na jej úverové postavenie, sa pri väčšine operácií EIB mimo Únie využíva rozpočtová záruka EÚ (ďalej len „záruka EÚ“), ktorú spravuje Komisia. Toto ešte viac podporuje úverovú bonitu EIB voči finančným trhom, čo má kľúčový význam.

               (4)

               Posledná záruka EÚ pre finančné operácie EIB podpísané v období od 1. februára 2007 do 31. decembra 2013 sa stanovila rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ (2). Záruka EÚ pre finančné operácie EIB mimo Únie na podporu politík Únie by sa mala ustanoviť pre viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020.

               (5)

               Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „garančný fond“) zriadený nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (3) poskytuje rezervu likvidity pre rozpočet Únie na straty z finančných operácií EIB a z makrofinančnej pomoci a úverov Euratomu mimo Únie.

               (6)

               Mal by sa stanoviť zoznam krajín potenciálne oprávnených na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ. Takisto je vhodné stanoviť zoznam krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ.

               (7)

               Na základe nedávneho vývoja, ktorý umožnil Únii otvoriť novú kapitolu vo vzťahoch s Bhutánom a Mjanmarskom/Barmou, by sa mal do zoznamu krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, doplniť Bhután a Mjanmarsko/Barmu by sa malo doplniť do oboch zoznamov, aby sa podporili prebiehajúce politické a hospodárske reformy v oboch krajinách.

               (8)

               S cieľom zohľadniť významný politický vývoj by sa mal zoznam krajín skutočne oprávnených na finančné operácie EIB so zárukou EÚ podľa potreby preskúmať a na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu prílohy III. Zmeny Komisie v prílohe III by mali vychádzať z celkového posúdenia vrátane hospodárskych, sociálnych, environmentálnych a politických aspektov, a to najmä tých, ktoré sa týkajú demokracie, ľudských práv a základných slobôd. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa všetky príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.

               (9)

               V záujme zohľadnenia potenciálneho vývoja skutočných potrieb v oblasti financovania garančného fondu v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 480/2009 by sa mal maximálny strop záruky EÚ rozdeliť na fixný strop v maximálnej výške 27 000 000 000 EUR a na voliteľnú doplnkovú sumu vo výške 3 000 000 000 EUR. Financovanie Garančného fondu sa vo všeobecnom rozpočte Únie (rozpočtový riadok 01 03 06) zabezpečuje ex-post na základe údajov o plnení pre neuhradené zaručené vonkajšie úvery na konci roka n-2. Vzhľadom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1638/2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce nástroj európskeho susedstva a partnerstva, sa „spätné toky prostriedkov“ vychádzajúce zo stredozemského rizikového kapitálu a z úverových investícií uzavretých pred rokom 2007, na ktoré sa použili rozpočtové prostriedky EÚ, zhromaždili na zvereneckom účte vytvorenom pre nástroj pre euro-stredozemské investície a partnerstvo (FEMIP). Časť týchto spätných tokov by sa mala použiť pre Garančný fond ako výnimočné opatrenie na zabezpečenie toho, aby sa stropy finančných operácií EIB podľa tohto rozhodnutia udržali pre obdobie rokov 2014 – 2020 na primeranej úrovni. Zostávajúce prostriedky by sa mali vrátiť do všeobecného rozpočtu Únie.

               (10)

               Otázky, ktoré by sa mali posúdiť pri aktivácii celej alebo časti voliteľnej doplnkovej sumy, by mali zahŕňať: pokrok vo vykonávaní tohto rozhodnutia zo strany EIB, najmä výsledky operácií EIB, a to na základe informácií okrem iného z rámca merania výsledkov, vrátane vplyvu na rozvoj; potreby v oblasti financovania garančného fondu, pričom sa zohľadnia minulé a budúce neuhradené sumy týkajúce sa všetkých činností, na ktoré sa Garančný fond vzťahuje; makroekonomická, finančná a politická situácia oprávnených regiónov a krajín v čase priebežného preskúmania.

               (11)

               Sumy, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ, by v každom regióne mali naďalej predstavovať stropy financovania zo strany EIB so zárukou EÚ, a nie ciele, ktoré má EIB splniť. Stropy by sa mali vyhodnotiť v rámci priebežného preskúmania tohto rozhodnutia, a to najmä vzhľadom na možné zmeny zoznamu regiónov a krajín, ktoré sú skutočne oprávnené na financovanie zo strany EIB.

               (12)

               Finančné operácie EIB by mali byť v súlade s vlastnými stratégiami prijímajúcej krajiny. Vzhľadom na to sa v záujme posilnenia koherencie a zamerania činností EIB v oblasti vonkajšieho financovania na podporu politík Únie, ako aj v záujme zabezpečenia maximálneho prospechu pre príjemcov stanovujú v rozhodnutí č. 1080/2011/EÚ všeobecné ciele finančných operácií EIB v rámci všetkých oprávnených regiónov a krajín, t. j. rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora malých a stredných podnikov (MSP), rozvoj sociálnej a hospodárskej infraštruktúry a zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy, ktoré vychádzajú z komparatívnych predností EIB v oblastiach, v ktorých preukázateľne dosahuje dobré výsledky. Tieto ciele by sa mali v tomto rozhodnutí zachovať, aby sa naďalej podporoval udržateľný rast a tvorba pracovných miest.

               (13)

               Zlepšenie prístupu MSP k financovaniu vrátane prístupu MSP z Únie, ktoré investujú v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, môže zohrávať dôležitú úlohu pri stimulovaní hospodárskeho rozvoja a v boji proti nezamestnanosti. V záujme zabezpečenia účinného dosahu na MSP by mali byť finančné operácie EIB orientované na výsledok. Pokiaľ je to možné, EIB by mala v záujme podpory miestneho rozvoja investovať do aktivít malých a stredných podnikov v oblasti výskumu a inovácie. EIB by mala v oprávnených krajinách spolupracovať s miestnymi finančnými sprostredkovateľskými inštitúciami, ktoré by mali začlenené do miestneho hospodárstva, a to najmä s cieľom zaručiť, aby časť finančných výhod prešla na ich klientov a aby sa v porovnaní s inými zdrojmi financovania poskytla pridaná hodnota. EIB by mala v rámci možností zároveň zvýšiť rôznorodosť svojich finančných partnerov v krajinách, v ktorých pôsobí. Počas hĺbkovej analýzy by EIB mala posúdiť, či sú finančné operácie na podporu MSP prostredníctvom finančného sprostredkovateľa v súlade s regionálnymi technickými operačnými usmerneniami, rámcom merania výsledkov a normami EIB. EIB by mala vytvoriť mechanizmus vykazovania, aby sa zabezpečilo, že prostriedky určené MSP sa používajú v ich prospech. EIB by ako súčasť svojho príspevku k priebežnému preskúmaniu mala poskytnúť konsolidovanú správu o financovaní MSP podľa tohto rozhodnutia.

               (14)

               Krytie zárukou EÚ, ktorá je obmedzená na riziká štátneho a politického charakteru, nie je samo osebe dostatočné na zabezpečenie zmysluplnej činnosti EIB na podporu mikrofinancovania. Táto činnosť by sa preto, ak je to vhodné, mala vykonávať v spojení s rozpočtovými zdrojmi, ktoré sú dostupné v rámci iných nástrojov a prostredníctvom sprostredkovateľských inštitúcií aj na miestnej úrovni, ako prostriedok na podporu rastu a mala by nepriamo prispieť k znižovaniu chudoby v chudobnejších krajinách.

               (15)

               EIB by mala pokračovať vo financovaní investičných projektov v oblastiach sociálnej, environmentálnej a hospodárskej infraštruktúry vrátane dopravy a energetiky a mala by zvážiť zvýšenie svojej činnosti na podporu infraštruktúry v zdravotníctve a vzdelávaní, pokiaľ táto činnosť prináša zreteľnú pridanú hodnotu.

               (16)

               Na účely posilnenia rozmeru záruky EÚ týkajúceho sa zmeny klímy by sa mal stanoviť celkový cieľ pre objem operácií a zaviesť systém umožňujúci posudzovanie emisií skleníkových plynov ex-ante v súvislosti s projektmi so zárukou EÚ. Finančné operácie EIB na podporu zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy by mali predstavovať aspoň 25 % celkových finančných operácií EIB, a to v záujme ďalšej podpory cieľov Únie v oblasti klímy z celosvetového hľadiska. EIB by mala v spolupráci s Komisiou poskytnúť svoje technické znalosti na podporu verejných a súkromných protistrán, ktoré profitujú z finančných operácií EIB, pri riešení problematiky zmeny klímy, ako aj na čo najlepšie využívanie dostupných finančných prostriedkov. Pri projektoch na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu by malo byť dostupné zvýhodnené financovanie. Finančné operácie EIB by sa mali podľa možnosti a vhodnosti doplniť o finančné prostriedky zo všeobecného rozpočtu Únie prostredníctvom efektívneho a primeraného spájania grantov a úverov na financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v kontexte vonkajšej pomoci Únie. V tejto súvislosti by mala výročná správa Komisie určená Európskemu parlamentu a Rade obsahovať podrobné informácie o finančných nástrojoch využívaných na financovanie týchto projektov, pričom by sa v nej mali stanoviť sumy finančných operácií EIB a príslušné sumy grantov.

