title: 2006/835/ES: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  27. apríla 2006 o účtovnej závierke Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie za rozpočtový rok 2004

text:
               6.12.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 340/103

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 27. apríla 2006
   o účtovnej závierke Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie za rozpočtový rok 2004
   (2006/835/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie za rozpočtový rok 2004 (1),

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie za rozpočtový rok 2004 spolu s odpoveďami strediska (2),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady zo 14. marca 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2965/94 z 28. novembra 1994 o zriadení Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie (4), a najmä na jeho článok 14,

               —

               so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a najmä na jeho článok 94,

               —

               so zreteľom na článok 71 a prílohu V rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A6-0100/2006),

               1.

               berie na vedomie nasledujúce údaje v účtoch Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie za rozpočtové roky 2004 a 2003:
               Účet príjmov a výdavkov za rozpočtové roky 2004 a 2003

                           (v tis. EUR)

                           2004

                           2003

                           Prevádzkové príjmy

                           Fakturácia za rozpočtový rok

                           23 423

                           22 075

                           Rôzne príjmy

                           150

                           223

                              Spolu (a)

                              23 573

                              22 298

                           Prevádzkové výdavky

                           Bežné výdavky

                           11 929

                           10 347

                           Budovy, zariadenie a rôzne prevádzkové výdavky

                           2 734

                           2 095

                           Prevádzkové výdavky

                           5 919

                           3 618

                           Príspevky na rezervy

                           1 410

                           2 195

                              Spolu (b)

                              21 992

                              18 255

                              Prevádzkový výsledok (c = a – b)

                              1 581

                              4 043

                           Finančné výnosy

                           Bankové úroky

                           387

                           387

                           Kurzové zisky

                           1

                           1

                              Spolu (d)

                              388

                              388

                           Poplatky za finančné služby

                           Bankové poplatky

                           7

                           10

                              Spolu (e)

                              7

                              10

                              Finančný výsledok (f = d – e)

                              381

                              378

                              Výsledok bežných činností (g = c + f)

                              1 962

                              4 421

                           Mimoriadne príjmy (h)

                           2 230

                           19

                           Mimoriadne výdavky (i)

                           0

                           9

                              Mimoriadny výsledok (j = h – i)

                              2 230

                              10

                              Výsledok za účtovné obdobie (g + j)

                              4 192

                              4 431

               2.

               schvaľuje účtovnú závierku Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie za rozpočtový rok 2004;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie riaditeľovi Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

         Josep BORRELL FONTELLES

            predseda

         Julian PRIESTLEY

            generálny tajomník

      (1)  Ú. v. EÚ C 269, 28.10.2005, s. 25.

      (2)  Ú. v. EÚ C 332, 28.12.2005, s. 53.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 314, 7.12.1994, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1645/2003 (Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 13).

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Ú. v. EÚ L 201, 2.8.2005, s. 3).
    ---documentbreak---

               6.12.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 340/105

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   s pripomienkami, ktoré sú súčasťou rozhodnutia o absolutóriu na plnenie rozpočtu Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie za rozpočtový rok 2004
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie za rozpočtový rok 2004 (1),

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie za rozpočtový rok 2004 spolu s odpoveďami strediska (2),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady zo 14. marca 2006 (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2965/94 z 28. novembra 1994 o zriadení Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie (4), a najmä na jeho článok 14,

               —

               so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5) a najmä na jeho článok 94,

               —

               so zreteľom na článok 71 a prílohu V rokovacieho poriadku,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A6-0100/2006),

               A.

               keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal primeranú istotu o tom, že ročná účtovná závierka zostavená za rozpočtový rok, ktorý sa skončil 31. decembra 2004, poskytuje vierohodné informácie a že s výnimkou niekoľkých nezrovnalostí zistených pri verejnom obstarávaní boli príslušné operácie ako celok zákonné a riadne,

               B.

               keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal dostatočné záruky zo strany všetkých agentúr, okrem explicitných výhrad, ktoré formuloval v súvislosti s rozpočtovým rokom 2004, pokiaľ ide o Európsku agentúru pre obnovu, Európske centrum pre rozvoj odborného vzdelávania, Európsku nadáciu pre odborné vzdelávanie, Európske stredisko pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie a Európsky úrad pre bezpečnosť potravín,

               C.

               keďže Európsky parlament udelil 12. apríla 2005 absolutórium riaditeľovi na plnenie rozpočtu strediska za rozpočtový rok 2003 (6) a v uznesení s poznámkami, ktoré bolo pripojené k rozhodnutiu o absolutóriu (7), Európsky parlament okrem iného naliehal, aby stredisko vyvíjalo ďalšie úsilie s cieľom vyriešiť problémy týkajúce sa príspevkov na dôchodkové zabezpečenie,

               1.

               pripomína, že podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách, Európsky parlament schvaľuje absolutórium na plnenie rozpočtu pre subjekty zriadené Spoločenstvami, ktoré majú právnu subjektivitu a ktoré skutočne prijímajú granty, ktoré idú na ťarchu rozpočtu; upozorňuje však, že všetky tieto subjekty nie sú úplne, ba ani čiastočne financované grantmi, ktoré idú na ťarchu rozpočtu; zdôrazňuje, že rozhodnutie o absolutóriu pokrýva financovanie týchto subjektov z rozpočtu, aj z iných ako rozpočtových zdrojov; považuje za neprijateľné, že niektoré subjekty zriadené EÚ zodpovedajú za použitie prostriedkov z iných ako rozpočtových zdrojov, zatiaľ čo iné subjekty, ktoré nevyužívajú dotácie z rozpočtu nemajú túto povinnosť; potvrdzuje zásadu, podľa ktorej všetky agentúry Spoločenstva, či už dostávajú alebo nedostávajú dotácie, podliehajú rozhodnutiu Európskeho parlamentu o absolutóriu, a to aj v prípade, ak iný orgán, ktorý udeľuje absolutórium, zasiahne v súlade s ich zakladajúcimi dokumentmi; zastáva názor, že je potrebné revidovať všetky dokumenty, ktoré sú v protiklade s touto zásadou;

               2.

               považuje za veľmi hodnotnú tabuľku 1 v správe Dvora audítorov, ktorá bola uvedená po prvýkrát pri absolutóriu za rok 2003 a ktorá obsahuje prehľad o právomociach, zodpovednosti, správe, činnostiach a službách strediska; berie na vedomie, že údaje v tabuľke 1 poskytuje stredisko; žiada, aby Dvor audítorov overoval obsah tabuľky 1;

               3.

               zdôrazňuje, že okrem potreby riadne využívať finančné zdroje, sa agentúry musia takisto usilovať o to, aby ich využívali čo najefektívnejšie a najúčinnejšie; vyzýva Dvor audítorov, aby preskúmal možnosť pripojiť k svojim osobitným výročným správam o agentúrach aj posudok o výsledkoch a dosiahnutí cieľov; v tejto súvislosti a v súlade so svojimi uzneseniami o absolutóriu za rok 2003 žiada, aby sa zohľadnili tieto aspekty: tak ako je to možné je treba vyhnúť sa duplicite práce medzi agentúrami, treba vyjasniť opatrenia na zlepšenie uplatňovania zásady transparentnosti pri styku s verejnosťou ako aj opatrenia Spoločenstva proti diskriminácii na všetkých úrovniach prijímania zamestnancov, vzdelávania a rozdelenia zodpovednosti;

               4.

               konštatuje, že agentúry Spoločenstva nemajú vždy dobrý imidž ani dobrý obraz v tlači, že mnohé z nich si nezaslúžia takýto negatívny imidž; poznamenáva, že je potrebné dať to na vedomie občanom EÚ a vždy, keď je to potrebné, vhodnými prostriedkami zdôvodňovať dôvod pre existenciu týchto agentúr ako aj ich výsledky; žiada Komisiu, aby preto uskutočnila kroky pomocou prostriedkov, ktoré uzná za potrebné;

               5.

               konštatuje, že rozšírenie EÚ v roku 2004 ovplyvnilo viacerými spôsobmi štruktúry a fungovanie agentúr Spoločenstva; mnohé z nich na to upozorňujú vo svojich správach o činnosti, najmä pokiaľ ide o zvýšenie počtu ich administrátorov; žiada Komisiu, aby analyzovala ťažkosti, ktoré sa prejavujú alebo predpokladajú a aby odporučila potrebné zmeny predpisov;

               6.

               konštatuje, že Komisia sa zaviazala harmonizovať spôsob v akej podobe sa predkladajú správy o činnosti svojich generálnych riaditeľstiev; vyzýva na podobný prístup s ohľadom na správy o činnosti agentúr Spoločenstva, ktoré sa z obsahového hľadiska značne odlišujú; žiada Komisiu, aby pre agentúry Spoločenstva spresnila tie informácie a ukazovatele o činnostiach, ktoré sú povinné poskytnúť;

               7.

               berie na vedomie vysokú úroveň rozpočtových prostriedkov, ktoré stredisko zrušilo v roku 2004; nalieha, aby stredisko zlepšilo svoje odhady s cieľom dosiahnuť, aby sa plnený rozpočet viac podobal rozpočtu prijatému rozpočtovým orgánom;

               8.

               so sklamaním berie na vedomie, že konflikt týkajúci sa príspevkov zamestnávateľa na dôchodkové zabezpečenie zamestnancov nebol ešte vyriešený; nalieha na stredisko, aby zvýšilo svoje úsilie zamerané na vyriešenie tohto sporu;

               9.

               vyzýva Komisiu, aby pomohla agentúram čo najdôkladnejšie plniť dohodnutý pracovný plán na nadchádzajúci rok, čím sa umožní primerané plánovanie a plnenie činností, a najmä predchádzanie závažným zmenám v pracovnej záťaži na poslednú chvíľu;

               10.

               žiada Komisiu, aby zlepšila synergiu medzi agentúrami pomocou efektívnejšej spolupráce, vyhýbaním sa duplicite práce a riešením nedostatkov, najmä s ohľadom na spoločné oblasti ako vzdelávanie, viacodborové vykonávanie politík Spoločenstva, využívanie najnovších systémov riadenia a riešenie problémov súvisiacich s riadnym rozpočtovým hospodárením.

      (1)  Ú. v. EÚ C 269, 28.10.2005, s. 25.

      (2)  Ú. v. EÚ C 332, 28.12.2005, s. 53.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 314, 7.12.1994, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1645/2003 (Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 13).

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1261/2005 (Ú. v. EÚ L 201, 2.8.2005, s. 3).

      (6)  Ú. v. EÚ L 196, 27.7.2005, s. 100.

