title: Rozhodnutie Rady 2005/191/SZBP z 18. októbra 2004 o uzavretí dohôd medzi Európskou úniou a Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Rumunskom, ktorými sa zakladá rámec pre účasť Islandskej republiky, Nórskeho kráľovstva a Rumunska na operáciách krízového riadenia Európskej únie

text:
               14.3.2005

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 67/1

         ROZHODNUTIE RADY 2005/191/SZBP
   z 18. októbra 2004
   o uzavretí dohôd medzi Európskou úniou a Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Rumunskom, ktorými sa zakladá rámec pre účasť Islandskej republiky, Nórskeho kráľovstva a Rumunska na operáciách krízového riadenia Európskej únie
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskej únie, najmä na jej článok 24,
   so zreteľom na odporúčanie predsedníctva,
   keďže:

               (1)

               Podmienky týkajúce sa účasti tretích štátov na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorou sa zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa definovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu.

               (2)

               Po udelení oprávnenia Radou 23. februára 2004 rokovalo predsedníctvo za pomoci generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca o dohodách medzi Európskou úniou a Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Rumunskom, ktorými sa zakladá rámec pre účasť Islandskej republiky, Nórskeho kráľovstva a Rumunska na operáciách krízového riadenia Európskej únie.

               (3)

               Tieto dohody by mali byť schválené,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Dohody medzi Európskou úniou a Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Rumunskom, ktorými sa zakladá rámec pre účasť Islandskej republiky, Nórskeho kráľovstva a Rumunska na operáciách krízového riadenia Európskej únie, sú týmto schválené v mene Európskej únie.
   Znenia dohôd sú pripojené k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Predseda Rady je týmto poverený určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) na podpísanie dohôd, aby sa tieto stali záväzné pre Európsku úniu.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň jeho prijatia.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Luxemburgu 18. októbra 2004

            Za Radu

            predseda

         C. VEERMAN

   DOHODA
   medzi Európskou úniou a Islandskou republikou, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Islandskej republiky na operáciách krízového riadenia Európskej únie
   EURÓPSKA ÚNIA
   na jednej strane a
   ISLANDSKÁ REPUBLIKA
   na strane druhej,
   ďalej len „strany“,
   keďže:

               (1)

               Európska únia (EÚ) sa môže rozhodnúť uskutočniť činnosť v oblasti krízového riadenia.

               (2)

               Európska únia rozhodne, či budú k účasti na operácii krízového riadenia EÚ prizvané tretie štáty. Islandská republika môže prijať pozvanie Európskej únie a ponúknuť svoj príspevok. V takom prípade Európska únia rozhodne o prijatí navrhovaného príspevku Islandskej republiky.

               (3)

               Ak Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, môže Islandská republika zásadne vyjadriť svoj úmysel zúčastniť sa operácie.

               (4)

               Európska rada v Bruseli 24. a 25. októbra 2002 odsúhlasila spôsoby vykonávania ustanovení, ktoré Európska rada schválila v Nice 7. – 9. decembra 2000 o účasti európskych členov NATO, ktorí nie sú členmi EÚ, v krízovom riadení pod vedením EÚ.

               (5)

               Podmienky týkajúce sa účasti Islandskej republiky na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorá zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu.

               (6)

               Táto dohoda by sa nemala dotýkať autonómie rozhodovania Európskej únie a ani skutočnosti, že sa Islandská republika rozhodne od prípadu k prípadu zúčastniť na operácii krízového riadenia EÚ.

               (7)

               Takáto dohoda by sa mala týkať výhradne budúcich operácií krízového riadenia EÚ a nemala by sa dotýkať prípadných existujúcich dohôd, ktoré upravujú účasť Islandskej republiky v už prebiehajúcej operácii krízového riadenia EÚ,