               (17)

               V rámci oblastí, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, by základným cieľom finančných operácií EIB mala byť regionálna integrácia medzi krajinami, najmä hospodárska integrácia medzi predvstupovými krajinami, krajinami susedstva a Úniou. V tomto kontexte by EIB mala byť schopná podporovať partnerské krajiny v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, priamymi zahraničnými investíciami spoločností z Únie, ktoré napomáhajú hospodársku integráciu s Úniou a ktoré prispievajú k podpore transferu technológií a znalostí, a to za predpokladu, že pri hĺbkovej analýze investičných projektov sa primeraná pozornosť venuje minimalizovaniu rizika negatívneho vplyvu finančných operácií EIB na zamestnanosť v Únii. EIB by takisto mala byť podnecovaná k tomu, aby na vlastné riziko podporovala priame zahraničné investície v partnerských krajinách prostredníctvom spoločností z Únie, pričom by sa mala zohľadniť kapacita EIB na znášanie rizika.

               (18)

               EIB by mala pravidelne vykonávať hodnotenia činností podporovaných podľa tohto rozhodnutia, a to hodnotenie ex-post alebo priebežné hodnotenie, s cieľom posúdiť ich relevantnosť, výsledky a účinky na rozvoj a identifikovať tie aspekty, ktoré by mohli zlepšiť budúce činnosti. Takéto hodnotenia by mali prispieť k zodpovednosti a analýze udržateľnosti.

               (19)

               Praktické opatrenia na prepojenie všeobecných cieľov záruky EÚ a ich plnenia sa stanovia v regionálnych technických operačných usmerneniach. Takéto usmernenia by mali byť v súlade so širším rámcom regionálnej politiky Únie vrátane zásady diferenciácie v európskej susedskej politike. Regionálne technické operačné usmernenia by sa mali preskúmať po prijatí tohto rozhodnutia a ďalej aktualizovať po jeho priebežnom preskúmaní, aby sa prispôsobili vývoju vo vonkajších politikách a prioritách Únie. Pri aktualizácii regionálnych technických operačných usmernení by sa okrem iného mal zohľadniť príslušný vývoj v oprávnených krajinách.

               (20)

               V súlade s Protokolom č. 5 o štatúte Európskej investičnej banky, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii (ZEÚ) a ZFEÚ sa žiadosti, ktoré boli podané priamo EIB v súvislosti s finančnými operáciami EIB, ktoré sa majú vykonať podľa tohto rozhodnutia, predkladajú Komisii, aby vydala stanovisko o súlade s príslušnými právnymi predpismi a politikami Únie. Ak v prípade finančných operácií EIB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, vydá Komisia záporné stanovisko k akejkoľvek takejto operácii, táto operácia by nemala byť krytá zárukou EÚ.

               (21)

               Zatiaľ čo silnou stránkou EIB zostáva, že je špecifickým modelom verejnej investičnej banky, v ktorej pôsobnosti je poskytovanie dlhodobých úverov s cieľom plniť politické ciele stanovené jej akcionármi, finančné operácie EIB by mali prispievať tak k presadzovaniu všeobecných zásad, ktorými sa riadi vonkajšia činnosť Únie, ako sa uvádza v článku 21 ZEÚ, t. j. k upevňovaniu a podpore demokracie a právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd, ako aj k plneniu medzinárodných záväzkov a dohôd vrátane dohôd v oblasti životného prostredia, ktorých je Únia zmluvnou stranou. EIB by mala predovšetkým prispieť k hospodárskej, finančnej a technickej spolupráci s tretími krajinami v súlade s článkom 212 ZFEÚ. Okrem toho by činnosť EIB mala byť v súlade s medzinárodným právom vrátane rešpektovania zásad Charty Organizácie Spojených národov. Činnosť EIB by v príslušných etapách projektového cyklu tiež mala byť v súlade s ustanoveniami Dohovoru Európskej hospodárskej komisie OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor). V súvislosti s rozvojovými krajinami by finančné operácie EIB mali posilniť ich udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj, a to najmä v prípade najviac znevýhodnených krajín, ich plynulé a postupné začleňovanie do svetového hospodárstva, ako aj súlad s cieľmi, ktoré schválila Únia v rámci spolupráce s Organizáciou Spojených národov a inými relevantnými medzinárodnými organizáciami. Prispievaním k vykonávaniu opatrení nevyhnutných na presadzovanie cieľov politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce v súlade s článkom 209 ods. 3 ZFEÚ by sa mala EIB usilovať o nepriamu podporu dosiahnutia miléniových rozvojových cieľov Organizácie Spojených národov do roku 2015 – a po roku 2015 o dosiahnutie akýchkoľvek nových rozvojových cieľov, ktoré môžu zmeniť alebo nahradiť miléniové rozvojové ciele, a to vo všetkých regiónoch, v ktorých pôsobí.

               (22)

               Činnosť EIB na základe tohto rozhodnutia by mala podporovať vykonávanie Európskeho konsenzu o rozvoji, programu zmien a zásad účinnosti pomoci uvedených v Parížskej deklarácii z roku 2005, Akčnom programe z Akkry z roku 2008 a v dohode o Pusanskom partnerstve z roku 2011. Okrem toho by mala byť v súlade so strategickým rámcom EÚ a akčným plánom pre ľudské práva a demokraciu, ktorý Rada schválila 25. júna 2012, ako aj s medzinárodnými dohodami v oblasti životného prostredia vrátane záväzkov týkajúcich sa biodiverzity. Činnosť by sa mala vykonávať prostredníctvom viacerých konkrétnych opatrení, najmä prostredníctvom posilnenia kapacít EIB na posudzovanie environmentálnych, sociálnych, rozvojových aspektov investičných projektov vrátane ľudských práv, základných slobôd a rizík súvisiacich s konfliktom a prostredníctvom podpory konzultácií s verejnými orgánmi a občianskou spoločnosťou na miestnej úrovni. V tejto súvislosti by EIB mala vykonávať a ďalej rozvíjať svoj rámec merania výsledkov, ktorý poskytuje podrobný súbor ukazovateľov merajúcich hospodársky, environmentálny, sociálny a rozvojový vplyv jej finančných operácií počas projektového cyklu EIB. Vykonávanie rámca merania výsledkov by sa malo posúdiť v rámci priebežného preskúmania tohto rozhodnutia. Pri hĺbkovej analýze investičného projektu by mala EIB, ak je to vhodné a v súlade so sociálnymi a environmentálnymi zásadami Únie a najlepšími medzinárodnými postupmi, ako aj právom Únie a vnútroštátnym právom prijímajúcej krajiny, vyžadovať, aby žiadateľ o investičný projekt uskutočňoval konzultácie na miestnej úrovni a aby o ich výsledkoch informoval verejnosť s cieľom zohľadniť vplyv projektov na príslušné zainteresované strany. EIB by počas celého procesu prípravy projektov mala udržiavať kontakt so žiadateľmi o projekty a s prijímateľmi projektov. Zmluvy o financovaní podpísané počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, týkajúce sa finančných operácií EIB s verejnými protistranami, by mali výslovne zahŕňať možnosť pozastaviť vyplácanie prostriedkov v prípade, že na základe tohto rozhodnutia dôjde k zrušeniu oprávnenosti krajiny, v ktorej sa investičný projekt uskutočňuje.

               (23)

               Na všetkých úrovniach – od strategického plánovania po prípravu súvisiacich investičných projektov – by sa malo zabezpečiť, aby finančné operácie EIB boli v súlade s vonkajšími politikami Únie a so všeobecnými cieľmi Únie ustanovenými v tomto rozhodnutí a aby ich podporovali. V záujme zvýšenia súdržnosti vonkajšej činnosti EÚ by sa mal ďalej posilniť dialóg medzi Komisiou a EIB vrátane Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) o politike a stratégii, pričom by sa mali naďalej riadne informovať Európsky parlament a Rada. Kancelárie EIB mimo Únie by sa mali v rámci možností umiestňovať v priestoroch delegácií Únie, aby sa táto spolupráca podporila a zároveň sa obe strany spoločne podieľali na prevádzkových nákladoch. Memorandum o porozumení medzi Európskou komisiou a Európskou investičnou bankou pokiaľ ide o spoluprácu a koordináciu v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje externý mandát, ktoré bolo zrevidované v roku 2013 na zlepšenie spolupráce a včasnej vzájomnej výmeny informácií medzi Komisiou, ESVČ a EIB na operačnej úrovni by sa malo aj naďalej uplatňovať. Spolupráca v rámci memoranda o porozumení by mala zahŕňať predovšetkým pravidelné preskúmanie uplatňovania zásady diferenciácie v susedských krajinách. Je mimoriadne dôležité, aby počas prípravy relevantných programových dokumentov existovala v prípade potreby včasná a systematická výmena názorov medzi Komisiou a EIB vrátane ESVČ, ktorá by umožnila dosiahnuť maximálne synergie medzi ich činnosťami. Posilniť by sa mala aj spolupráca v oblasti dodržiavania ľudských práv, základných slobôd a predchádzania konfliktom. EIB by sa mala nabádať k spolupráci s delegáciami Únie počas projektového cyklu EIB.