      (7)  Ú. v. EÚ L 196, 27.7.2005, s. 101.


title: Rozhodnutie Rady z 22. februára 1999 o uzavretí Rámcovej dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a republikami Kostarika, Salvádor, Guatemala, Honduras, Nikaragua a Panama

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31999D0194

Úradný vestník L 063 , 12/03/1999 S. 0038 - 0038

		Rozhodnutie Radyz 22. februára 1999o uzavretí Rámcovej dohody o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a republikami Kostarika, Salvádor, Guatemala, Honduras, Nikaragua a Panama(1999/194/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 113 a 130y v súvislosti s prvou vetou jej článku 228 ods. 2 a prvým odsekom ods. 3,so zreteľom na návrh Komisie [1],so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu [2],keďže spoločenstvo by na dosiahnutie svojich cieľov v oblasti vonkajších hospodárskych vzťahov malo schváliť rámcovú dohodu o spolupráci s republikami Kostarika, Salvádor, Guatemala, Honduras, Nikaragua a Panama,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Rámcová dohoda o spolupráci medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a republikami Kostarika, Salvádor, Guatemala, Honduras, Nikaragua a Panama sa týmto za spoločenstvo schvaľuje.Texty aktov uvedených v prvom odseku sú prílohou k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Predseda Rady urobí za spoločenstvo oznámenie uvedené v článku 37 tejto dohody.Článok 3Komisia s pomocou predstaviteľov členských štátov bude zastupovať spoločenstvo v spoločnom výbore ustanovenom podľa článku 33 tejto dohody.Článok 4Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.V Luxemburgu 22. februára 1999Za RadupredsedaH.-F. von Ploetz[1] Ú. v. ES C 77, 18.3.1993, s. 30.[2] Ú. v. ES C 255, 20.9.1993, s. 167.--------------------------------------------------


title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 472/09/COL z  25. novembra 2009 , ktorým sa sedemdesiaty piatykrát menia a dopĺňajú procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o návrate k životaschopnosti a hodnotení reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci

text:
               10.11.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 292/12

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 472/09/COL
   z 25. novembra 2009,
   ktorým sa sedemdesiaty piatykrát menia a dopĺňajú procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci zavedením novej kapitoly o návrate k životaschopnosti a hodnotení reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO (1),
   SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (2), a najmä na jej články 61 až 63 a protokol 26,
   SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a Súdneho dvora (3), a najmä na jej článok 24 a článok 5 ods. 2 písm. b),
   keďže:
   Podľa článku 24 Dohody o dozore a súde uvedie dozorný úrad do platnosti ustanovenia Dohody o EHP týkajúce sa štátnej pomoci.
   Podľa článku 5 ods. 2 písm. b) Dohody o dozore a súde vydáva dozorný úrad oznámenia alebo usmernenia o otázkach, ktorými sa zaoberá Dohoda o EHP, pokiaľ sa to v Dohode o EHP alebo v Dohode o dozore a súde výslovne ustanovuje, alebo pokiaľ to dozorný úrad považuje za nevyhnutné.
   Dozorný úrad prijal 19. januára 1994 procesnoprávne a hmotnoprávne pravidlá v oblasti štátnej pomoci (4).
   Komisia Európskych spoločenstiev (ďalej len „Komisia ES“) prijala 14. augusta 2009 oznámenie Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci (5).
   Toto oznámenie má význam aj pre Európsky hospodársky priestor.
   V rámci celého Európskeho hospodárskeho priestoru sa má zabezpečiť jednotné uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci EHP.
   Podľa bodu II pod nadpisom „VŠEOBECNÉ“ na konci prílohy XV k Dohode o EHP má dozorný úrad po konzultácii s Komisiou prijať akty, ktoré zodpovedajú aktom prijatým Európskou komisiou.
   Dozorný úrad informoval Európsku komisiu a štáty EZVO o tejto veci listom z 20. októbra 2009 (úkony č. 534132, 534133 a 534134),
   PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Usmernenia o štátnej pomoci sa menia a dopĺňajú zavedením novej kapitoly o návrate k životaschopnosti a hodnotení reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci. Nová kapitola sa nachádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Iba anglické znenie je autentické.

      V Bruseli 25. novembra 2009

            Za Dozorný úrad EZVO

         Per SANDERUD

            predseda

         Kurt JÄGER

            člen kolégia

      (1)  Ďalej len „dozorný úrad“.

      (2)  Ďalej len „Dohoda o EHP“.

      (3)  Ďalej len „Dohoda o dozore a súde“.

      (4)  Usmernenia o uplatňovaní a výklade článkov 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohode o dozore a súde, ktoré dozorný úrad prijal a vydal 19. januára 1994, uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev (ďalej len „Ú. v. ES“) L 231, 3.9.1994, s. 1 a v dodatku EHP č. 32 z 3.9.1994 s. 1. Ďalej len „usmernenia o štátnej pomoci“. Aktualizované znenie usmernení o štátnej pomoci je uverejnené na webovej lokalite dozorného úradu:.http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

      (5)  Ú. v. EÚ C 195, 19.8.2009, s. 9.

      PRÍLOHA

         KAPITOLA O NÁVRATE K ŽIVOTASCHOPNOSTI A HODNOTENÍ REŠTRUKTURALIZAČNÝCH OPATRENÍ VO FINANČNOM SEKTORE V PODMIENKACH SÚČASNEJ KRÍZY PODĽA PRAVIDIEL ŠTÁTNEJ POMOCI
          (1)

      1.   Úvod

                  1.

                  Obnovenie dôveryhodnosti a správneho fungovania finančného trhu je nevyhnutným predpokladom zotavenia zo súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (2). Dozorný úrad EZVO (ďalej len „dozorný úrad“) zaznamenáva, že vzhľadom na systémový charakter krízy a prepojenosť finančného sektora bolo na úrovni Spoločenstva iniciovaných viacero krokov na obnovenie dôveryhodnosti finančného systému, na ochranu vnútorného trhu a zabezpečenie úverov pre hospodárstvo (3).

                  2.

                  Dozorný úrad súhlasí s tým, že tieto iniciatívy musia byť doplnené opatreniami na úrovni jednotlivých finančných inštitúcií, aby sa zaručilo, že budú schopné odolať súčasnej kríze a vrátiť sa k dlhodobej životaschopnosti bez toho, aby boli odkázané na štátnu pomoc a tým si plniť svoju funkciu poskytovateľov úverov na spoľahlivejšom základe. Na úrovni Spoločenstva sa Komisia už v súčasnosti zaoberá viacerými prípadmi štátnej pomoci vyplývajúcimi z opatrení štátov ES, ktorých cieľom bolo vyhnúť sa problémom s likviditou, solventnosťou alebo poskytovaním úverov. Dozorný úrad v troch nadväzujúcich kapitolách poskytol usmernenia na zostavovanie a vykonávanie opatrení štátnej pomoci v prospech bánk (4). V týchto kapitolách sa uznáva, že závažnosť krízy odôvodnila poskytovanie pomoci, ktorú možno považovať za zlučiteľnú podľa článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP a uviedol sa v nich aj rámec na zosúladenie poskytovania verejných záruk, rekapitalizačných opatrení a odbremeňovania od znehodnotených aktív zo strany štátov EZVO. Prvotným zmyslom týchto pravidiel je zabezpečiť, aby záchranné opatrenia mohli v plnej miere dosiahnuť svoje ciele v podobe finančnej stability a udržania úverových tokov, pričom majú súčasne zachovať rovnaké podmienky medzi bankami (5) sídliacimi v rôznych štátoch EZVO, ako aj medzi bankami, ktoré dostávajú podporu z verejných zdrojov a tými, ktoré ich nedostávajú, čím sa predíde škodlivému súťaženiu v poskytovaní podpôr, obmedzí morálny hazard a zabezpečí konkurencieschopnosť a efektívnosť bánk EHP na trhoch EHP a na medzinárodných trhoch.

                  3.

                  Pravidlá poskytovania štátnej pomoci sú nástrojom na zabezpečenie súdržnosti opatrení štátov EZVO, ktoré sa rozhodli konať. Rozhodnutie o tom, či použiť verejné zdroje, napríklad na odbremenenie bánk od znehodnotených aktív, však zostáva vecou štátov EZVO. V niektorých prípadoch budú finančné inštitúcie schopné prekonať súčasnú krízu bez väčších vlastných úprav alebo dodatočnej pomoci. V iných prípadoch môže byť štátna pomoc potrebná vo forme záruk, rekapitalizácie alebo odbremenenia od znehodnotených aktív.

                  4.

                  V prípade, že finančná inštitúcia dostala štátnu pomoc, štát EZVO by mal predložiť plán obnovenia životaschopnosti alebo rozsiahlejší reštrukturalizačný plán, aby potvrdil alebo obnovil životaschopnosť jednotlivých bánk bez využitia štátnej pomoci. Už boli stanovené kritériá na vymedzenie podmienok, za ktorých by určitá banka mala prejsť zásadnejšou reštrukturalizáciou, ako aj okolnosti, za ktorých sú potrebné opatrenia na riešenie narušení hospodárskej súťaže v dôsledku pomoci (6). Táto kapitola nemení tieto kritériá. Dopĺňa ich, a to s cieľom zvýšiť predvídateľnosť a zabezpečiť jednotný prístup, pričom obsahuje aj vysvetlenie, ako bude dozorný úrad posudzovať zlučiteľnosť pomoci na reštrukturalizáciu (7), ktorú štáty EZVO poskytli finančným inštitúciám podľa článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP v podmienkach súčasnej krízy systémového charakteru.

                  5.

                  Usmernenia o bankovníctve, usmernenia o rekapitalizácii a usmernenia o znehodnotených aktívach vychádzajú zo základných zásad stanovených v usmerneniach o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (8). V zmysle týchto zásad sa predovšetkým vyžaduje, aby pomoc na reštrukturalizáciu viedla k obnoveniu životaschopnosti podniku v dlhodobejšom horizonte bez štátnej pomoci. Takisto sa v nich vyžaduje, aby pomoc na reštrukturalizáciu bola sprevádzaná v najväčšom možnom rozsahu aj primeraným rozdelením bremena a opatreniami na minimalizáciu narúšania hospodárskej súťaže, čo by v dlhodobejšom horizonte mohlo podstatne oslabiť štruktúru a fungovanie príslušného trhu.

                  6.

                  Celistvosť vnútorného trhu a rozvoj bánk v rámci EHP musia byť kľúčovým hľadiskom pri uplatňovaní uvedených zásad, treba sa vyhnúť rozdrobeniu a rozdeleniu trhov. Banky EHP by sa mali po prekonaní súčasnej krízy nachádzať v silnom globálnom postavení založenom na jednotnom finančnom trhu EHP. Dozorný úrad takisto opätovne potvrdzuje potrebu predvídať a riadiť zmeny sociálne zodpovedným spôsobom a zdôrazňuje potrebu dodržiavať vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa vykonávajú smernice Spoločenstva o informovanosti a konzultácii pracovníkov, a ktoré sa za týchto okolností uplatňujú.

                  7.

                  V tejto kapitole sa objasňuje, akým spôsobom bude dozorný úrad skúmať pomoc na reštrukturalizáciu bánk v podmienkach súčasnej krízy, pričom bude zohľadňovať aj potrebu modifikovať predchádzajúce postupy vzhľadom na charakter a celosvetový rozsah krízy, ako aj systémovú úlohu bankového sektora z hľadiska celého hospodárstva a systémové účinky, ktoré môžu vyplynúť z toho, že celý rad bánk potrebuje reštrukturalizáciu v rovnakom časovom období:

                              —

                              Plán reštrukturalizácie bude musieť zahŕňať aj dôkladnú diagnostiku problémov banky. Preto v záujme toho, aby boli vypracované trvale platné stratégie obnovy životaschopnosti, sa bude od bánk žiadať, aby vykonali stresové testovanie svojho podnikania. Základom pre tento prvý krok pri obnove životaschopnosti by mali byť spoločné parametre, ktoré budú vychádzať v najväčšej možnej miere zo zodpovedajúcich metodických postupov odsúhlasených na úrovni EHP. Od bánk sa bude takisto žiadať, aby v prípade potreby poskytli informácie o svojich znehodnotených aktívach (9).

                              —

                              Vzhľadom na prvoradý cieľ zabezpečenia finančnej stability, ako aj na prevažne nepriaznivé hospodárske vyhliadky v celom EHP, sa bude venovať osobitná pozornosť vypracovaniu plánu reštrukturalizácie, čím sa zabezpečí najmä dostatočne pružné a realistické načasovanie nevyhnutných vykonávacích krokov. V prípade, že bezprostredná implementácia štrukturálnych opatrení nebude možná vzhľadom na situáciu na trhu, bude potrebné zvážiť nepriame etické záruky.

                              —

                              Dozorný úrad bude uplatňovať základnú zásadu primeraného rozdelenia bremena medzi štátmi EZVO a bankami prijímajúcimi pomoc, pričom bude brať do úvahy celkovú situáciu vo finančnom sektore. V prípade, že rozdelenie bremena vo väčšom rozsahu nebude bezprostredne možné vzhľadom na situáciu na trhu v čase záchrany, táto otázka by sa mala riešiť v neskoršej etape realizácie plánu reštrukturalizácie.

                              —

                              Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže zo strany zachránenej banky v tom istom štáte EZVO alebo v iných štátoch EZVO by sa mali vypracovať spôsobom, ktorý obmedzí akúkoľvek prípadnú nevýhodu pre ostatné banky, pričom je potrebné zohľadniť skutočnosť, že systémový charakter súčasnej krízy si vyžiadal veľmi rozsiahle štátne zásahy v tomto sektore.

                              —

                              Ustanovenie o dodatočnej pomoci počas obdobia reštrukturalizácie by malo zostať ďalšou možnosťou v prípade, že je to žiaduce z dôvodov finančnej stability. Akákoľvek dodatočná pomoc by mala byť obmedzená na nevyhnutné minimum potrebné na zabezpečenie životaschopnosti.

                  8.

                  Oddiel 2 tejto kapitoly sa vzťahuje na prípady, keď štát EZVO má povinnosť notifikovať plán reštrukturalizácie (10). Zásady uvedené v oddiele 2 sa analogicky vzťahujú aj na prípady, keď štát EZVO nemá formálnu povinnosť notifikovať plán reštrukturalizácie, musí však jednako preukázať životaschopnosť (11) banky prijímajúcej pomoc. V posledne uvedenom prípade ako aj s výnimkou prípadov, pri ktorých existujú pochybnosti, Komisia bude zvyčajne žiadať menej podrobné informácie (12). V prípade pochybností dozorný úrad bude osobitne skúmať, či je preukázané, že bolo vykonané adekvátne stresové testovanie podľa bodu 13 a zhodnotenie jeho výsledkov príslušným orgánom daného štátu. Oddiely 3, 4 a 5 sa vzťahujú iba na prípady, keď má štát EZVO povinnosť notifikovať plán reštrukturalizácie. Oddiel 6 sa zaoberá dočasným rozsahom pôsobnosti tejto kapitoly a vzťahuje sa rovnako na štáty EZVO, od ktorých sa žiada notifikácia plánu reštrukturalizácie v prospech príjemcu pomoci, ako aj na štáty EZVO, od ktorých sa žiada iba preukázanie životaschopnosti príjemcov pomoci.

            2.   Obnovenie dlhodobej životaschopnosti

                  9.

                  Pokiaľ má štát EZVO na základe usmernení alebo rozhodnutí dozorného úradu povinnosť predložiť plán reštrukturalizácie (13), tento plán by mal byť komplexný, podrobný a založený na ucelenej koncepcii. Plán by mal preukázať, akým spôsobom dokáže banka čo najskôr obnoviť svoju dlhodobú životaschopnosť bez štátnej pomoci (14). Notifikácia akéhokoľvek plánu reštrukturalizácie by mala obsahovať porovnanie s alternatívnymi možnosťami vrátane rozčlenenia alebo pohltenia inou bankou, aby dozorný úrad mohol posúdiť (15), či sú k dispozícii viac trhovo orientované, menej nákladné a hospodársku súťaž menej narúšajúce riešenia, ktoré sú v súlade so zachovaním finančnej stability. V prípade, že životaschopnosť banky nemožno obnoviť, v pláne reštrukturalizácie by sa malo uviesť, akým spôsobom ju možno zlikvidovať riadeným postupom.

                  10.

                  Plán reštrukturalizácie by mal identifikovať príčiny ťažkostí banky a jej vlastné nedostatky a naznačiť, ako navrhované reštrukturalizačné opatrenia napravia problémy, ktorými banka trpí.

                  11.

                  V pláne reštrukturalizácie by mali byť uvedené informácie o obchodnom modeli príjemcu, ktorý by mal obsahovať najmä jeho organizačnú štruktúru, financovanie (preukazujúce životaschopnosť štruktúry krátkodobého a dlhodobého financovania (16)), systém riadenia (preukazujúci predchádzanie konfliktom záujmov, ako aj nevyhnutné zmeny vo vedení (17)), rizikový manažment (vrátane sprístupnenia informácií o znehodnotených aktívach a obozretné vytváranie rezerv na nevýkonné aktíva), riadenie aktív a pasív, tvorbu cash-flow (ktorá by mala byť na dostatočnej úrovni aj bez štátnej pomoci), podsúvahové záväzky (preukazujúce ich udržateľnosť a konsolidáciu v prípade, že banka je vystavená značnému riziku (18)), dopĺňanie investičných zdrojov dlhmi (leveraging), súčasnú a budúcu kapitálovú primeranosť v súlade s platnými predpismi týkajúcimi sa dohľadu (založenú na obozretnom oceňovaní a primeraných rezervách) a štruktúru stimulov pre odmeňovanie (19) (z ktorej je zrejmé, akým spôsobom táto štruktúra podporuje dlhodobú ziskovosť príjemcu).

                  12.

                  Mala by sa podľa potrebného rozpisu vykonať analýza životaschopnosti každej podnikateľskej aktivity a účtovnej jednotky. Návrat banky k životaschopnosti by sa mal zakladať najmä na vnútorných opatreniach. Na vonkajších faktoroch, ako sú výkyvy v cenách a v dopyte, na ktoré podnik nemá veľký vplyv, sa môže zakladať len vtedy, keď ide o všeobecne uznané trhové predpoklady. Reštrukturalizácia si vyžaduje ústup od činností, ktoré by v strednodobom horizonte naďalej vytvárali stratu.

                  13.

                  Dlhodobá životaschopnosť je dosiahnutá vtedy, keď banka je schopná pokryť všetky svoje náklady vrátane odpisov a finančných poplatkov a poskytovať primeranú návratnosť vlastného kapitálu pri zohľadnení rizikového profilu banky. Banka, ktorá prešla reštrukturalizáciou, by mala byť schopná obstáť v konkurencii na kapitálovom trhu vlastnými silami, a to v súlade s požiadavkami vyplývajúcimi z príslušných právnych predpisov. Očakávané výsledky plánovanej reštrukturalizácie sa musia preukázať v základnom scenári, ako aj v „stresových“ scenároch. Na tieto účely musia plány reštrukturalizácie okrem iného brať do úvahy aj aktuálny stav a budúce vyhliadky finančných trhov a zohľadňovať predpoklady pre základný (base case) a najhorší prípad (worst case). Stresové testovanie by malo počítať s celým radom scenárov vrátane kombinovaného účinku stresových udalostí a pretrvávajúcej celosvetovej recesie. Predpoklady by sa mali porovnať s príslušnými primerane upravenými referenčnými hodnotami platnými pre daný sektor s cieľom zohľadniť nové prvky súčasnej krízy na finančných trhoch. Plán by mal obsahovať opatrenia na riešenie prípadných potrieb, ktoré sa vynorili v rámci stresového testovania. Stresové testovanie by malo byť v čo najväčšej miere založené na spoločných parametroch, ako sú tie odsúhlasené na úrovni Spoločenstva (napríklad na metodike, ktorú vypracoval Výbor európskych orgánov bankového dohľadu) a prípadne prispôsobené tak, aby zohľadňovalo špecifické podmienky v danej krajine a banke.

                  14.

                  V podmienkach súčasnej krízy vlády rekapitalizovali banky podľa kritérií zvolených najmä z hľadiska finančnej stability, a nie z hľadiska návratnosti, ktorá by bola prijateľná pre súkromného investora. Dlhodobá životaschopnosť si preto vyžaduje, aby bola každá prijatá pomoc buď po čase splatená v lehote určenej pri poskytnutí pomoci, alebo aby sa za ňu platili poplatky zodpovedajúce bežným trhovým podmienkam, čím sa zaistí ukončenie akejkoľvek formy dodatočnej štátnej pomoci. Keďže Dohoda o EHP je v otázke vlastníctva majetku neutrálna, pravidlá štátnej pomoci platia bez ohľadu na to, či je banka v súkromnom alebo verejnom vlastníctve.

                  15.

                  Hoci v záujme urýchleného obnovenia životaschopnosti by malo byť obdobie reštrukturalizácie čo najkratšie, dozorný úrad bude brať do úvahy podmienky súčasnej krízy a môže tak povoliť, aby určité štrukturálne opatrenia boli vykonané v dlhšom časovom horizonte než je obvyklé, najmä preto, aby sa predišlo prepadu trhov prostredníctvom predaja aktív (fire sales) (20). Reštrukturalizácia by sa však mala uskutočniť čo najskôr a nemala by trvať viac než päť rokov (21), aby bola účinná a aby umožnila hodnoverný návrat k životaschopnosti banky, ktorá prešla reštrukturalizáciou.

                  16.

                  Ak sa ukáže, že v záujme obnovy životaschopnosti je počas obdobia reštrukturalizácie nevyhnutná aj ďalšia pomoc, ktorá nebola súčasťou notifikovaného plánu reštrukturalizácie, takáto pomoc podlieha individuálnej notifikácii ex ante a každá takáto ďalšia pomoc sa bude brať do úvahy pri konečnom rozhodnutí dozorného úradu.

         Životaschopnosť dosiahnutá predajom banky

                  17.

                  Predaj banky v ťažkostiach inej finančnej inštitúcii, ak kupujúci je životaschopný a dokáže absorbovať transfer banky v ťažkostiach, môže prispieť k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti a môže pomôcť obnoviť dôveru trhu. Môže takisto prispieť ku konsolidácii finančného sektora. V záujme toho by mal kupujúci preukázať, že zlúčený subjekt bude životaschopný. V prípade predaja je potrebné takisto dodržať požiadavky životaschopnosti, vlastného príspevku a obmedzenia týkajúce sa narúšania hospodárskej súťaže.

                  18.

                  Všeobecne by sa mal zabezpečiť transparentný, objektívny, nepodmienený a nediskriminačný proces súťažného predaja, ktorý ponúka všetkým potenciálnym záujemcom rovnaké príležitosti (22).

                  19.

                  Bez toho, aby bol dotknutý systém kontroly fúzií, ktorý sa môže na tieto prípady vzťahovať, ako aj vzhľadom na skutočnosť, že predaj podporovanej banky v ťažkostiach niektorému konkurentovi môže práve tak prispieť k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti ako aj viesť k zvýšenej konsolidácii finančného sektora, nemal by takýto predaj (ak by evidentne viedol k značnému narušeniu účinnej hospodárskej súťaže) byť povolený, pokiaľ sa proti narúšaniu hospodárskej súťaže neprijmú vhodné prostriedky nápravy ako sprievodné opatrenia pomoci.

                  20.