               (24)

               Vonkajšie vzťahy Únie by sa mali od roku 2014 podporovať niekoľkými nástrojmi najmä nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 (4). V záujme posilnenia súdržnosti celkovej pomoci Únie v dotknutých regiónoch by sa mali podľa potreby využiť možnosti na prípadné prepojenie financovania zo strany EIB s rozpočtovými zdrojmi Únie vo forme finančných nástrojov stanovených v hlave VIII nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (5) a technickej pomoci na vypracúvanie a vykonávanie projektov pomocou nástroja predvstupovej pomoci zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 (6), nástroja európskeho susedstva zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 (7), nástroja financovania rozvojovej spolupráce zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 (8), nástroja partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 234/2014 (9), nástroja financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 (10), nástroja na podporu stability a mieru ustanoveného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 (11) a nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 237/2014 (12). V nadväznosti na rozhodnutie č. 1080/2011/EÚ Komisia vytvorila platformu EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce s cieľom optimalizovať fungovanie mechanizmov kombinujúcich granty a úvery mimo Únie, a to najmä pri plnení všeobecného rozpočtu Únie a realizácii úverov EIB, ako aj s cieľom vymieňať si najlepšie postupy týkajúce sa správy a hodnotiacich kritérií na projektovej úrovni. Účasť EIB a iných finančných inštitúcií na kombinovaných mechanizmoch financovania by mala byť plne v súlade s vonkajšími cieľmi Únie, účinnosťou pomoci a transparentnosťou.

               (25)

               EIB by sa pri svojich finančných operáciách mimo Únie, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, mala usilovať o ďalšie posilňovanie koordinácie a spolupráce s európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, najmä s tými, ktoré sa zúčastňujú na platforme EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce. Táto spolupráca zahŕňa v náležitých prípadoch spoluprácu na úrovni sektorovej podmienenosti, princíp vzájomnej dôvery, pokiaľ ide o uplatňované postupy, využívanie spolufinancovania, ako aj účasť na globálnych iniciatívach, ako sú iniciatívy na podporu koordinácie pomoci a jej účinnosti. Táto koordinácia a spolupráca by mala byť zameraná na minimalizáciu možného zdvojenia nákladov a zbytočného prekrývania činností. Spolupráca by mala byť založená na zásade reciprocity. V prípade, že je to vhodné, by sa mal podporovať recipročný prístup zo strany EIB k finančným nástrojom zriadeným inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami. Tripartitné memorandum o porozumení medzi Komisiou, skupinou EIB a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBOR) týkajúce sa spolupráce mimo Únie, ktoré umožňuje, aby skupina EIB a EBOR konali komplementárne a využívali pritom svoje príslušné komparatívne výhody, bolo aktualizované v roku 2012 tak, aby sa zohľadnilo rozšírenie geografickej pôsobnosti EBOR na región Stredozemia, a malo by sa naďalej uplatňovať. Zásady ustanovené v tomto rozhodnutí by sa mali uplatňovať aj vtedy, keď sa financovanie EIB vykonáva prostredníctvom dohôd o spolupráci s inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami.

               (26)

               EIB by sa mala nabádať, aby aj naďalej financovala operácie mimo Únie aj na vlastné riziko, okrem iného aj na podporu hospodárskych záujmov Únie, a to v krajinách a v prospech investičných projektov, ktoré majú dostatočnú bonitu podľa posúdenia EIB a po zohľadnení vlastnej kapacity na absorpciu rizika, aby sa využívanie záruky EÚ mohlo zamerať na tie krajiny a investičné projekty, v prípade ktorých záruka EÚ prináša pridanú hodnotu na základe vlastného posúdenia zo strany EIB, a to aj pokiaľ ide o udržateľný hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj.

               (27)

               EIB by mala rozšíriť rozsah ponúkaných inovačných finančných nástrojov, a pritom sa viac zamerať na vypracovanie záručných nástrojov. Okrem toho by sa EIB mala usilovať aktívne sa podieľať na nástrojoch s rozdelením rizika a na financovaní projektov so stabilnou a predvídateľnou tvorbou peňažného toku prostredníctvom dlhových nástrojov kapitálového trhu. Konkrétne by mala zvážiť podporu dlhových nástrojov kapitálového trhu emitovaných alebo poskytnutých v prospech investičného projektu vykonaného v oprávnených krajinách. Okrem toho by EIB mala zvýšiť poskytovanie úverov v miestnych menách a emitovať dlhopisy na miestnych trhoch za predpokladu, že prijímajúce krajiny uskutočnia potrebné štrukturálne reformy, a to najmä vo finančnom sektore, ako aj iné opatrenia na uľahčenie jej činnosti. Pri diverzifikácii a rozširovaní nástrojov kapitálového trhu by sa malo dbať najmä na to, aby sa zabezpečilo, že tieto nástroje nebudú viesť k rizikovým finančným praktikám a zadlženosti, čím by sa mohli stať hrozbou pre finančnú stabilitu.

               (28)

               Komisia by mala každoročne podávať správu Európskemu parlamentu a Rade. V tejto správe by sa mali posúdiť finančné operácie EIB a ich súlad s týmto rozhodnutím, ich pridaná hodnota a príspevok k vonkajším politikám Únie, ich kvalita, rozvojový vplyv vychádzajúci z rámca merania výsledkov a finančné výhody prenesené na príjemcov. Mala by obsahovať aj informácie o uplatnení záruky EÚ, financovaní v oblasti zmeny klímy a biodiverzity podľa tohto rozhodnutia, uplatňovaní memoranda o porozumení medzi EIB a európskym ombudsmanom, ako aj opis spolupráce s Komisiou a inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane spoločného financovania. Správa by sa mala uverejniť, aby sa príslušným zainteresovaným stranám vrátane občianskej spoločnosti umožnilo, aby sa k nej vyjadrili.

               (29)

               Finančné operácie EIB na podporu vonkajších politík Únie by sa mali aj naďalej uskutočňovať v súlade so zásadami riadnych bankových postupov. Mali by aj naďalej prebiehať v súlade s pravidlami a postupmi EIB, do ktorých by sa mali uvedené zásady premietať, vrátane primeraných kontrolných opatrení a v súlade s vyhlásením EIB o sociálnych a environmentálnych normách, ako aj v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi týkajúcimi sa Dvora audítorov a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF). Pri uskutočňovaní finančných operácií by EIB mala zabezpečiť primerané uplatňovanie svojich politík voči slabo regulovaným alebo nespolupracujúcim jurisdikciám, ktoré takto označila Únia, Organizácia Spojených národov, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj alebo finančná akčná skupina, s cieľom prispievať k medzinárodnému boju proti daňovým podvodom a únikom a praniu špinavých peňazí. V záujme transparentnosti by EIB mala v čo najširšom možnom rozsahu v spolupráci s miestnymi finančnými sprostredkovateľmi vypracovať zoznam konečných príjemcov úverov.

               (30)

               EIB by mala prijať vhodné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že pri financovaní operácií, ktoré sú predmetom záruky EÚ, budú ochránené finančné záujmy Únie, a to prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii, praniu špinavých peňazí a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu, a ktorými sa zároveň zaistí, aby bol úrad OLAF oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste priamo v priestoroch príjemcov. EIB by mala v súlade s usmernením Politika predchádzania a odrádzania od zakázaného konania v činnostiach Európskej investičnej banky (ďalej len „protikorupčná politika EIB“) prijatým v roku 2008 a revidovaným v roku 2013 úzko spolupracovať s príslušnými orgánmi Únie a členských štátov s cieľom posilniť platné opatrenia proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a pomôcť zlepšiť ich presadzovanie. V súlade so svojou politikou informátorstva by EIB mala venovať osobitnú pozornosť informáciám od informátorov týkajúcim sa prípadného podvodu, korupcie alebo inej nezákonnej činnosti, ktoré umožňujú riadnu kontrolu, spätnú väzbu a ochranu proti odvetným opatreniam.

               (31)

               Správne orgány EIB by sa mali nabádať, aby prijímali potrebné opatrenia na prispôsobenie činnosti EIB tak, aby účinne prispievala k vonkajším politikám Únie a aby primerane plnila požiadavky stanovené v tomto rozhodnutí,

         PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Záruka EÚ
   1.   Únia poskytuje Európskej investičnej banke (EIB) rozpočtovú záruku na finančné operácie vykonávané mimo Únie (ďalej len „záruka EÚ“). Záruka EÚ sa poskytuje ako globálna záruka na platby splatné v prospech EIB, ktoré jej ale neboli uhradené, a to v súvislosti s úvermi, úverovými zárukami a dlhovými nástrojmi kapitálového trhu, ktoré boli poskytnuté alebo emitované na investičné projekty EIB oprávnené podľa odseku 2.
   2.   Na poskytnutie záruky EÚ sú oprávnené úvery, úverové záruky a dlhové nástroje kapitálového trhu, ktoré EIB poskytla alebo emitovala v súlade so svojimi vlastnými pravidlami a postupmi, a to vrátane vyhlásenia EIB o environmentálnych a sociálnych zásadách a normách, na investičné projekty uskutočňované v oprávnených krajinách a v záujme podpory relevantných cieľov vonkajšej politiky Únie, pri ktorých sa financovanie zo strany EIB poskytlo v súlade s podpísanou dohodou, ktorej platnosť neuplynula a ktorá ani nebola zrušená (ďalej len „finančné operácie EIB“).
   3.   Finančné operácie EIB na podporu vonkajších politík Únie sa aj naďalej realizujú v súlade so zásadami riadnych bankových postupov.
   4.   Záruka EÚ je obmedzená na 65 % celkovej sumy, ktorá bola v rámci finančných operácií EIB vyplatená a zaručená, zníženej o splatené sumy a zvýšenej o všetky súvisiace sumy.
   5.   Záruka EÚ sa vzťahuje na finančné operácie EIB podpísané v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
   6.   Ak pri uplynutí obdobia uvedeného v odseku 5 Európsky parlament a Rada neprijmú rozhodnutie, ktorým sa EIB poskytuje nová záruka EÚ za straty z jej finančných operácií mimo Únie, uvedené obdobie sa automaticky predĺži raz o šesť mesiacov.
   Článok 2
   Stropy finančných operácií EIB so zárukou EÚ
   1.   Maximálny strop finančných operácií EIB so zárukou EÚ nepresiahne počas obdobia rokov 2014 – 2020 sumu 30 000 000 000 EUR. Do stropu sa nezapočítavajú sumy, ktoré boli pôvodne vyčlenené na financovanie operácií, ale boli následne zrušené.
   Maximálny strop sa rozdelí na:

               a)

               fixný strop v maximálnej výške 27 000 000 000 EUR;

               b)

               voliteľnú doplnkovú sumu vo výške 3 000 000 000 EUR.