                  Predaj banky môže zahŕňať štátnu pomoc aj pre kupujúceho a/alebo pre predávanú činnosť (23). Ak sa predaj organizuje prostredníctvom otvorenej a nepodmienenej verejnej súťaže a aktíva získa záujemca s najvyššou ponukou, predajná cena sa považuje za trhovú cenu a štátnu pomoc pre kupujúceho možno vylúčiť (24). Negatívnu predajnú cenu (alebo finančnú podporu na kompenzáciu takejto negatívnej ceny) možno výnimočne akceptovať ako cenu nezahŕňajúcu štátnu pomoc, ak by predávajúci musel v prípade likvidácie znášať vyššie náklady (25). Na výpočet nákladov likvidácie za takýchto okolností bude dozorný úrad brať do úvahy iba tie pasíva, ktoré by do týchto položiek zaradil investor v trhovom hospodárstve (26). Tým sa vylučujú záväzky súvisiace so štátnou pomocou (27).

                  21.

                  O riadenej likvidácii alebo dražbe banky neschopnej ďalšej činnosti by sa malo uvažovať vždy, keď sa určitá banka nedokáže hodnoverne vrátiť k dlhodobej životaschopnosti. Vlády by mali podporovať odchod účastníkov z trhu, ktorí nemajú potrebnú životaschopnosť a zároveň umožniť, aby sa proces odchodu uskutočnil v primeranej lehote, ktorá zachová finančnú stabilitu. V usmerneniach o bankovníctve sa stanovuje postup, v rámci ktorého by sa mala uskutočniť riadená likvidácia subjektu (28). Získanie „dobrých“ aktív a pasív banky v ťažkostiach môže byť takisto vhodnou alternatívou pre zdravú banku, pretože to môže predstavovať úsporný spôsob zvýšenia vkladov a nadviazania vzťahov so spoľahlivými dlžníkmi. Okrem toho vytvorenie nezávislej „dobrej banky“ spojením „dobrých“ aktív a pasív existujúcej banky môže byť takisto prijateľnou cestou k životaschopnosti, pokiaľ tento nový subjekt nie je v postavení, v ktorom môže nenáležitým spôsobom narúšať hospodársku súťaž.

            3.   Vlastný príspevok príjemcu (rozdelenie bremena)

                  22.

                  Aby sa obmedzilo narúšanie hospodárskej súťaže a morálny hazard, pomoc by sa mala obmedziť na nevyhnutné minimum a každý príjemca pomoci by sa mal na nákladoch reštrukturalizácie podieľať primeraným vlastným príspevkom. Daná banka a vlastníci jej kapitálu by sa mali na reštrukturalizácii podieľať v najväčšej možnej miere z vlastných zdrojov. Je to nevyhnutné z tých dôvodov, aby zachránené banky znášali primeranú zodpovednosť za následky svojho správania v minulosti a aby sa vytvorili vhodné stimuly pre ich správanie v budúcnosti.

         Obmedzenie nákladov na reštrukturalizáciu

                  23.

                  Pomoc na reštrukturalizáciu by sa mala obmedziť na krytie nákladov nevyhnutných na obnovenie životaschopnosti. To znamená, že podnik by nemal mať k dispozícii verejné zdroje, ktoré by sa mohli použiť na financovanie činností narúšajúcich trh a ktoré nie sú spojené s procesom reštrukturalizácie. Napríklad nadobudnutie akcií iných podnikov alebo nové investície nie je možné financovať prostredníctvom štátnej pomoci, pokiaľ to nie je nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti podniku (29).

         Obmedzenie výšky pomoci, významný vlastný príspevok

                  24.

                  Aby sa výška pomoci obmedzila na nevyhnutné minimum, banky by mali na finančnú reštrukturalizáciu použiť najprv svoje vlastné zdroje. Môže to zahŕňať napríklad predaj aktív. Podpora štátu by sa mala poskytovať za podmienok, ktoré predstavujú primerané rozdelenie bremena nákladov (30). To znamená, že náklady spojené s reštrukturalizáciou znáša nielen štát, ale aj tí, ktorí investovali do banky, a to tak, že spolu s disponibilným kapitálom preberú aj straty a zaplatia primeranú náhradu za opatrenia štátu (31). Dozorný úrad však napriek tomu zastáva názor, že v podmienkach súčasnej krízy systémového charakteru a vzhľadom na cieľ uľahčiť prístup k súkromnému kapitálu a návrat k štandardným trhovým podmienkam nie je vhodné predtým (ex ante) určovať smerodajné hodnoty pre rozdelenie bremena.

                  25.

                  Akákoľvek úľava z primeraného rozdelenia bremena ex ante, ktorá by sa mohla výnimočne poskytnúť vo fáze záchrany z dôvodov finančnej stability, sa musí vyvážiť ďalším príspevkom v neskoršej fáze reštrukturalizácie, napríklad vo forme ustanovení o vrátení (claw-back clauses) a/alebo rozšírenou reštrukturalizáciou zahŕňajúcou dodatočné opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže (32).

                  26.

                  Banky by mali byť schopné zaplatiť odmenu za kapitál zo ziskov vytvorených vlastnou činnosťou, aj vo forme dividend a kupónov na základe nesplateného podriadeného dlhu. Banky by však nemali použiť štátnu pomoc na zaplatenie odmeny za vlastné finančné zdroje (vlastný kapitál a podriadený dlh), ak tieto činnosti nevytvárajú dostatočné zisky. V kontexte reštrukturalizácie preto vyrovnanie strát, ktoré sa uskutoční z vlastného rozhodnutia bánk prijímajúcich pomoc (napríklad rozpustením rezerv alebo znížením základného kapitálu), aby sa zaručilo vyplatenie dividend a kupónov vydaných na základe nesplateného podriadeného dlhu, nie je v zásade zlučiteľné s cieľom rozdelenia bremena (33). Môže tu existovať potreba vyváženosti pri zabezpečení refinančnej schopnosti banky a stimulov pre ukončenie účasti na schéme (34). V záujme podpory refinancovania zo strany banky prijímajúcej pomoc dozorný úrad môže priaznivo posudzovať výplatu kupónov na novo vydané hybridné kapitálové nástroje majúce vyššiu prioritu oproti existujúcemu podriadenému dlhu. V každom prípade by banky nemali mať bežne povolené, aby počas fázy reštrukturalizácie skupovali vlastné akcie.

                  27.

                  Ustanovenie o dodatočnej pomoci počas obdobia reštrukturalizácie by malo zostať ďalšou možnosťou v prípade, že je to žiaduce z dôvodov finančnej stability. Akákoľvek dodatočná pomoc by mala byť obmedzená na nevyhnutné minimum potrebné na zabezpečenie životaschopnosti.

            4.   Obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže a zabezpečenie konkurencieschopného bankového sektora

         Druhy narušenia

                  28.

                  Štátna pomoc síce môže podporiť finančnú stabilitu v časoch kríz systémového charakteru a mať pritom aj širší pozitívny dosah, môže však vyvolávať aj narušenie hospodárskej súťaže, a to viacerými spôsobmi. V prípade, že banky súťažia medzi sebou kvalitou svojich produktov a služieb, potom tie, ktoré si nahromadia nadmerné riziká a/alebo sa spoliehajú na neudržateľné obchodné modely, napokon strácajú svoj trhový podiel a pravdepodobne opustia trh, zatiaľ čo ich účinnejší konkurenti rozširujú svoju činnosť na daných trhoch alebo na ne vstupujú. Štátna pomoc predlžuje narúšanie hospodárskej súťaže, ku ktorému došlo v minulosti prijímaním nadmerných rizík a používaním neudržateľných obchodných modelov, a to tým, že umelo podporuje trhovú silu príjemcov. Takto môže vzniknúť u príjemcov morálny hazard, zatiaľ čo u subjektov, ktorí nie sú príjemcami pomoci, sa oslabia stimuly na súťaženie, investície a inovácie. Štátna pomoc môže napokon podkopávať jednotný trh tým, že presúva nespravodlivý podiel bremena štrukturálneho prispôsobenia a s tým spojené sociálne a hospodárske problémy na iné štáty EZVO a zároveň vytvára prekážky pre vstup na trh a znižuje účinnosť stimulov na cezhraničné aktivity.

                  29.

                  Finančná stabilita zostáva prevládajúcim cieľom pomoci finančnému sektoru v podmienkach krízy systémového charakteru; krátkodobé zabezpečenie stability systému by však nemalo viesť k dlhodobému poškodeniu z hľadiska zabezpečenia rovnakých podmienok a súťažne orientovaných trhov. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže vyplývajúceho zo štátnej pomoci zohrávajú v tejto súvislosti významnú úlohu, okrem iného aj z dôvodov uvedených ďalej. Po prvé, banky v rôznych častiach EHP boli zasiahnuté krízou veľmi rozdielne a štátna pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu postihnutých bánk môže škodlivo vplývať na postavenie bánk, ktoré zostali v zásade zdravé, s možnými negatívnymi dôsledkami aj na finančnú stabilitu. V situácii finančnej, hospodárskej a rozpočtovej krízy sa rozdiely medzi štátmi EZVO čo do disponibilných zdrojov pre štátne opatrenia prejavili ešte výraznejšie a sťažovali udržiavanie rovnakých podmienok v rámci jednotného trhu. Po druhé, opatrenia jednotlivých štátov v podmienkach súčasnej hospodárskej krízy budú mať vzhľadom na svoj charakter tendenciu sústreďovať sa na vnútroštátne trhy a prinášajú tak vážne riziko vedúce k izolácii v rámci hraníc vlastného štátu a k rozdrobeniu jednotného trhu. Prítomnosť príjemcov pomoci na trhu sa musí posudzovať s cieľom zabezpečiť účinnú hospodársku súťaž a zabrániť ovládnutiu trhu, vstupným bariéram a demotivačným faktorom týkajúcim sa cezhraničných aktivít, ktoré sú v rozpore so záujmami podnikov a spotrebiteľov EHP. Po tretie, súčasný rozsah štátnych opatrení nevyhnutných na zabezpečenie finančnej stability a možné obmedzenia, pokiaľ ide o obvyklé rozdelenie bremena, prinášajú zákonite ešte väčší morálny hazard, ktorý sa musí vhodným spôsobom naprávať, aby nedochádzalo aj v budúcnosti k nekalým pohnútkam a neúmerne riskantnému správaniu, a musí sa pripraviť aj cesta pre urýchlený návrat k štandardným trhovým podmienkam bez štátnej podpory.

         Uplatnenie účinných a primeraných opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže

                  30.

                  Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by mali byť prispôsobené na konkrétne podmienky, aby riešili narúšanie hospodárskej súťaže zistené na trhoch, kde pôsobí podporovaná banka, potom ako sa po reštrukturalizácii obnovila jej životaschopnosť, a aby zároveň boli v súlade so spoločnou politikou a zásadami. Pri posudzovaní potreby takýchto opatrení vychádza dozorný úrad z veľkosti, rozsahu a dosahu aktivít, ktoré by predmetná banka vyvíjala po realizácii hodnoverného reštrukturalizačného plánu podľa oddielu 2 tejto kapitoly. V závislosti od povahy narušenia hospodárskej súťaže sa môže toto narušenie riešiť opatreniami týkajúcimi sa pasív a/alebo aktív (35). Charakter a forma týchto opatrení bude závisieť od dvoch kritérií: po prvé, od sumy pomoci, podmienok a okolností, za ktorých bola poskytnutá, a po druhé od charakteristík trhu alebo trhov, kde bude podporovaná banka pôsobiť.

                  31.

                  Pokiaľ ide o prvé kritérium, opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže budú veľmi rozmanité v závislosti od sumy pomoci, ako aj od miery rozdelenia bremena a úrovne stanovených cien. V tomto kontexte sa bude štátna pomoc posudzovať tak v absolútnom vyjadrení (suma prijatého kapitálu, prvok pomoci v zárukách a opatreniach na odbremenenie od znehodnotených aktív), ako aj vo vzťahu k rizikovo váženým aktívam banky. Dozorný úrad posúdi celkovú výšku pomoci poskytnutej príjemcovi vrátane akejkoľvek pomoci určenej na záchranu. Dozorný úrad bude zároveň brať do úvahy aj rozsah vlastného príspevku príjemcu a rozdelenie bremena v priebehu obdobia reštrukturalizácie. Všeobecne povedané, pokiaľ podiel bremena a výška vlastného príspevku sú vyššie, negatívne dôsledky vyplývajúce z morálneho hazardu sú menšie. Znižuje sa preto potreba ďalších opatrení (36).

                  32.

                  Pokiaľ ide o druhé kritérium, dozorný úrad bude analyzovať pravdepodobné účinky pomoci na trhy, na ktorých podporovaná banka pôsobí po reštrukturalizácii. Bude sa skúmať predovšetkým veľkosť a relatívny význam banky na príslušnom trhu či trhoch po tom, čo nadobudla životaschopnosť. Ak prítomnosť reštrukturalizovanej banky na trhu zostala znížená, je menej pravdepodobné, že budú potrebné ďalšie obmedzenia vo forme odčlenenia aktivít alebo etických záväzkov. Opatrenia budú prispôsobené charakteristikám trhu (37), aby sa zabezpečilo zachovanie účinnej hospodárskej súťaže. Predaj aktivít môže v niektorých oblastiach vyvolať nepriaznivé dôsledky a nemusí byť nevyhnutný na dosiahnutie želaných výsledkov; v tomto prípade by sa malo uprednostniť obmedzenie organického rastu pred predajom aktivít. V niektorých iných oblastiach, najmä tých, ktoré zahŕňajú vnútroštátne trhy s vysokými prekážkami vstupu, môžu byť odpredaje potrebné nato, aby konkurenti mohli vstúpiť na trh a expandovať. Opatrenia na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže by nemali zhoršovať vyhliadky návratu banky k životaschopnosti.

                  33.

                  Dozorný úrad bude napokon venovať pozornosť riziku, že reštrukturalizačné opatrenia môžu podkopať jednotný trh a bude pozitívne vnímať opatrenia prispievajúce k tomu, aby trhy jednotlivých štátov zostali otvorené a umožnili súperenie strán. Pokiaľ sa pomoc poskytuje na udržanie finančnej stability a na poskytovanie úverov reálnej ekonomike v štáte EZVO, ktorý je poskytovateľom pomoci, a ak je táto pomoc zároveň viazaná na to, že banka prijímajúca pomoc musí dodržiavať určité ciele pri poskytovaní úverov v iných štátoch EZVO než v štáte poskytujúcom pomoc, potom to možno vnímať ako dôležitý dodatočný pozitívny účinok pomoci. Bude tomu tak najmä vtedy, keď tieto ciele budú pomerne významné v porovnaní s hodnoverným príkladom; keď ich dosiahnutie bude predmetom zodpovedajúceho monitorovania (napríklad prostredníctvom spolupráce medzi orgánmi dohľadu domáceho a hostiteľského štátu); keď v bankovom systéme hostiteľského štátu dominujú banky so sídlom v zahraničí; a kde takéto úverové záväzky boli zosúladené na úrovni Spoločenstva (napríklad v rámci rokovaní o pomoci na zvýšenie likvidity).

         Stanovenie primeranej ceny štátnej pomoci

                  34.

                  Primerané platby za akékoľvek štátne opatrenie sú všeobecne jedným z najvhodnejších prostriedkov na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže, pretože obmedzujú výšku pomoci. V prípade, keď vstupná cena bola stanovená na úrovni, ktorá je z dôvodov finančnej stability značne pod trhovou cenou, potom by sa malo zabezpečiť, aby v pláne reštrukturalizácie (38) boli prehodnotené podmienky finančnej podpory s cieľom znížiť rušivý vplyv podpory.

         Štrukturálne opatrenia – odpredaj a zníženie obchodných aktivít

                  35.

                  Na základe posúdenia podľa kritérií uvedených v tomto oddiele sa od bánk využívajúcich štátnu pomoc môže žiadať, aby predali svoje dcérske spoločnosti alebo pobočky, portfóliá zákazníkov alebo obchodné jednotky, alebo aby podnikli iné opatrenia takéhoto charakteru (39), a to aj na domácom retailovom trhu príjemcu pomoci. V záujme toho, aby takéto opatrenia posilnili hospodársku súťaž a znamenali prínos pre vnútorný trh, dané opatrenia by mali vytvárať priaznivé podmienky pre vstup konkurentov a cezhraničné aktivity (40). V súlade s požiadavkou obnovenia životaschopnosti bude dozorný úrad kladne posudzovať takéto štrukturálne opatrenia, ak sa podnikli bez diskriminácie vo vzťahu k podnikaniu v rôznych štátoch EZVO a prispeli tým k zachovaniu charakteru vnútorného trhu v oblasti finančných služieb.

                  36.

                  Môže sa takisto žiadať určitá hranica expanzie banky v niektorých obchodných alebo geografických oblastiach, napríklad formou trhovo orientovaných náhrad, ako sú osobitné kapitálové požiadavky, a to v prípadoch, keď by priame reštrikcie oslabovali hospodársku súťaž na trhu, alebo ak je to potrebné na obmedzenie morálneho hazardu. Dozorný úrad bude zároveň venovať osobitnú pozornosť tomu, aby sa predišlo izolačným tendenciám v rámci hraníc jednotlivých štátov a rozdrobeniu jednotného trhu.

                  37.

                  Ak sa objektívne ukáže, že je ťažké nájsť kupujúceho pre dcérske spoločnosti alebo iné aktivity či aktíva, dozorný úrad predĺži obdobie vykonania týchto opatrení, pokiaľ sa predloží záväzný harmonogram na zúženie rozsahu podnikania (vrátane odčlenenia určitých druhov obchodu). Obdobie na vykonanie týchto opatrení by však nemalo presiahnuť päť rokov.

                  38.

                  Pri posudzovaní rozsahu štrukturálnych opatrení požadovaného na nápravu narúšania hospodárskej súťaže v určitom konkrétnom prípade a s patričným zreteľom na zásadu rovnakého zaobchádzania dozorný úrad vezme do úvahy opatrenia prijaté v prípadoch týkajúcich sa tých istých trhov alebo trhových segmentov v rovnakom čase.

         Zabránenie použitiu štátnej pomoci na financovanie protisúťažného správania

                  39.

                  Štátna pomoc sa nesmie použiť na úkor konkurentov, ktorí nedostávajú podobnú verejnú podporu (41).

                  40.

                  S výhradou bodu 41 by banka nemala použiť štátnu pomoc na získanie konkurenčných podnikateľských aktivít (42). Táto podmienka by mala platiť najmenej tri roky a jej platnosť môže pokračovať až do konca obdobia reštrukturalizácie v závislosti od zamerania, výšky a časového trvania pomoci.

                  41.

                  Za výnimočných okolností a na základe notifikácie môže dozorný úrad schváliť akvizície, ak sú súčasťou konsolidačného procesu nevyhnutného na obnovenie finančnej stability alebo na zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže. Proces akvizície by mal rešpektovať zásady rovnakých príležitostí pre všetkých potenciálnych nadobúdateľov a jeho výsledok by mal zaistiť podmienky účinnej hospodárskej súťaže na relevantných trhoch.

                  42.

                  V prípade, keď nie je vhodné nariadiť predaj aktivít a/alebo zákaz akvizícií, dozorný úrad môže súhlasiť s tým, že štát EZVO uplatní mechanizmus vrátenia (claw-back), napríklad vo forme poplatkov vyberaných od príjemcov pomoci. To by umožnilo získať späť časť podpory od banky po obnovení jej životaschopnosti.

                  43.

                  Pokiaľ sa od bánk, ktoré dostávajú štátnu podporu, žiada, aby spĺňali určité požiadavky poskytovaním úverov reálnej ekonomike, potom sa úver od tejto banky musí poskytovať za komerčných podmienok (43).

                  44.

                  Štátnu pomoc nemožno využívať na to, aby sa ponúkali podmienky (napríklad sadzby alebo zábezpeky) nedosiahnuteľné pre konkurentov, ktorí nedostávajú štátnu pomoc. Avšak v prípadoch, kedy by obmedzenia týkajúce sa cenového správania príjemcu neboli vhodné, napríklad preto, lebo by mohli viesť k zníženiu rozsahu účinnej hospodárskej súťaže, štáty EZVO by mali navrhnúť iné, vhodnejšie nápravné opatrenia na zabezpečenie účinnej hospodárskej súťaže, napríklad opatrenia podporujúce vstup na trh Banky rovnako nesmú siahať k štátnej pomoci ako konkurenčnej výhode, keď realizujú na trhu svoje finančné ponuky (44). Tieto obmedzenia by mali zostať v platnosti v závislosti od zamerania, výšky a časového trvania pomoci počas obdobia od troch rokov až po celé obdobie trvania obdobia reštrukturalizácie. Potom by slúžili taktiež ako jednoznačný stimul na urýchlené vrátenie prostriedkov štátu.

                  45.

                  Dozorný úrad preskúma aj stupeň otvorenosti trhu a schopnosti sektora vyrovnať sa so zlyhaním bánk. Vo svojom celkovom posúdení môže dozorný úrad zohľadniť prípadné záväzky prijaté príjemcom alebo záväzky zo strany štátu EZVO na prijatie opatrení (45), ktoré by podporili zdravšie a väčšmi súťažne orientované trhy, napríklad vytvorením priaznivých podmienok pre vstup a odchod. Takéto iniciatívy by mohli pri vhodných podmienkach sprevádzať ostatné štrukturálne alebo etické opatrenia, ktoré by sa za bežných okolností požadovali od príjemcu. Záväzok štátu EZVO zaviesť mechanizmy na riešenie ťažkostí bánk v ranom štádiu môže dozorný úrad posudzovať kladne ako prvok podporujúci zdravé a súťažne orientované trhy.

            5.   Otázky monitorovania a hodnotenia

                  46.

                  Na overenie toho, či sa plán reštrukturalizácie vykonáva riadne, bude dozorný úrad žiadať pravidelné podrobné správy. Prvú správu bude potrebné predložiť dozornému úradu spravidla najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia plánu reštrukturalizácie.

                  47.

                  Pri oznámení plánu reštrukturalizácie musí dozorný úrad posúdiť, či je pravdepodobné, že sa prostredníctvom plánu obnoví dlhodobá životaschopnosť a primerane obmedzí narúšanie hospodárskej súťaže. Ak má dozorný úrad vážne pochybnosti, pokiaľ ide o súlad plánu reštrukturalizácie s príslušnými požiadavkami, potom je povinný začať konanie vo veci formálneho zisťovania, čím sa poskytne tretím stranám možnosť predložiť pripomienky k danému opatreniu a zabezpečiť tak transparentný a jednotný prístup, a zároveň dodržať pravidlá dôvernosti platné pri konaniach vo veci štátnej pomoci.

                  48.