         O úplnej alebo čiastočnej aktivácii sumy uvedenej v písmene b) a o jej regionálnom rozdelení rozhodnú po priebežnom preskúmaní, ako sa stanovuje v článku 19, Európsky parlament a Rada v súlade s riadnym legislatívnym postupom.
   2.   Fixný strop uvedený v odseku 1 písm. a) sa rozdelí na regionálne stropy a podstropy, ako sa ustanovuje v prílohe I. V prípade regionálnych stropov EIB postupne zabezpečí vyvážené rozdelenie medzi krajinami v rámci regiónov, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ.
   Článok 3
   Všeobecné ciele a zásady
   1.   Záruka EÚ sa poskytuje len na finančné operácie EIB, ktoré majú pridanú hodnotu na základe vlastného posúdenia zo strany EIB a ktorými sa podporuje ktorýkoľvek z týchto všeobecných cieľov:

               a)

               rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora MSP;

               b)

               rozvoj sociálnej a hospodárskej infraštruktúry vrátane dopravnej, energetickej a environmentálnej infraštruktúry a informačných a komunikačných technológií;

               c)

               zmiernenie zmeny klímy a adaptácia na zmenu klímy.

         2.   Finančné operácie EIB, ktoré sa uskutočňujú podľa tohto rozhodnutia, prispievajú k všeobecným záujmom EÚ, a to najmä zásadám, ktorými sa riadi vonkajšia činnosť Únie, ako sa uvádza v článku 21 ZEÚ, ako aj k vykonávaniu medzinárodných dohôd v oblasti životného prostredia, ktorých je Únia zmluvnou stranou, pričom sa zachováva osobitný charakter EIB ako investičnej banky. Správne orgány EIB sa nabádajú, aby prijímali potrebné opatrenia na prispôsobenie činnosti EIB tak, aby účinne prispievala k vonkajším politikám Únie a aby primerane plnila požiadavky stanovené v tomto rozhodnutí.
   3.   Základným cieľom finančných operácií EIB v rámci oblastí, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele stanovené v odseku 1, je regionálna integrácia medzi krajinami vrátane predovšetkým hospodárskej integrácie medzi predvstupovými krajinami, krajinami susedstva a Úniou. EIB realizuje finančné operácie v prijímajúcich krajinách v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú všeobecné ciele, a to prostredníctvom podpory priamych zahraničných investícií, ktoré napomáhajú hospodársku integráciu s Úniou.
   4.   V rozvojových krajinách vymedzených v zozname prijímateľov oficiálnej rozvojovej pomoci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj prispievajú finančné operácie EIB v súlade s článkami 208 a 209 ZFEÚ nepriamo k cieľom politiky Únie v oblasti rozvojovej spolupráce, ako je zníženie chudoby prostredníctvom inkluzívneho rastu a udržateľného hospodárstva, environmentálny a sociálny rozvoj.
   5.   Na zabezpečenie čo najväčšieho rozvojového vplyvu investícií súkromného sektora sa EIB usiluje posilňovať miestny súkromný sektor v prijímajúcich krajinách prostredníctvom podpory miestnych investícií, ako sa ustanovuje v odseku 1 písm. a). V rámci finančných operácií EIB, ktorými sa podporujú všeobecné ciele stanovené v odseku 1, sa vyvinie aj úsilie o zahrnutie podpory investičných projektov MSP z Únie. Na účinné monitorovanie využívania prostriedkov v prospech dotknutých MSP pripraví EIB primerané zmluvné požiadavky pre finančných sprostredkovateľov vrátane noriem podávania správ zo strany prijímateľov.
   EIB spolupracuje s finančnými sprostredkovateľmi, ktorí môžu podporovať osobitné potreby MSP v krajinách, kde sa operácie realizujú, a ktorí sa nezúčastňujú na finančných operáciách EIB vykonávaných v oprávnenej krajine prostredníctvom nástrojov umiestnených v cudzej nespolupracujúcej jurisdikcii uvedenej v článku 13.
   6.   Finančnými operáciami EIB, ktorými sa podporujú všeobecný cieľ stanovený v odseku 1 písm. b), sa podporujú investičné projekty predovšetkým v oblastiach dopravy, energetiky, environmentálnej infraštruktúry, informačných a komunikačných technológií, zdravotníctva a vzdelávania. Zahŕňa to výrobu a integráciu energie z obnoviteľných zdrojov, transformáciu energetických systémov umožňujúcu prechod k technológiám a palivám s nižšími emisiami uhlíka, udržateľnú energetickú bezpečnosť a energetickú infraštruktúru vrátane infraštruktúry na výrobu plynu, a prepravu na trh Únie s energiou, ako aj elektrifikáciu vidieckych oblastí, environmentálnu infraštruktúru, ako napríklad vodu a hygienické zariadenia a zelenú infraštruktúru, telekomunikácie a infraštruktúru širokopásmových sietí.
   7.   Finančnými operáciami EIB, ktorými sa podporujú všeobecné ciele stanovené v odseku 1 písm. c), sa podporujú investičné projekty v oblasti zmiernenia zmeny klímy a adaptácie na zmenu klímy, ktoré prispievajú k celkovému cieľu Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, a to najmä prostredníctvom vyhýbania sa emisiám skleníkových plynov alebo ich znižovania v oblastiach energie z obnoviteľných zdrojov, energetickej účinnosti a udržateľnej dopravy, alebo prostredníctvom zvyšovania odolnosti voči nepriaznivým vplyvom zmeny klímy v zraniteľných krajinách, odvetviach a spoločenstvách. Kritériá oprávnenosti pre projekty v oblasti zmeny klímy sú vymedzené v stratégii EIB v oblasti zmeny klímy, ktorá bude aktualizovaná do konca roku 2015. Na tento účel by sa mala do postupu environmentálneho hodnotenia zahrnúť analýza uhlíkovej stopy, ktorou sa zistí, či sa v projektových návrhoch optimalizuje zvýšenie energetickej efektívnosti. Počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, predstavuje objem týchto operácií aspoň 25 % celkových finančných operácií EIB.
   8.   V súlade s cieľmi Únie a medzinárodnými cieľmi v oblasti zmeny klímy EIB v spolupráci s Komisiou aktualizuje do konca roku 2015 svoju stratégiu v oblasti zmeny klímy, pokiaľ ide o finančné operácie EIB. Táto aktualizácia okrem iného zahŕňa konkrétne kroky na zabezpečenie súladu investičných projektov podľa tohto rozhodnutia s cieľmi Únie v oblasti zmeny klímy a na posilnenie snahy o podporu obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti.
   9.   Záruka EÚ sa vzťahuje len na finančné operácie EIB uskutočňované v oprávnených krajinách, ktoré s EIB uzavreli rámcovú dohodu ustanovujúcu právne podmienky, za ktorých sa takéto operácie majú uskutočňovať.
   Článok 4
   Zahrnuté krajiny
   1.   Zoznam krajín, ktoré sú potenciálne oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, sa uvádza v prílohe II. Zoznam krajín, ktoré sú oprávnené na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ, sa uvádza v prílohe III a nie sú v ňom zahrnuté žiadne iné krajiny ako tie, ktoré sú uvedené v prílohe II. V prípade krajín, ktoré v prílohe II uvedené nie sú, sa o oprávnenosti na financovanie zo strany EIB so zárukou EÚ rozhoduje v rámci riadneho legislatívneho postupu, pričom každá krajina sa posudzuje osobitne.
   2.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 18 týkajúce sa zmeny prílohy III. Rozhodnutia Komisie sa zakladajú na celkovom posúdení vrátane posúdenia ekonomických, sociálnych, environmentálnych a politických aspektov, a to predovšetkým tých, ktoré súvisia s demokraciou, ľudskými právami a základnými slobodami, ako aj na príslušných uzneseniach Európskeho parlamentu a rozhodnutiach a záveroch Rady.
   3.   Delegované akty, ktorými sa mení príloha III, nemajú vplyv na záruku EÚ poskytnutú na finančné operácie EIB, ktoré boli podpísané pred nadobudnutím účinnosti uvedených delegovaných aktov, s výhradou odseku 4.
   4.   Vyplácanie prostriedkov v rámci finančných operácií EIB, ktoré využívajú komplexnú záruku, ako sa uvádza v článku 8 ods. 1, sa neuskutočňuje v krajinách, ktoré nie sú uvedené v zozname v prílohe III.
   5.   Záruka EÚ sa nevzťahuje na finančné operácie EIB v tej krajine, ktorá dohodu týkajúcu sa takýchto operácií podpísala až po pristúpení k Únii.
   Článok 5
   Príspevok finančných operácií EIB k politikám Únie
   1.   Komisia spolu s EIB aktualizuje existujúce regionálne technické operačné usmernenia pre finančné operácie EIB do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.
   Regionálne technické operačné usmernenia sú v súlade so širším rámcom regionálnej politiky Únie stanoveným v prílohe IV. Regionálnymi technickými operačnými usmerneniami sa najmä zabezpečí, aby sa financovaním zo strany EIB na základe tohto rozhodnutia dopĺňali príslušné politiky, programy a nástroje pomoci Únie v jednotlivých regiónoch.
   Komisia a EIB pri aktualizovaní regionálnych technických operačných usmernení zohľadnia príslušné uznesenia Európskeho parlamentu a rozhodnutia a závery Rady. Regionálne technické operačné usmernenia sú v súlade s prioritami obsiahnutými v národných alebo regionálnych programoch, ktoré pripravili podľa možností prijímajúce krajiny, pričom by sa v nich mali riadne zohľadniť konzultácie s miestnou občianskou spoločnosťou počas procesu prípravy uvedených programov.
   Komisia zašle aktualizované znenie regionálnych technických operačných usmernení Európskemu parlamentu a Rade hneď po jeho vypracovaní.
   EIB v rámci stanovenom regionálnymi technickými operačnými usmerneniami vymedzí príslušné stratégie financovania a zabezpečí ich vykonávanie.
   Finančné operácie EIB sú v súlade s regionálnymi technickými operačnými usmerneniami a stratégiami prijímajúcej krajiny.
   Regionálne technické operačné usmernenia sa prehodnotia po ukončení priebežného preskúmania uvedeného v článku 19.
   2.   V rámci postupu stanoveného v článku 19 Protokolu č. 5 vydá Komisia k finančným operáciám EIB stanovisko. Ak Komisia v prípade finančnej operácie EIB, na ktorú sa vzťahuje toto rozhodnutie, vydá negatívne stanovisko, táto operácia nebude krytá zárukou EÚ.
   Článok 6
   Spolupráca s Komisiou a ESVČ
   1.   V záujme maximalizácie synergie medzi finančnými operáciami EIB a rozpočtovými zdrojmi Únie sa ďalej posilňuje súlad vonkajších činností EIB s cieľmi vonkajšej politiky Únie, a to najmä aktualizovaním regionálnych technických operačných usmernení uvedených v článku 5, v prípade ktorých sa podľa potreby vedú konzultácie s ESVČ, ako aj pravidelným a systematickým dialógom a včasnou výmenou informácií:

               a)

               o strategických dokumentoch vypracovaných Komisiou alebo ESVČ, napríklad o dokumentoch o stratégii týkajúcej sa krajiny alebo regiónu, orientačných programoch, akčných plánoch a predvstupových dokumentoch;

               b)

               o dokumentoch strategického plánovania EIB, rozpracovaných investičných projektoch a výročných správach EIB pre Komisiu;

               c)

               o iných politických a operačných aspektoch.

         2.   Spolupráca sa uskutočňuje v jednotlivých regiónoch osobitne, a to aj na úrovni delegácií Únie, pričom sa zohľadňuje úloha EIB, ako aj politiky Únie v každom regióne.
   Článok 7
   Spolupráca s inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami
   1.   V záujme maximalizácie synergie, spolupráce a efektívnosti, spoločného vytvorenia inovačných finančných nástrojov a zabezpečenia obozretného a primeraného rozdelenia rizík a koherentnej podmienenosti investičných projektov a sektorov sa finančné operácie EIB vykonávajú podľa potreby v spolupráci s inými európskymi multilaterálnymi finančnými inštitúciami a finančnými inštitúciami členských štátov (ďalej len „európske finančné inštitúcie“) a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane regionálnych rozvojových bánk (ďalej len „medzinárodné finančné inštitúcie“), aby sa tak minimalizovalo možné zdvojenie nákladov a zbytočné prekrývanie činností.
   2.   Spoluprácu uvedenú v odseku 1 uľahčuje koordinácia medzi Komisiou, EIB a príslušnými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré pôsobia v rôznych regiónoch, ktorá sa v prípade potreby uskutočňuje v kontexte memoránd o porozumení alebo iných rámcov Únie pre regionálnu spoluprácu.
   Článok 8
   Finančné krytie a podmienky záruky EÚ
   1.   Pri finančných operáciách EIB so štátom alebo za ktoré ručí štát – s výnimkou operácií pozostávajúcich z dlhových nástrojov kapitálového trhu, a pri iných finančných operáciách EIB s regionálnymi alebo miestnymi orgánmi, alebo štátnymi podnikmi či inštitúciami vo vlastníctve štátu alebo kontrolovanými štátom, pričom v prípade takýchto iných finančných operácií EIB sa uskutočnilo primerané posúdenie kreditného rizika Európskou investičnou bankou a zohľadnila sa situácia kreditného rizika v dotknutej krajine, sa záruka EÚ vzťahuje na všetky platby, ktoré sú splatné v prospech EIB, ktoré jej ale neboli uhradené (ďalej len „komplexná záruka“).
   2.   Na účely odseku 1 Palestínu zastupuje Palestínska samospráva a Kosovo (13) zastupujú orgány Kosova.
   3.   V prípade finančných operácií EIB s výnimkou tých, ktoré sú uvedené v odseku 1, kryje záruka EÚ všetky platby, ktoré sú splatné v prospech EIB, ktoré jej ale neboli uhradené, ak bolo toto neuhradenie spôsobené naplnením jedného z týchto politických rizík (ďalej len „záruka na politické riziká“):

               a)

               neprevoditeľnosť meny;

               b)

               vyvlastnenie;

               c)

               vojna alebo občianske nepokoje;

               d)

               odopretie spravodlivosti pri porušení zmluvy.

         4.   V prípade finančných operácií pozostávajúcich z dlhových nástrojov kapitálového trhu sa uplatňuje iba záruka na politické riziká.
   5.   Dohody o financovaní s jednotlivými žiadateľmi týkajúce sa finančných operácií EIB obsahujú aj vhodné environmentálne a sociálne ustanovenia v súlade s vlastnými pravidlami a postupmi EIB.
   6.   Komisia a EIB stanovia v dohode o záruke uvedenej v článku 14 jasný a transparentný postup prideľovania, na základe ktorého EIB určí, ktoré operácie majú byť v rámci jej vonkajšej činnosti financované podľa tohto rozhodnutia, aby sa zabezpečilo čo najefektívnejšie využitie záruky EÚ. Pri tomto postupe prideľovania sa zohľadňuje úverová bonita finančných operácií EIB posúdená zo strany EIB, stropy vymedzené v prílohe 1, povaha protistrany, či ide o suverénny štát alebo subjekt na nižšej ako štátnej úrovni, na ktorý sa vzťahuje odsek 1 tohto článku alebo súkromný subjekt, kapacita EIB na absorpciu rizika a iné relevantné kritériá vrátane pridanej hodnoty, ktorú predstavuje záruka EÚ. Postup prideľovania v súlade s článkom 14 sa oznámi Európskemu parlamentu a Rade.
   7.   Ak sa záruka EÚ uplatní, Únia nadobúda v súlade s dohodou o záruke uvedenou v článku 14 všetky príslušné práva EIB v súvislosti so všetkými záväzkami týkajúcimi sa jej finančných operácií.
   Článok 9
   Posudzovanie a monitorovanie investičných projektov EIB
   1.   EIB vykoná dôkladnú hĺbkovú analýzu sociálnych, ľudskoprávnych, environmentálnych, hospodárskych a rozvojových aspektov investičných projektov krytých zárukou EÚ a v relevantných prípadoch od žiadateľov o projekt vyžaduje, aby v súlade so sociálnymi a environmentálnymi zásadami Únie uskutočnili v súvislosti s týmito aspektmi počas fázy plánovania a vykonávania projektu verejné konzultácie na miestnej úrovni s príslušnými vnútroštátnymi a miestnymi zainteresovanými stranami, ako aj občianskou spoločnosťou, a aby poskytli informácie dôležité na posúdenie príspevku k plneniu cieľov vonkajších politík Únie a jej strategických cieľov.
   V prípade, že je to vhodné, sa v tomto posúdení uvedie, ako možno na základe technickej pomoci posilniť počas projektového cyklu kapacity príjemcov finančných prostriedkov EIB. Vlastné pravidlá a postupy EIB zahŕňajú potrebné ustanovenia o posudzovaní environmentálneho a sociálneho vplyvu investičných projektov, ako aj aspektov týkajúcich sa ľudských práv a predchádzania konfliktom, a to s cieľom zabezpečiť, aby investičné projekty, ktoré sa podporujú podľa tohto rozhodnutia, boli environmentálne a sociálne udržateľné.
   2.   Okrem posudzovania ex ante týkajúceho sa aspektov súvisiacich s rozvojom monitoruje EIB vykonávanie finančných operácií. EIB od žiadateľov o projekty najmä vyžaduje, aby počas realizácie projektu až do jeho ukončenia, dôkladne monitorovali okrem iného hospodársky, rozvojový, sociálny, environmentálny a ľudskoprávny vplyv investičného projektu. EIB pravidelne overuje informácie, ktoré poskytli žiadatelia o projekty a sprístupňuje ich verejnosti, ak s tým žiadateľ o projekt súhlasí. Pokiaľ je to možné, správy o ukončení projektov súvisiace s finančnými operáciami EIB sa uverejňujú bez dôverných informácií.
   3.   Zámerom monitorovania zo strany EIB je obsiahnuť aj vykonávanie sprostredkovaných operácií a na činnosti finančných sprostredkovateľov zamerané na podporu MSP.
   4.   EIB zavedie komplexný systém na ex ante posudzovanie relatívnych a absolútnych emisií skleníkových plynov súvisiacich s finančnými operáciami EIB, ak tieto emisie spĺňajú významné limity emisií, ako sa vymedzuje v príslušnej metodike EIB vrátane stratégie EIB v oblasti zmeny klímy, a ak sú údaje k dispozícii.
   5.   Výsledky monitorovania sa podľa možností zverejnia, a to s výhradou požiadaviek na dôvernosť a dohody príslušných strán.
   Článok 10
   Vonkajšie pripísané príjmy garančného fondu
   Splatené sumy a výnosy v sume 110 000 000 EUR pochádzajúce z operácií uzavretých pred rokom 2007 vrátane splátok kapitálu, uvoľnených záruk a splatenej istiny úverov, ako aj dividend, kapitálových výnosov, poplatkov za záruky a úrokov z úverov a úrokov zo zvereneckého účtu, ktoré sa zaplatili späť na zverenecký účet zriadený pre nástroj pre euro-stredozemské investície a partnerstvo a ktoré možno priradiť k podpore zo všeobecného rozpočtu Únie, predstavujú vonkajší pripísaný príjem v súlade s článkom 21 ods. 4 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a použijú sa pre Garančný fond.
   Sumy presahujúce 110 000 000 EUR, ktoré sa zaplatili späť na zverenecký účet zriadený pre euro-stredozemské investície a partnerstvo, sa zaúčtujú do všeobecného rozpočtu Únie po odpočítaní správnych nákladov a poplatkov.
   Článok 11
   Predkladanie výročnej správy a účtovníctvo
   1.   Komisia každý rok predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o finančných operáciách EIB uskutočňovaných podľa tohto rozhodnutia. Táto správa sa zverejní a obsahuje:

               a)

               posúdenie finančných operácií EIB na úrovni jednotlivých projektov, sektorov, krajín a regiónov a ich súlad s týmto rozhodnutím;

               b)

               posúdenie pridanej hodnoty, odhadované výstupy, výsledky a rozvojový vplyv finančných operácií EIB v súhrnnom vyjadrení, pričom sa vychádza z výročnej správy EIB o rámci merania výsledkov. Na tento účel EIB využije ukazovatele výsledkov vo vzťahu k rozvojovým, environmentálnym a sociálnym aspektom, vrátane ľudskoprávnych aspektov, financovaných projektov, pričom zohľadní príslušné ukazovatele podľa Parížskej deklarácie z roku 2005 o účinnosti pomoci. Ukazovatele environmentálnych aspektov projektov obsahujú kritériá pre čisté technológie, ktoré sú v zásade zamerané na energetickú efektívnosť a technológie na znižovanie emisií;

               c)

               posúdenie prínosu finančných operácií EIB k plneniu cieľov vonkajšej politiky a strategických cieľov Únie, pri zohľadnení regionálnych technických operačných usmernení uvedených v článku 5;

               d)

               posúdenie finančných výhod prenesených na príjemcov prostriedkov z finančných operácií EIB v súhrnnom vyjadrení;

               e)

               posúdenie kvality finančných operácií EIB, a najmä miery, do akej EIB zohľadnila environmentálnu a sociálnu udržateľnosť pri hĺbkovej analýze a monitorovaní financovaných investičných projektov;

               f)

               podrobné informácie o uplatnení záruky EÚ;

               g)

               informácie o objeme financovania poskytnutého podľa tohto rozhodnutia v oblasti zmeny klímy a biodiverzity, o vplyve na absolútne a relatívne emisie skleníkových plynov uvedené v článku 9 ods. 4 v súhrnnom vyjadrení, ako aj o počte projektov posúdených na základe klimatického rizika;

               h)

               opis spolupráce s Komisiou a inými európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami vrátane spoločného financovania. Správa obsahuje najmä rozpis finančných zdrojov Únie a finančných zdrojov iných európskych a medzinárodných finančných inštitúcií použitých v kombinácii s financovaním zo strany EIB, čím prináša prehľad celkových investícií podporovaných finančnými operáciami EIB, ktoré sa vykonávajú podľa tohto rozhodnutia. V správe sa takisto uvádzajú informácie o uzatvorení nových memoránd o porozumení medzi EIB a inými európskymi alebo medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré majú vplyv na finančné operácie EIB uskutočňované podľa tohto rozhodnutia;

               i)

               informácie o uplatňovaní memoranda o porozumení medzi EIB a európskym ombudsmanom v rozsahu, v akom sa uvedené memorandum týka finančných operácií EIB, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie.

         2.   Na účely predkladania správ Komisiou podľa odseku 1 predkladá EIB Komisii výročné správy o finančných operáciách EIB uskutočňovaných podľa tohto rozhodnutia vrátane všetkých potrebných prvkov, ktoré umožnia Komisii podávať správy v súlade s odsekom 1. EIB môže takisto poskytnúť Komisii ďalšie informácie, ktoré sú relevantné pre Európsky parlament a Radu, aby mali komplexný prehľad o vonkajšej činnosti EIB.
   3.   EIB predkladá Komisii štatistické, finančné a účtovné údaje o každej finančnej operácii EIB, ako aj všetky doplňujúce informácie, ktoré sú potrebné na plnenie povinností Komisie v oblasti vykazovania alebo ktoré vyplývajú z požiadaviek Dvora audítorov, a osvedčenie audítora o neuhradených sumách v rámci finančných operácií EIB. EIB predkladá Komisii aj akékoľvek ďalšie potrebné dokumenty v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
   4.   Na účely účtovníctva Komisie a jej predkladania správ o rizikách, ktoré sú kryté zárukou EÚ, poskytuje EIB Komisii informácie o svojom vlastnom hodnotení rizika a o stupni rizika pri finančných operáciách EIB.
   5.   EIB poskytuje Komisii aspoň raz ročne orientačný viacročný program plánovaného objemu podpísaných finančných operácií EIB, aby sa zabezpečila zlučiteľnosť plánovaného financovania zo strany EIB so stropmi stanovenými v tomto rozhodnutí a aby Komisia zabezpečila vhodné rozpočtové plánovanie financovania garančného fondu. Komisia zohľadní tento plán pri príprave návrhu všeobecného rozpočtu Únie.
   6.   EIB pravidelne poskytuje Európskemu parlamentu, Rade a Komisii všetky svoje nezávislé hodnotiace správy, v ktorých posudzuje praktické výsledky dosiahnuté prostredníctvom osobitných činností EIB podľa tohto rozhodnutia a iných mandátov pre vonkajšie činnosti.
   7.   EIB poskytuje informácie uvedené v odsekoch 2 až 6 na vlastné náklady. EIB zverejňuje informácie, na ktoré sa odkazuje v odsekoch 2, 3 a 6, vo všeobecnosti a s výnimkou utajovaných skutočností.
   Článok 12
   Transparentnosť a zverejňovanie informácií
   1.   EIB v súlade s vlastnou politikou transparentnosti a zásadami Únie týkajúcimi sa prístupu k dokumentom a informáciám – a postupne aj s normami Iniciatívy za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci – na svojej webovej stránke zverejní informácie súvisiace:

               a)

               so všetkými finančnými operáciami EIB vykonávanými podľa tohto rozhodnutia, a to po fáze schválenia projektu, najmä s uvedením toho, či je investičný projekt krytý zárukou EÚ a ako prispieva k dosahovaniu cieľov vonkajšej činnosti Únie, s osobitným zameraním na jeho hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv;

               b)

               so všetkými memorandami o porozumení medzi EIB a inými európskymi alebo medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktoré majú vplyv na finančné operácie EIB podľa tohto rozhodnutia, a to pokiaľ sa neuplatňujú požiadavky na dôvernosť;

               c)

               podľa možností a vhodnosti s existujúcimi rámcovými dohodami medzi EIB a prijímajúcou krajinou. Pri podpisovaní nových dohôd alebo zmenách existujúcich dohôd sa EIB snaží umožniť ich zverejnenie;

               d)

               s postupmi EIB týkajúcimi sa prideľovania.