                  Dozorný úrad však nemusí začať formálne konanie v prípade, keď plán reštrukturalizácie je úplný a opatrenia sú takého charakteru, že dozorný úrad nemá ďalšie pochybnosti o zlučiteľnosti v zmysle článku 4 ods. 4 časti II Protokolu 3 k Dohode medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a Súdneho dvora. Tak tomu môže byť najmä v prípade, keď určitý štát EZVO z dôvodov právnej istoty a ujasnenia si ďalšieho postupu notifikoval dozornému úradu pomoc, ktorej sprievodným opatrením je plán reštrukturalizácie spĺňajúci všetky podmienky stanovené v tejto kapitole. V takýchto prípadoch dozorný úrad môže prijať konečné rozhodnutie, v ktorom vyhlási, že pomoc na záchranu ako aj pomoc na reštrukturalizáciu sú zlučiteľné v zmysle článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP.

            6.   Dočasný rozsah pôsobnosti oznámenia

                  49.

                  Táto kapitola je odôvodnená súčasnou mimoriadnou krízou finančného sektora a mala by sa preto uplatňovať len obmedzenú dobu. Dozorný úrad uplatní túto kapitolu pri posudzovaní prípadov pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré budú dozornému úradu notifikované do 31. decembra 2010. Na pomoc, ktorá nebola notifikovaná, sa budú uplatňovať usmernenia o štátnej pomoci o pravidlách uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci. Dozorný úrad preto uplatní túto kapitolu pri posudzovaní zlučiteľnosti nenotifikovanej pomoci poskytnutej najneskôr 31. decembra 2010.

                  50.

                  So zreteľom na to, že táto kapitola vychádza z článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP, dozorný úrad môže prehodnotiť jej obsah a časové trvanie na základe vývoja podmienok na trhu, skúseností získaných pri vybavovaní jednotlivých prípadov a prednostného záujmu o udržanie finančnej stability.

         (1)  Táto kapitola zodpovedá oznámeniu Európskej komisie (ďalej len „Komisia“) Návrat k životaschopnosti a hodnotenie reštrukturalizačných opatrení vo finančnom sektore v podmienkach súčasnej krízy podľa pravidiel štátnej pomoci, Ú. v. EÚ C 195, 19.8.2009, s. 9.

         (2)  V bode 1 oznámenia Komisie citovaného v uvedenej poznámke pod čiarou č. 1, sa Komisia odvolávala na príslušný záväzok, ktorý prijala Európska rada na svojich zasadnutiach 20. marca 2009 a 18. - 19. júna 2009.

         (3)  Vo svojom oznámení Európskej rade zo 4. marca 2009„Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe“, KOM(2009) 114 v konečnom znení, Komisia oznámila program reformy zameraný na riešenie viacerých všeobecne slabých stránok regulačného rámca, ktorý sa vzťahuje na finančné inštitúcie pôsobiace v Spoločenstve.

         (4)  Pozri kapitoly usmernení o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finančných inštitúcií v súvislosti so súčasnou globálnou finančnou krízou (ďalej len „usmernenia o bankovníctve“), o rekapitalizácii finančných inštitúcií v súčasnej finančnej kríze (ďalej len „usmernenia o rekapitalizácii“) a o zaobchádzaní so znehodnotenými aktívami v bankovom sektore EHP (ďalej len „usmernenia o znehodnotených aktívach“).

         (5)  Uplatňovanie tejto kapitoly sa vzťahuje na finančné inštitúcie v rozsahu uvedenom v usmerneniach o bankovníctve. Kvôli zjednodušeniu sa pokyny uvedené v týchto usmerneniach vzťahujú na banky. Podľa potreby sa však vzťahujú primerane aj na iné finančné inštitúcie.

         (6)  Kritériá a osobitné okolnosti, s ktorými je spojená povinnosť predložiť reštrukturalizačný plán, boli vysvetlené v usmerneniach o bankovníctve, v usmerneniach o rekapitalizácii a v usmerneniach o znehodnotených aktívach. Vzťahujú sa najmä, nie však výlučne, na situácie, keď postihnutú banku rekapitalizoval štát alebo keď banka, ktorá bola odbremenená od znehodnotených aktív, už dostala štátnu pomoc v akejkoľvek forme, ktorá prispieva k pokrytiu alebo prevencii strát (s výnimkou účasti v záručnej schéme) a ktorá kumulatívne presahuje 2 % všetkých rizikovo vážených aktív banky. Miera reštrukturalizácie bude závisieť od závažnosti problémov jednotlivej banky. Naopak, podľa týchto usmernení (najmä bodu 40 usmernení o rekapitalizácii a prílohy V k usmerneniam o znehodnotených aktívach) v prípade, že sa určitý obmedzený objem pomoci poskytol v zásade zdravým bankám, sa od štátov EZVO žiada, aby predložili dozornému úradu správu o využití štátnych finančných prostriedkov obsahujúcu všetky informácie potrebné na posúdenie životaschopnosti banky, využitia poskytnutého kapitálu a postupu smerujúceho k ukončeniu závislosti od štátnej podpory. Preskúmanie životaschopnosti by malo preukázať rizikový profil a budúcu kapitálovú primeranosť týchto bánk a zhodnotiť ich obchodné plány.

         (7)  To znamená pomoc, ktorú dozorný úrad dočasne schválil ako pomoc na záchranu v zmysle usmernení o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach alebo pomoc dočasne schválenú podľa článku 61 ods. 3 písm. b) Dohody o EHP, ako aj akúkoľvek novú pomoc, ktorá by mohla byť notifikovaná ako pomoc potrebná na reštrukturalizáciu. Preto pri posudzovaní pomoci na reštrukturalizáciu bánk v súčasných podmienkach krízy systémového charakteru sa bude uplatňovať táto kapitola, a nie usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach.

         (8)  Komisia v minulosti prijala na úrovni Spoločenstva viaceré rozhodnutia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu (zlučiteľnej podľa článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o ES) bankám v ťažkostiach na základe komplexného reštrukturalizačného procesu, ktorý umožnil príjemcom znovu nadobudnúť dlhodobú životaschopnosť bez toho, aby táto pomoc nevhodným spôsobom poškodzovala ich konkurentov. Reštrukturalizačné stratégie zvyčajne zahŕňali zmenu orientácie obchodných modelov, zatvorenie podnikateľských divízií, dcérskych spoločností alebo pobočiek alebo ich odstúpenie iným subjektom, zmeny v správe aktív a pasív, predaj s predpokladom nepretržitého pokračovania v činnosti alebo rozčlenenie a predaj rôznych častí podnikania životaschopným konkurentom. Pozri napríklad rozhodnutie Komisie 98/490/ES z 20. mája 1998 o štátnej pomoci poskytnutej Francúzskom pre Crédit Lyonnais group, (Ú. v. ES L 221, 8.8.1998, s. 28), rozhodnutie Komisie 2005/345/ES z 18. februára 2004 o štátnej pomoci Nemecko – pomoc na reštrukturalizáciu Bankgesellschaft Berlin AG (Ú. v. EÚ L 116, 4.5.2005, s. 1), rozhodnutie Komisie 2009/341/ES zo 4. júna 2008 o štátnej pomoci C 9/08 (ex NN 8/08, CP 244/07) Nemecka v prospech Sachsen LB, (Ú. v. EÚ L 104, 24.4.2009, p. 34) a hodnotiaci prehľad štátnej pomoci z jesene roku 2006, KOM(2006) 761 v konečnom znení, s. 28 (http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/2006_autumn_en.pdf), ktorý obsahuje osobitný rozbor pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu.

         (9)  V súlade s usmerneniami o znehodnotených aktívach.

         (10)  V súlade s usmerneniami o bankovníctve, usmerneniami o rekapitalizácii a usmerneniami o znehodnotených aktívach. Pozri bod 4 tejto kapitoly.

         (11)  Podľa usmernení o bankovníctve, usmernení o rekapitalizácii a usmernení o znehodnotených aktívach v prípade, že bola poskytnutá určitá obmedzená suma pomoci v zásade zdravým bankám, sa od štátov EZVO žiada, aby predložili dozornému úradu analýzu životaschopnosti.

         (12)  Najmä podľa bodu 40 usmernení o rekapitalizácii a prílohy V k usmerneniam o znehodnotených aktívach.

         (13)  Ako je vysvetlené v bode 8 tejto kapitoly v prípadoch, keď podľa oddielu 2 ide o plán reštrukturalizácie, zásady uvedené v oddiele 2 platia analogicky aj na analýzy životaschopnosti.

         (14)  Indikatívny model plánu reštrukturalizácie sa v rovnakom znení uvádza v prílohe.

         (15)  Dozorný úrad v prípade potreby požiada o radu externého konzultanta, aby preskúmal notifikované plány reštrukturalizácie s cieľom posúdiť životaschopnosť a rozdelenie bremena a minimalizovať narúšanie hospodárskej súťaže. Môže takisto požiadať orgány dohľadu o certifikáciu rôznych prvkov.

         (16)  Pozri aj rozhodnutie Komisie z 2. apríla 2008 vo veci NN 1/08 Northern Rock (Ú. v. EÚ C 135, 3.6.2008, s. 21) a rozhodnutie 2009/341/ES vo veci C 9/08 Sachsen LB.

         (17)  Pozri rozhodnutie 2009/341/ES vo veci C 9/08 Sachsen LB.

         (18)  Okrem riadne odôvodnených okolností. Pozri rozhodnutie Komisie z 21. októbra 2008 vo veci C 10/08 IKB, zatiaľ neuverejnené.

         (19)  V súlade so zásadami odporúčania Komisie 2009/384/ES z 30. apríla 2009 o politikách odmeňovania v odvetví finančných služieb (Ú. v. EÚ L 120, 15.5.2009, s. 22).

         (20)  Ide o predaj veľkého množstva aktív pri súčasných nízkych trhových cenách, čo môže vyvolať ďalšie znižovanie cien.

         (21)  Komisia doposiaľ bežne súhlasila s dvoj- až trojročným trvaním plánu reštrukturalizácie.

         (22)  Pozri aj bod 20.

         (23)  Pozri poznámku pod čiarou č. 17.

         (24)  Skutočnosť, že sa nekonala verejná súťaž, neznamená automaticky, že kupujúci dostal štátnu pomoc.

         (25)  Za obvyklých podmienok by to znamenalo pomoc určenú na predávanú hospodársku činnosť.

         (26)  Spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92 Hytasa, Zb. 1994, s. I-4103, bod 22.

         (27)  Pozri vec C-334/99 Gröditzer Stahlwerke Zb. 2003, s. I-1139, bod 134 a nasl. a rozhodnutie Komisie 2008/719/ES z 30. apríla 2008 o štátnej pomoci C 56/06 (ex NN 77/06) Rakúska na privatizáciu spoločnosti Bank Burgenland (Ú. v. EÚ L 239, 6.9.2008, s. 32).

         (28)  Pozri body 43 až 50 usmernení o bankovníctve. Aby sa umožnil takýto riadny odchod z trhu, pomoc určená na likvidáciu by sa mohla považovať za zlučiteľnú, ak je napríklad potrebná na dočasnú rekapitalizáciu preklenovacej banky alebo štruktúry alebo na uspokojenie nárokov určitých kategórií veriteľov, ak je to opodstatnené z dôvodov finančnej stability. Pre príklady takéhoto druhu pomoci a podmienky, za ktorých bola pomoc vyhlásená za zlučiteľnú, pozri rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2008 vo veci NN 41/08 UK, Pomoc na záchranu Bradford & Bingley (Ú. v. EÚ C 290, 13.11.2008, s. 2) a rozhodnutie Komisie z 5. novembra 2008 vo veci NN 39/08 DK, Pomoc na likvidáciu Roskilde Bank (Ú. v. EÚ C 12, 17.1.2009, s. 3).