         2.   Komisia na svojej webovej stránke verejne sprístupní konkrétne informácie o všetkých prípadoch vymáhania podľa dohody o záruke uvedenej v článku 14 a dohody, v ktorej sa ustanovujú podrobné ustanovenia a postupy týkajúce sa vymáhania pohľadávok, uvedenej v článku 15 ods. 2, pokiaľ sa neuplatňujú požiadavky na dôvernosť.
   Článok 13
   Nespolupracujúce jurisdikcie
   EIB nesmie pri svojich finančných operáciách tolerovať žiadne činnosti, ktoré sa vykonávajú na protiprávne účely vrátane prania špinavých peňazí, financovania terorizmu, daňových podvodov a únikov, korupcie a podvodov poškodzujúcich finančné záujmy Únie. EIB sa predovšetkým nezúčastňuje na žiadnych finančných operáciách, ktoré sa v oprávnenej krajine uskutočňujú prostredníctvom nástroja umiestneného v cudzej nespolupracujúcej jurisdikcii, ktorú za takú označila Únia, Organizácia Spojených národov, Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj alebo Finančná akčná skupina.
   EIB pri svojich finančných operáciách uplatňuje zásady a normy stanovené v práve Únie o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania peňazí a financovania terorizmu vrátane požiadavky prijímať primerané opatrenia na prípadné určenie konečných vlastníkov.
   Článok 14
   Dohoda o záruke
   Komisia a EIB podpíšu dohodu o záruke, v ktorej sa stanovia podrobné ustanovenia a postupy týkajúce sa záruky EÚ, ako sa stanovuje v článku 8, a informujú o tom Európsky parlament a Radu.
   Článok 15
   Vymáhanie platieb uskutočnených Komisiou
   1.   Ak Komisia uskutoční akúkoľvek platbu v rámci záruky EÚ, EIB sa v mene a na účet Komisie usiluje o vymoženie pohľadávok za vyplatené sumy.
   2.   Najneskôr v deň podpísania dohody o záruke uvedenej v článku 14 Komisia a EIB podpíšu samostatnú dohodu s podrobnými ustanoveniami a postupmi týkajúcimi sa vymáhania pohľadávok.
   Článok 16
   Audit vykonávaný Dvorom audítorov
   Záruka EÚ a s ňou súvisiace platby a vymožené prostriedky, ktoré možno pripísať do všeobecného rozpočtu Únie, sú predmetom auditu vykonávaného Dvorom audítorov.
   Článok 17
   Opatrenia proti podvodom
   1.   EIB bezodkladne oznámi úradu OLAF a poskytne mu potrebné informácie, keď v ktorejkoľvek fáze prípravy, vykonávania alebo ukončovania projektov, na ktoré sa vzťahuje záruka EÚ, má dôvody pre podozrenie, že existuje prípad možného podvodu, korupcie, prania špinavých peňazí alebo iného protiprávneho konania, ktoré môžu poškodiť finančné záujmy Únie.
   2.   Úrad OLAF môže vykonávať vyšetrovanie vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 (14), nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (15) a nariadení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (16) s cieľom ochrany finančných záujmov Únie, a to na účely zistenia, či v súvislosti s akýmikoľvek finančnými operáciami nedošlo k podvodu, korupcii, praniu špinavých peňazí alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Úrad OLAF môže predložiť príslušným orgánom dotknutých členských štátov informácie, ktoré získal v priebehu vyšetrovaní.
   Ak sa takéto protiprávne konanie dokáže, EIB pomáha pri vymáhaní týkajúcom sa jej finančných operácií a v rámci rozsahu svojich zodpovedností.
   3.   Finančné dohody podpísané v súvislosti s projektmi podporovanými podľa tohto rozhodnutia obsahujú ustanovenia umožňujúce pozastavenie finančných operácií EIB a podľa potreby primerané opatrenia na vymáhanie v prípade podvodu, korupcie alebo iného protiprávneho konania. Rozhodnutie o pozastavení alebo zrušení financovania zo strany EIB prijme EIB po riadnom zvážení všetkých okolností a rizík.
   4.   EIB sa bude aj naďalej spoliehať na svoje jediné kontaktné miesto pre boj proti korupcii a podvodom pre personál EIB a všetky zainteresované strany.
   5.   Pri svojich finančných operáciách EIB uplatňuje svoj mechanizmus na vylúčenie protistrán zapojených do podvodov a korupcie, ktorý obsahuje kritériá vylúčenia podľa centrálnej databázy vylúčených subjektov Únie, aby sa zabezpečilo dodržiavanie práv všetkých strán.
   Článok 18
   Vykonávanie delegovania právomoci
   1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
   2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od 11. mája 2014.
   3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
   4.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
   5.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
   Článok 19
   Priebežné preskúmanie
   Komisia v spolupráci s EIB predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2016 správu o priebežnom preskúmaní uplatňovania tohto rozhodnutia počas prvých rokov a v prípade potreby k nej pripojí návrh na jeho zmenu. Správa o priebežnom preskúmaní vychádza z nezávislého externého hodnotenia a príspevku zo strany EIB.
   Táto správa obsahuje predovšetkým:

               a)

               posúdenie uplatňovania postupu prideľovania;

               b)

               posúdenie podávania správ zo strany EIB a v relevantných prípadoch odporúčania na jeho zlepšenie;

               c)

               posúdenie rámca merania výsledkov vrátane ukazovateľov a kritérií výkonnosti a ich príspevok k dosahovaniu cieľov tohto rozhodnutia;

               d)

               podrobný prehľad kritérií zvažovaných pri odporúčaní týkajúcom sa potenciálnej celkovej alebo čiastočnej aktivácie voliteľnej doplnkovej sumy.

         Článok 20
   Záverečná správa
   Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2021 záverečnú správu o uplatňovaní tohto rozhodnutia.
   Článok 21
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Štrasburgu 16. apríla 2014

            Za Európsky parlament

            predseda

         M. SCHULZ

            Za Radu

            predseda

         D. KOURKOULAS

      (1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 11. marca 2014 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady zo 14. apríla 2014.

      (2)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ z 25. októbra 2011, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ na pokrytie straty z úverov a zo záruk za úvery na projekty mimo Únie a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 633/2009/ES (Ú. v. EÚ L 280, 27.10.2011, s. 1).

      (3)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 z 25. mája 2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 10).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 95).

      (5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

      (6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA II) (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 11).

      (7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 232/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 27).

      (8)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce na obdobie 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 44).

      (9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 234/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 77).

      (10)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 235/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania pre demokraciu a ľudské práva vo svete (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 85).

      (11)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj na podporu stability a mieru (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 1).

      (12)  Nariadenie Rady (Euratom) č. 237/2014 z 13. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 109).

      (13)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených názorov 1244(1999) a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

      (14)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

      (15)  Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

      (16)  Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).

      PRÍLOHA I
      REGIONÁLNE STROPY

                  A.

                  Predvstupové krajiny: 8 739 322 000 EUR.

                  B.

                  Krajiny susedstva a partnerstva: 14 437 225 000 EUR, rozdelených na tieto orientačné podstropy:

                              i)

                              stredozemské krajiny: 9 606 200 000 EUR;

                              ii)

                              východná Európa, Zakaukazsko a Rusko: 4 831 025 000 EUR.

                  C.

                  Ázia a Latinská Amerika: 3 407 295 000 EUR, rozdelené na tieto orientačné podstropy:

                              i)

                              Latinská Amerika: 2 288 870 000 EUR;

                              ii)

                              Ázia: 936 356 000 EUR;

                              iii)

                              Stredná Ázia: 182 069 000 EUR.

                  D.

                  Južná Afrika: 416 158 000 EUR.

            V rámci celkového fixného stropu môžu správne orgány EIB po konzultácii s Komisiou rozhodnúť o prerozdelení sumy vo výške maximálne 20 % podregionálnych stropov v rámci regiónov a vo výške maximálne 10 % regionálnych stropov medzi regiónmi.

      PRÍLOHA II
      POTENCIÁLNE OPRÁVNENÉ REGIÓNY A KRAJINY
      A.   Predvstupové krajiny

                  1.

                  Kandidáti
                  Island, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko, Turecko

                  2.

                  Potenciálni kandidáti
                  Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo

            B.   Krajiny susedstva a partnerstva

                  1.

                  Stredozemské krajiny
                  Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbya, Maroko, Palestína, Sýria, Tunisko

                  2.

                  Východná Európa, Zakaukazsko a Rusko
                  Východná Európa: Bielorusko, Moldavská republika, Ukrajina
                  Zakaukazsko: Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko
                  Rusko

            C.   Ázia a Latinská Amerika

                  1.

                  Latinská Amerika
                  Argentína, Bolívia, Brazília, Čile, Kolumbia, Kostarika, Kuba, Ekvádor, Salvádor, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguaj, Peru, Uruguaj, Venezuela

                  2.

                  Ázia
                  Afganistan, Bangladéš, Bhután, Brunej, Kambodža, Čína (vrátane osobitných administratívnych oblastí Hongkong a Macao), India, Indonézia, Irak, Laos, Malajzia, Maldivy, Mongolsko, Mjanmarsko/Barma, Nepál, Pakistan, Filipíny, Singapur, Južná Kórea, Srí Lanka, Taiwan, Thajsko, Vietnam, Jemen

                  3.

                  Stredná Ázia
                  Kazachstan, Kirgizsko, Tadžikistan, Turkménsko, Uzbekistan

            D.   Južná Afrika
      Južná Afrika

      PRÍLOHA III
      OPRÁVNENÉ REGIÓNY A KRAJINY
      A.   Predvstupové krajiny

                  1.

                  Kandidáti
                  Island, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko, Turecko

                  2.

                  Potenciálni kandidáti
                  Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo

            B.   Krajiny susedstva a partnerstva

                  1.

                  Stredozemské krajiny
                  Alžírsko, Egypt, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbya, Maroko, Palestína, Tunisko

                  2.

                  Východná Európa, Zakaukazsko a Rusko
                  Východná Európa: Moldavská republika, Ukrajina
                  Zakaukazsko: Arménsko, Azerbajdžan, Gruzínsko
                  Rusko

            C.   Ázia a Latinská Amerika

                  1.

                  Latinská Amerika
                  Argentína, Bolívia, Brazília, Čile, Kolumbia, Kostarika, Ekvádor, Salvádor, Guatemala, Honduras, Mexiko, Nikaragua, Panama, Paraguaj, Peru, Uruguaj, Venezuela

                  2.

                  Ázia
                  Bangladéš, Brunej, Bhután, Kambodža, Čína (vrátane osobitných administratívnych oblastí Hongkong a Macao), India, Indonézia, Irak, Laos, Malajzia, Maldivy, Mongolsko, Mjanmarsko/Barma, Nepál, Pakistan, Filipíny, Singapur, Južná Kórea, Srí Lanka, Thajsko, Vietnam, Jemen

                  3.