         (29)  Pozri vec T-17/03 Schmitz-Gotha, Zb. 2006, s. II-1139.

         (30)  Podľa úpravy už vypracovanej v rámci predchádzajúcich usmernení, najmä v usmerneniach o znehodnotených aktívach, pozri body 21 a nasl.

         (31)  Dozorný úrad poskytol podrobné usmernenia na oceňovanie štátnych záruk, rekapitalizačných opatrení a opatrení na odbremenenie od znehodnotených aktív v príslušných usmerneniach o bankovníctve, rekapitalizácii a znehodnotených aktívach. V závislosti od tejto ceny môžu akcionári vidieť svoje postavenie modifikované vo finančnom vyjadrení.

         (32)  Usmernenia o znehodnotených aktívach, body 24 a 25. Pozri aj oddiel 4 tejto kapitoly.

         (33)  Pozri rozhodnutie Komisie z 18. decembra 2008 vo veci N 615/08 Bayern LB (Ú. v. EÚ C 80, 3.4.2009, s. 4). To však nebráni banke uskutočniť výplatu kupónov, ak ju k tomu viaže právne záväzná povinnosť.

         (34)  Pozri usmernenia o znehodnotených aktívach, bod 31 a podrobnejšie postupy týkajúce sa obmedzenia dividend v usmerneniach o rekapitalizácii, body 33, 34 a 45, z ktorých je zrejmé, že hoci dočasné zákazy výplaty dividend alebo kupónov môžu udržať kapitál v rámci banky, zvýšiť kapitálové rezervy a zlepšiť tak solventnosť banky, môžu byť takisto prekážkou pri prístupe k súkromným finančným zdrojom alebo môžu prinajmenšom zvýšiť náklady nového budúceho financovania.

         (35)  Pozri bod 21.

         (36)  Pokiaľ dozorný úrad v súlade s usmerneniami o bankovníctve, usmerneniami o rekapitalizácii alebo usmerneniami o znehodnotených aktívach výnimočne odsúhlasil pomoc, ktorá vybočuje zo zásad vyžadovaných týmito usmerneniami, výsledné dodatočné narušenie hospodárskej súťaže si bude vyžadovať dodatočné štrukturálne alebo etické záruky. Pozri bod 58 usmernení o znehodnotených aktívach.

         (37)  Do úvahy sa budú brať najmä úroveň koncentrácie, kapacitné obmedzenia, úroveň ziskovosti, prekážky vstupu a expanzie.

         (38)  Napríklad zvýhodnením predčasného splatenia štátnej pomoci.

         (39)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie z 21. októbra 2008 vo veci C 10/08 IKB, zatiaľ neuverejnené a rozhodnutie Komisie zo 7. mája 2009 vo veci N 244/09 Kapitálová dotácia pre Commerzbank (Ú. v. EÚ C 147, 27.6.2009, s. 4).

         (40)  Treba poznamenať, že znižovanie položiek súvahy v dôsledku odpisu aktív, ktoré sa čiastočne nahrádza štátnou pomocou, neznižuje skutočnú mieru prítomnosti banky na trhu, preto ho nemožno brať do úvahy pri posudzovaní potreby štrukturálnych opatrení.

         (41)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie z 19. novembra 2008 vo veci NN 49/08, NN 50/08 a NN 45/08 Garancie pre banku Dexia (zatiaľ neuverejnené), bod 73, rozhodnutie Komisie z 19. novembra 2008 vo veci N 574/08 Garancie pre banku Fortis (Ú. v. EÚ C 38, 17.2.2009, č. 2), bod 58 a rozhodnutie Komisie z 3. decembra 2008 vo veci NN 42/08, NN 46/08 a NN 53/A/08 Pomoc na reštrukturalizáciu pre banku Fortis a banku Fortis Luxembursko (Ú. v. EÚ C 80, 3.4.2009, s. 7), bod 94. Banke napríklad možno za určitých okolnosti zakázať ponúkať najvyššie úrokové sadzby ponúkané na trhu retailovým vkladateľom.

         (42)  Pripomína sa, že náklady reštrukturalizácie sa majú obmedziť na minimum nevyhnutné na obnovenie životaschopnosti. Pozri bod 23.

         (43)  Úver poskytovaný za nekomerčných podmienok by mohol predstavovať štátnu pomoc a mohol by byť schválený po notifikácii, ak je napríklad podľa pokynov „Dočasný rámec Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy“ zlučiteľný s fungovaním Dohody o EHP.

         (44)  Rozhodnutie Komisie z 12. novembra 2008 vo veci N 528/08 ING (Ú. v. EÚ C 328, 23.12.2008, s. 10), bod 35.

         (45)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie 2005/418/ES zo 7. júla 2004 o opatreniach pomoci uskutočnených Francúzskom v prospech spoločnosti Alstom (Ú. v. EÚ L 150, 10.6.2005, s. 24), bod 204.

         DOPLNOK

            VZOR PLÁNU REŠTRUKTURALIZÁCIE

            INDIKATÍVNY OBSAH PLÁNU REŠTRUKTURALIZÁCIE
             (1)

         1.   Informácia o finančnej inštitúcii (opis jej štruktúry atď.)
         (pozn.: možno zopakovať aj informácie predložené už predtým, musia však byť včlenené do tohto dokumentu a v prípade potreby aktualizované).
         2.   Opis trhu a trhových podielov
         2.1.   Opis hlavných relevantných tovarových trhov (rozlíšiť aspoň tieto: retailové, veľkobankové, kapitálové trhy atď.)
         2.2.   Výpočet trhových podielov (napríklad na vnútroštátnej úrovni a v rámci EHP, v závislosti od geografického rozsahu relevantných trhov)
         3.   Analýza dôvodov, prečo sa inštitúcia dostala do ťažkostí (interné faktory)
         4.   Opis štátneho opatrenia a hodnotenie štátnej pomoci
         4.1.   Informácia o tom, či finančná inštitúcia alebo jej dcérske spoločnosti už dostali v minulosti pomoc na záchranu alebo na reštrukturalizáciu
         4.2.   Informácia o forme a výške štátnej podpory alebo finančnej výhode vyplývajúcej z tejto podpory. Informácie by mali zahŕňať všetku štátnu pomoc, ktorá bola prijatá počas obdobia reštrukturalizácie ako individuálna pomoc alebo pomoc v rámci schémy
         (pozn.: všetka pomoc musí byť odôvodnená v rámci plánu reštrukturalizácie, ako sa uvádza ďalej)
         4.3.   Hodnotenie štátnej podpory podľa pravidiel štátnej pomoci a vyčíslenie sumy pomoci
         5.   Obnovenie životaschopnosti
         5.1.   Uvedenie rôznych predpokladov vývoja trhu
         5.1.1.   Východisková situácia na hlavných tovarových trhoch
         5.1.2.   Očakávaný vývoj trhu na hlavných tovarových trhoch
         5.2.   Uvedenie scenára bez predmetného opatrenia
         5.2.1.   Požadovaná úprava pôvodného obchodného plánu
         5.2.2.   Minulé, súčasné a budúce ukazovatele kapitálovej primeranosti (tier 1, tier 2)
         5.3.   Uvedenie navrhovanej budúcej stratégie pre finančnú inštitúciu a spôsob, akým povedie k životaschopnosti
         5.3.1.   Východisková pozícia a celkový rámec
         5.3.2.   Individuálne rámce podľa druhu podnikateľskej činnosti finančnej inštitúcie
         5.3.3.   Úpravy, ktorými sa reagovalo na zmeny regulačného prostredia (posilnenie riadenia rizík, zvýšené kapitálové rezervy atď.)
         5.3.4.   Potvrdenie o úplnom sprístupnení znehodnotených aktív
         5.3.5.   Zmeny vo vlastníckej štruktúre, ak k nim došlo
         5.4.   Opis a prehľad jednotlivých opatrení plánovaných na obnovenie životaschopnosti, ich náklady a vplyv na výkaz ziskov a strát/súvahu
         5.4.1.   Opatrenia na úrovni skupiny
         5.4.2.   Opatrenia podľa jednotlivých druhov podnikateľských činností
         5.4.3.   Vplyv jednotlivých opatrení na výkaz ziskov a strát/súvahu
         5.5.   Opis účinku jednotlivých opatrení na obmedzenie narúšania hospodárskej súťaže (porovnaj bod 7) z pohľadu ich nákladov a vplyvu na výkaz ziskov a strát/súvahu
         5.5.1.   Opatrenia na úrovni skupiny
         5.5.2.   Opatrenia v jednotlivých oblastiach podnikania
         5.5.3.   Vplyv jednotlivých opatrení na výkaz ziskov a strát/súvahu
         5.6.   Porovnanie s alternatívnymi možnosťami a stručné komparatívne hodnotenie hospodárskych a sociálnych účinkov na regionálnej a celoštátnej úrovni a na úrovni EHP (jeho vypracovanie sa žiada najmä vtedy, keď by banka bez pomoci pravdepodobne nespĺňala podmienky obozretnosti)
         5.6.1.   Alternatívne možnosti: riadená likvidácia, rozčlenenie alebo pohltenie inou bankou a výsledné účinky
         5.6.2.   Všeobecné hospodárske účinky
         5.7.   Harmonogram na vykonanie jednotlivých opatrení a konečná lehota na vykonanie plánu reštrukturalizácie v celom rozsahu (uveďte prípadné skutočnosti týkajúce sa dôvernosti).
         5.8.   Opis plánu splatenia štátnej pomoci
         5.8.1.   Základné predpoklady plánovaného ukončenia účasti v schéme
         5.8.2.   Opis štátnych stimulov na ukončenie účasti v schéme
         5.8.3.   Plánovanie ukončenia účasti na schéme alebo splatenia pomoci až do úplného splatenia/ukončenia
         5.9.   Výkazy ziskov a strát/súvahy za posledné tri roky a budúcich päť rokov vrátane kľúčových finančných ukazovateľov a štúdia citlivosti založená na najlepšom/najhoršom scenári
         5.9.1.   Základná situácia
         5.9.1.1.   Výkaz ziskov a strát/súvaha na úrovni skupiny
         5.9.1.2.   Kľúčové finančné ukazovatele na úrovni skupiny [RAROC ako smerodajný ukazovateľ interných kritérií rizikovo váženej návratnosti kapitálu, pomer nákladov a výnosov (CIR), návratnosť kapitálu (ROE) atď.]
         5.9.1.3.   Výkaz ziskov a strát/súvaha na úrovni obchodnej jednotky
         5.9.1.4.   Kľúčové finančné ukazovatele na úrovni obchodnej jednotky [RAROC ako smerodajný ukazovateľ interných kritérií rizikovo váženej návratnosti kapitálu, pomer nákladov a výnosov (CIR), návratnosť kapitálu (ROE) atď.]
         5.9.2.   Najlepší scenár
         5.9.2.1.   Základné predpoklady
         5.9.2.2.   Výkaz ziskov a strát/súvaha na úrovni skupiny
         5.9.2.3.   Kľúčové finančné ukazovatele na úrovni skupiny [RAROC ako smerodajný ukazovateľ interných kritérií rizikovo váženej návratnosti kapitálu, pomer nákladov a výnosov (CIR), návratnosť kapitálu (ROE) atď.]
         5.9.3.   Najhorší scenár – v prípade, že stresový test vykonali a/alebo vyhodnotili orgány dohľadu daného štátu, je potrebné predložiť podklady o metodike, parametroch a výsledkoch (2).
         5.9.3.1.   Základné predpoklady
         5.9.3.2.   Výkaz ziskov a strát/súvaha na úrovni skupiny
         5.9.3.3.   Kľúčové finančné ukazovatele na úrovni skupiny [RAROC ako smerodajný ukazovateľ interných kritérií rizikovo váženej návratnosti kapitálu, pomer nákladov a výnosov (CIR), návratnosť kapitálu (ROE) atď.]
         6.   Rozdelenie bremena – príspevok samotnej finančnej inštitúcie a ďalších akcionárov k reštrukturalizácii (účtovná a ekonomická hodnota holdingov)
         6.1.   Obmedzenie nákladov na reštrukturalizáciu na nevyhnutné minimum potrebné na obnovenie životaschopnosti
         6.2.   Obmedzenie výšky pomoci (vrátane informácií o prípadných pravidlách na obmedzenie vyplácania dividend a platenia úrokov z podriadeného dlhu)
         6.3.   Preukázanie významného vlastného príspevku (vrátane informácií o výške príspevku akcionárov alebo podriadených veriteľov)
         7.   Opatrenia na obmedzenie narušenia hospodárskej súťaže
         7.1.   Odôvodnenie rozsahu opatrení vzhľadom na výšku a účinok štátnej pomoci
         7.2.   Štrukturálne opatrenia vrátane návrhu harmonogramu a jednotlivých etáp na predaj aktív alebo dcérskych spoločností/pobočiek, alebo iné nápravné opatrenia
         7.3.   Etické záväzky vrátane zdržania sa rozsiahleho predaja svojich výrobkov s využitím štátnej pomoci ako súťažnej výhody
         8.   Monitorovanie (prípadné zapojenie núteného správcu)

            (1)  Informácie vyžadované na posúdenie životaschopnosti môžu zahŕňať interné údaje a správy banky, ako aj správy vypracované orgánmi alebo pre orgány štátov EZVO vrátane regulačných orgánov.

            (2)  Stresové testovanie by malo v čo najväčšej miere vychádzať zo spoločných parametrov, aké sú odsúhlasené na úrovni Spoločenstva (napríklad z metodiky, ktorú vypracoval Výbor európskych orgánov bankového dohľadu) a prispôsobených podľa potreby na danú krajinu, ako aj z okolností špecifických pre danú banku. V prípade potreby treba zvážiť aj reverzné stresové testy alebo iné rovnocenné postupy.


title: 2011/566/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z  10. mája 2011 o absolutóriu za plnenie rozpočtu Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2009#Uznesenie Európskeho parlamentu z  10. mája 2011 s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2009

text:
               27.9.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 250/125

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 10. mája 2011
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2009
   (2011/566/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2009,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami strediska (1),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 15. februára 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               so zreteľom na článok 276 Zmluvy o ES a článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2965/94 z 28. novembra 1994 o zriadení Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie (3), a najmä na jeho článok 14,

               —

               so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4), a najmä na jeho článok 94,

               —

               so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0119/2011),

               1.

               udeľuje riaditeľovi Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie absolutórium za plnenie rozpočtu strediska za rozpočtový rok 2009;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, riaditeľovi Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Jerzy BUZEK

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 338, 14.12.2010, s. 119.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 314, 7.12.1994, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

      UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
      z 10. mája 2011
      s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2009
      EURÓPSKY PARLAMENT,

                  —

                  so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2009,

                  —

                  so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2009 spolu s odpoveďami strediska (1),

                  —

                  so zreteľom na odporúčanie Rady z 15. februára 2011 (05892/2011 – C7-0052/2011),

                  —

                  so zreteľom na článok 276 Zmluvy o ES a článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2965/94 z 28. novembra 1994 o zriadení Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie (3), a najmä na jeho článok 14,

                  —

                  so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4), a najmä na jeho článok 94,

                  —

                  so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,

                  —

                  so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0119/2011),

                  A.

                  keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal primeranú istotu o tom, že účtovná závierka za rozpočtový rok 2009 je spoľahlivá a že príslušné transakcie sú zákonné a správne;

                  B.

                  keďže 5. mája 2010 Európsky parlament udelil riaditeľovi Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie absolutórium za plnenie rozpočtu strediska za rozpočtový rok 2008 (5) a v uznesení, ktoré je súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, Európsky parlament okrem iného:

                              —

                              vzal na vedomie pripomienky Dvora audítorov uvedenú v jeho správe za rok 2006, že kumulatívny rozpočtový prebytok sa v roku 2006 zvýšil na 16 900 000 EUR, že v roku 2007 stredisko vráti svojim klientom sumu 9 300 000 EUR a že v roku 2008 prebytok dosiahol výšku 26 700 000 EUR; súhlasil s názorom Dvora audítorov, že takáto kumulácia prebytkov ukázala, že metóda strediska používaná na stanovenie ceny prekladov nie je dostatočne presná,

                              —

                              vyzval Komisiu a stredisko, aby sa snažili rýchlo vyriešiť spor týkajúci sa príspevkov do systému dôchodkového zabezpečenia pre zamestnancov;

                  C.

                  keďže rozpočet strediska na rok 2009 predstavoval 62 630 000 EUR, čo je nárast o 4,48 % oproti rozpočtovému roku 2008,

         Výkonnosť

                  1.

                  víta zámer strediska vykonať priebežné hodnotenie svojej stratégie na obdobie rokov 2008 – 2012; vyzýva však stredisko, aby v záujme splnenia kritérií SMART ďalej rozvíjalo hodnotenie svojej výkonnosti prostredníctvom lepších väzieb medzi svojimi strategickými činnosťami a činnosťami plánovanými v pracovnom programe a prieskumu ukazovateľov pre monitorovanie výkonnosti;

                  2.

                  poznamenáva, že v roku 2009 sa služby, ktoré stredisko poskytlo inštitúciám EÚ (vyjadrené v počte preložených strán), zvýšili o 41 % v porovnaní s rokom 2008;

                  3.

                  blahoželá stredisku k tomu, že v tabuľke, ktorá je prílohou k správe Dvora audítorov za rok 2009, vypracovalo porovnanie činností uskutočnených v priebehu rokov 2008 a 2009 s cieľom umožniť orgánu udeľujúcemu absolutórium uskutočniť lepšie medziročné zhodnotenie výkonnosti strediska;

         Finančné hospodárenie

                  4.

                  vyzýva stredisko, aby systematicky uplatňovalo článok 8 ods. 2 svojho nariadenia o rozpočtových pravidlách, v ktorom sa stanovuje, že „viazané rozpočtové prostriedky kryjú celkové náklady na právne záväzky uzatvorené počas aktuálneho rozpočtového roka“;

         Rozpočtový prebytok v rozpore s nariadením o zriadení strediska

                  5.

                  vyzýva stredisko, aby prijalo účinnejšie opatrenia s cieľom riešiť otázku neustále sa zvyšujúceho rozpočtového prebytku; konštatuje, že stredisko má v rozpore s nariadením (ES) č. 2965/94 už niekoľko rokov kumulatívny rozpočtový prebytok, ktorý v roku 2009 predstavoval 24 000 000 EUR, pričom v roku 2008 dosahoval sumu 26 700 000 EUR, v roku 2006 sumu 16 900 000 EUR, v roku 2005 sumu 10 500 000 EUR a v roku 2004 sumu 3 500 000 EUR; konštatuje, že tento prebytok vyplýva najmä z nepresných prognóz týkajúcich sa počtu žiadostí o preklad, ktoré stredisku zasielajú klienti;

                  6.

                  víta však iniciatívu strediska vrátiť za rok 2009 svojim klientom sumu 11 000 000 EUR; zdôrazňuje, že v roku 2007 už stredisko podobným spôsobom vrátilo svojim klientom sumu 9 300 000 EUR;

         Príspevky na dôchodky do systému dôchodkového zabezpečenia Komisie

                  7.

                  poznamenáva, že 12. februára 2010 Súdny dvor Európskej únie označil podanie Komisie (vec T-456/07) (6), v ktorom bolo stredisko vyzvané na zaplatenie príspevku predstavujúceho časť finančných prostriedkov dôchodkového systému Spoločenstva na rozpočtové roky 1998 – 2005, za zjavne neprípustné;

                  8.

                  oceňuje, že stredisko v súvislosti s týmto sporom s Komisiou vyvinulo úsilie o dosiahnutie priateľského riešenia a to tak, že na vyplatenie príspevku zamestnávateľa do dôchodkového systému Komisie využilo časť svojho rozpočtového prebytku (18 300 000 EUR);

         Systém účtovníctva

                  9.

                  nabáda stredisko, aby zabezpečilo existenciu riadneho systému pre overovanie účtovníctva, za ktorý by zodpovedal účtovník strediska; pripomína, že neexistencia tohto systému znamená prenesenie zodpovednosti za vyhlásenie výročnej správy o činnosti strediska z účtovníka na samotné stredisko;

                  10.

                  vyzýva stredisko, aby informovalo orgán udeľujúci absolutórium o krokoch prijatých v súvislosti s účinným spustením účtovného systému ABAC; pripomína stredisku, že vzhľadom na jeho nedostatočné odborné skúsenosti s udržovaním systému SI2 je kontinuita jeho finančných operácií až do spustenia prevádzky systému ABAC značne ohrozená;

         Ľudské zdroje

                  11.

                  vyzýva stredisko, aby do popisu pracovných miest zahrnulo informácie o citlivých úlohách a aby zabezpečilo, že budú označené všetky zavedené kontroly na zníženie rizika;

                  12.

                  vyzýva stredisko, aby aktualizovalo vykonávacie pravidlá poskytovania odbornej prípravy a aby na tento účel vypracovalo nový harmonogram; podporuje opatrenia, ktoré stredisko prijalo na účinné sledovanie kvality svojich vzdelávacích kurzov;

         Vnútorný audit

                  13.

                  uznáva, že stredisko zaslalo orgánu udeľujúcemu absolutórium správu, ktorú vypracoval jeho riaditeľ a v ktorej boli zhrnuté odporúčania Útvaru pre vnútorný audit (IAS), ako je stanovené v článku 72 ods. 5 rámcového rozpočtového nariadenia; vyzýva však riaditeľa strediska, aby poskytol konkrétne informácie o obsahu odporúčaní vydaných útvarom IAS;

                  14.

                  berie na vedomie, že útvar IAS vykonal v stredisku v roku 2009 audit monitorovania a jednotlivých prvkov vyhlásenia o vierohodnosti; vyzýva stredisko, aby ďalej posilňovalo svoj systém vnútornej kontroly, svoj monitorovací systém a svoj postup vydávania vyhlásení o vierohodnosti;

                  15.

                  vyzýva tiež stredisko, aby vydalo ucelený písomný postup, v ktorom by boli definované úlohy, harmonogram a pracovné postupy pre zhotovenie, validáciu a zaúčtovanie príkazov na vymáhanie pohľadávok za preklady dodané zákazníkom;

                  16.

                  pokiaľ ide o ďalšie poznámky horizontálnej povahy, ktoré sú súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, odvoláva sa na svoje uznesenie z 10. mája 2011 (7) o výkonnosti, finančnom hospodárení a kontrole agentúr.

         (1)  Ú. v. EÚ C 338, 14.12.2010, s. 119.

         (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

         (3)  Ú. v. ES L 314, 7.12.1994, s. 1.

         (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

         (5)  Ú. v. EÚ L 252, 25.9.2010, s. 119.

         (6)  Zbierka 2010, s. II-00183.

         (7)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0163 (pozri stranu 269 tohto úradného vestníka).