                  Stredná Ázia
                  Kazachstan, Kirgizsko, Tadžikistan, Turkménsko, Uzbekistan

            D.   Južná Afrika
      Južná Afrika

      PRÍLOHA IV
      RÁMEC REGIONÁLNEJ POLITIKY
      Činnosť EIB v partnerských krajinách zúčastňujúcich sa na predvstupovom procese sa uskutočňuje v rámci stanovenom v prístupových a európskych partnerstvách, v ktorom sa ustanovujú priority pre kandidátov a potenciálnych kandidátov s cieľom napredovať v priblížení sa k Únii a ktorý poskytuje rámec pre pomoc Únie. Rámcom politiky Únie pre západný Balkán je proces stabilizácie a pridruženia. Zakladá sa na rozvíjajúcom sa partnerstve, v ktorom Únia prostredníctvom dohôd o stabilizácii a pridružení ponúka obchodné koncesie, hospodársku a finančnú pomoc a zmluvné vzťahy. Predvstupová finančná pomoc pomáha kandidátom a potenciálnym kandidátom pripraviť sa na záväzky a výzvy vyplývajúce z členstva v Únii. Touto pomocou sa podporuje proces reforiem vrátane prípravy na prípadné členstvo. Zameriava sa na inštitucionálny rozvoj, zosúladenie s acquis Únie, prípravu na politiky a nástroje Únie a na podporu opatrení na dosiahnutie hospodárskeho zblíženia.
      Činnosť EIB v krajinách susedstva sa uskutočňuje v rámci novej európskej susedskej politiky stanovenej v spoločnej komunikácii s názvom „Nová reakcia na meniace sa susedstvo“ prijatej Vysokou predstaviteľkou Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisiou 25. mája 2011 a záverov Rady prijatých 20. júna 2011, ktorými sa vyzýva k výrazne vyššej podpore partnerov odhodlaných budovať demokratickú spoločnosť a uskutočňovať reformy v súlade so zásadou „viac za viac“ a zásadou „vzájomnej zodpovednosti“ a poskytuje sa strategický politický rámec pre vzťahy Únie so susedmi. V rámci tejto spolupráce sa financovanie zo strany EIB podľa tohto rozhodnutia bude zameriavať aj na politiky podporujúce inkluzívny rast a tvorbu pracovných miest, čím sa prispieva k sociálnej stabilite v súlade s prístupom založeným na stimuloch a podporujúcim ciele vonkajšej politiky Únie, a to aj vo vzťahu k otázkam týkajúcim sa migrácie.
      Na dosiahnutie týchto cieľov Únia a jej partneri zavádzajú spoločne dohodnuté dvojstranné akčné plány, v ktorých sa stanovuje súbor priorít vrátane priorít v oblasti politických a bezpečnostných otázok, obchodných a ekonomických záležitostí, environmentálnych otázok, sociálnych vecí a integrácie dopravných a energetických sietí.
      Únia pre Stredozemie, Východné partnerstvo, Čiernomorská synergia, stratégia Únie pre podunajskú oblasť a stratégia Únie pre región Baltského mora sú viacstranné a regionálne iniciatívy zamerané na posilnenie spolupráce medzi Úniou a príslušnou skupinou susedných partnerských krajín, ktoré čelia spoločným výzvam a/alebo sa delia o spoločné geografické prostredie. Cieľom Únie pre Stredozemie je oživiť proces euro-stredozemskej integrácie podporovaním spoločného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja na oboch brehoch Stredozemného mora a podporovať lepší sociálno-hospodársky rozvoj, solidaritu, regionálnu integráciu, udržateľný rozvoj a budovanie znalostí, pričom sa podčiarkuje potreba posilnenia finančnej spolupráce na podporu regionálnych a nadnárodných projektov. Únia pre Stredozemie podporuje najmä vytváranie námorných a pozemných diaľnic, znižovanie znečistenia Stredozemného mora, stredozemný plán pre solárnu energiu, stredozemskú iniciatívu pre rozvoj podnikov, iniciatívy civilnej ochrany a Euro-stredozemskú univerzitu.
      Cieľom Východného partnerstva je vytvoriť podmienky potrebné na urýchlenie politického pridruženia a ďalšej hospodárskej integrácie medzi Úniou a krajinami Východného partnerstva. Východné partnerstvo poskytne dodatočný impulz pre hospodársky, sociálny a regionálny rozvoj partnerských krajín. Uľahčí dobrú správu vecí verejných, a to aj vo finančnom sektore, podporí regionálny rozvoj a sociálnu súdržnosť a pomôže znížiť socioekonomické rozdiely v partnerských krajinách.
      Stratégiou Únie pre región Baltského mora sa podporuje udržateľný environmentálny a optimálny hospodársky a sociálny rozvoj regiónu Baltského mora. Stratégiou Únie pre podunajskú oblasť sa podporuje najmä rozvoj dopravy, energetická prepojenosť a bezpečnosť, udržateľný environmentálny a sociálno-hospodársky rozvoj v podunajskej oblasti. Cieľom Východného partnerstva je vytvoriť podmienky potrebné na zrýchlenie politického pridruženia a na ďalšiu hospodársku integráciu medzi Úniou a krajinami Východného partnerstva. Rusko a Únia majú rozsiahle strategické partnerstvo líšiace sa od európskej susedskej politiky a vyjadrené v existencii spoločných priestorov a realizačných plánov. Tieto mechanizmy dopĺňa na viacstrannej úrovni iniciatíva Severná dimenzia, ktorá poskytuje rámec pre spoluprácu medzi Úniou, Ruskom, Nórskom a Islandom (Bielorusko, Kanada a Spojené štáty sú pozorovateľmi v rámci Severnej dimenzie).
      Činnosť EIB v Latinskej Amerike sa vykonáva v rámci strategického partnerstva Únie, Latinskej Ameriky a Karibiku. Ako sa zdôraznilo v oznámení Komisie určenému Európskemu parlamentu a Rade s názvom Európska únia a Latinská Amerika: partnerstvo globálnych hráčov z 30. septembra 2009, prioritami Únie v oblasti spolupráce s Latinskou Amerikou sú podpora regionálnej integrácie a odstránenie chudoby a sociálnej nerovnosti na podporu udržateľného hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Tieto ciele politík sa budú podporovať s prihliadnutím na rozdielne úrovne rozvoja krajín Latinskej Ameriky. Dvojstranný dialóg a spolupráca sa budú uskutočňovať v oblastiach spoločného záujmu oboch regiónov vrátane otázok životného prostredia, zmeny klímy, znižovania rizika katastrof, energetiky, vedy, výskumu, vysokoškolského vzdelávania, technológií a inovácie.
      V Ázii Únia prehlbuje svoje strategické partnerstvo s Čínou a Indiou, pričom pokračujú rokovania o novom partnerstve a dohodách o voľnom obchode s krajinami juhovýchodnej Ázie. Zároveň zostáva rozvojová spolupráca veľmi dôležitým bodom pre Úniu v súvislosti s Áziou; cieľom rozvojovej stratégie Únie pre ázijský región je odstránenie chudoby podporou udržateľného hospodárskeho rastu postaveného na širšom základe, podporou priaznivého prostredia a podmienok pre obchod a integráciu v regióne, zlepšením správy vecí verejných, posilnením politickej a sociálnej stability a poskytovaním podpory na dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov do roku 2015. Spoločne sa do praxe zavádzajú politiky na riešenie spoločných problémov, ako sú zmena klímy, udržateľný rozvoj, bezpečnosť a stabilita, správa vecí verejných a ľudské práva, ako aj predchádzanie prírodným a humanitárnym katastrofám a reakcia na ne.
      Stratégiou Únie pre nové partnerstvo so Strednou Áziou, ktorú Európska rada prijala na zasadnutí 21. až 22. júna 2007, sa posilnil regionálny a dvojstranný dialóg a spolupráca Únie s krajinami Strednej Ázie v dôležitých otázkach, ktoré región rieši, ako napríklad znižovanie chudoby, udržateľný rozvoj a stabilita. Vykonávanie stratégie prinieslo dôležitý pokrok v oblasti ľudských práv, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a demokracie, vzdelávania, hospodárskeho rozvoja, obchodu a investícií, energetiky a dopravy a environmentálnych politík.
      Činnosť EIB v Južnej Afrike sa uskutočňuje v rámci dokumentu EÚ o spoločnej stratégii pre Južnú Afriku. Medzi kľúčové cielené oblasti ustanovené v tomto strategickom dokumente patrí tvorba pracovných miest, rozvoj kapacít pre poskytovanie služieb a sociálna súdržnosť. Činnosti EIB v Južnej Afrike vo veľkej miere dopĺňa program Únie pre rozvojovú spoluprácu, najmä zameraním EIB na podporu súkromného sektora a na investovanie do rozšírenia infraštruktúry a sociálnych služieb (bývanie, elektrická energia, čistenie pitnej vody a infraštruktúra obcí). V priebežnom preskúmaní dokumentu EÚ o stratégii pre Južnú Afriku vykonanom v rokoch 2009 – 2010 sa navrhlo posilniť činnosti v oblasti zmeny klímy prostredníctvom krokov podporujúcich tvorbu zelených pracovných miest. Očakáva sa, že v období rokov 2014 – 2020 bude činnosť EIB komplementárnym spôsobom podporovať politiky, programy a nástroje Únie v oblasti vonkajšej spolupráce, a to tým, že sa bude i naďalej zameriavať na kľúčové priority vo vzťahu EÚ a Južnej Afriky s cieľom podporiť spravodlivý a udržateľný hospodársky rast, prispieť k vytváraniu pracovných miest a rozvoju kapacít a podporiť udržateľné poskytovanie základnej infraštruktúry a služieb a spravodlivý prístup k nim.