         SA DOHODLI TAKTO:
   ODDIEL I
   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
   Článok 1
   Rozhodnutia týkajúce sa účasti
   1.   Po rozhodnutí Európskej únie prizvať Islandskú republiku k účasti na operácii krízového riadenia EÚ, a keď sa Islandská republika rozhodne zúčastniť, Islandská republika poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku Európskej únii.
   2.   Keď Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, Islandská republika bude informovať Európsku úniu o každom svojom prípadnom úmysle zúčastniť sa operácie a následne poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku.
   3.   Hodnotenie príspevku Islandskej republiky Európskou úniou sa uskutoční po porade s Islandskou republikou.
   4.   Európska únia čo najskôr informuje Islandskú republiku o prvom odhade výšky možného príspevku na spoločné náklady operácie s cieľom pomôcť Islandskej republike pri formulovaní svojej ponuky.
   5.   Európska únia oznámi listom Islandskej republike výsledok hodnotenia s cieľom zaistiť účasť Islandskej republiky v súlade s ustanoveniami tejto dohody.
   Článok 2
   Rámec
   1.   Islandská republika sa pripája k jednotnej akcii, ktorou Rada Európskej únie rozhodne, že EÚ bude viesť operáciu krízového riadenia, a ku každej jednotnej akcii alebo rozhodnutiu, ktorým Rada Európskej únie rozhodne o rozšírení operácie krízového riadenia EÚ v súlade s ustanoveniami tejto dohody a akýchkoľvek požadovaných vykonávacích dojednaní.
   2.   Príspevok Islandskej republiky na operáciu krízového riadenia EÚ sa nedotýka autonómie rozhodovania Európskej únie.
   Článok 3
   Postavenie personálu a ozbrojených síl
   1.   Postavenie personálu vyslaného Islandskou republikou v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ a/alebo ozbrojených síl Islandskej republiky, ktoré sa podieľajú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, sa spravuje dohodou o postavení ozbrojených síl/misie, pokiaľ takáto existuje, uzatvorenej medzi Európskou úniou a štátom/štátmi, v ktorom/ktorých sa táto operácia vedie.
   2.   Postavenie personálu vyslaného na veliteľstvo alebo do veliteľských štruktúr umiestnených mimo územia štátu/štátov, na území ktorého/ktorých prebieha operácia krízového riadenia EÚ, sa spravuje dojednaniami medzi veliteľstvom a príslušnými veliteľskými štruktúrami a Islandskou republikou.
   3.   Bez toho, aby bola dotknutá dohoda o postavení ozbrojených síl/misie uvedená v odseku 1, Islandská republika uplatňuje právomoc nad svojím personálom, ktorý sa zúčastňuje operácie krízového riadenia EÚ.
   4.   Islandská republika je zodpovedná za prejednanie každého nároku súvisiaceho s účasťou na operácii krízového riadenia EÚ, ktorý uplatní jej personál alebo ktorý sa ich týka. Islandská republika je zodpovedná za začatie konania, najmä súdneho alebo disciplinárneho, voči ktorémukoľvek zo svojho personálu v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi.
   5.   Islandská republika sa zaväzuje vypracovať vyhlásenie ohľadne vzdania sa nárokov voči každému štátu, ktorý sa zúčastňuje na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, ktorej sa zúčastňuje Islandská republika, a zaväzuje sa tak urobiť pri podpisovaní tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.
   6.   Členské štáty Európskej únie sa zaväzujú vypracovať vyhlásenie ohľadne vzdania sa nárokov v súvislosti s akoukoľvek budúcou účasťou Islandskej republiky na operácii krízového riadenia EÚ a zaväzujú sa tak urobiť po podpise tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.
   Článok 4
   Utajované skutočnosti
   1.   Islandská republika prijme primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby utajované skutočnosti EÚ boli chránené v súlade s bezpečnostnými predpismi Rady Európskej únie, obsiahnutými v rozhodnutí Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 (1), a v súlade s ďalšími usmerneniami vydanými príslušnými orgánmi, vrátane veliteľa operácie EÚ ohľadne operácie vojenského krízového riadenia EÚ, alebo veliteľom misie EÚ ohľadne operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Ak EÚ a Islandská republika uzavreli dohodu o bezpečnostných postupoch na výmenu utajovaných skutočností, ustanovenia takejto dohody sa uplatňujú v kontexte operácie krízového riadenia EÚ.
   ODDIEL II
   USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH CIVILNÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA
   Článok 5
   Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ
   1.   Islandská republika zabezpečí, aby jeho personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ vykonával svoju misiu v súlade s:

               —

               jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,

               —

               operačným plánom,

               —

               vykonávacími opatreniami.

         2.   Islandská republika včas oznámi veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a generálnemu sekretariátu Rady Európskej únie každú zmenu týkajúcu sa jej príspevku na operáciu civilného krízového riadenia EÚ.
   3.   Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ sa podrobí lekárskej prehliadke, očkovaniu a má od príslušného orgánu Islandskej republiky lekárske potvrdenie, že je schopný vykonávať svoje povinnosti. Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ predloží kópiu tohto potvrdenia.
   Článok 6
   Velenie
   1.   Personál vyslaný Islandskou republikou vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Celý personál zostáva v plnom rozsahu pod velením jeho vnútroštátnych orgánov.
   3.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívnu kontrolu veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ, ktorý vykonáva toto velenie prostredníctvom hierarchickej štruktúry velenia a kontroly.
   4.   Veliteľ misie velí operácii civilného krízového riadenia EÚ a zabezpečuje jej každodenné riadenie.
   5.   Islandská republika má rovnaké práva a povinnosti ohľadne každodenného riadenia operácie ako členské štáty Európskej únie, ktoré sa zúčastňujú operácie, v súlade s právnymi nástrojmi uvedenými v článku 2 ods. 1 tejto dohody.
   6.   Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ zodpovedá za disciplinárnu kontrolu nad personálom operácie civilného krízového riadenia EÚ. V prípade nutnosti začne dotknutý vnútroštátny orgán disciplinárne konanie.
   7.   Islandská republika ustanoví kontaktnú osobu národného kontingentu (NPC), aby zastupovala jej národný kontingent v rámci operácie. NPC sa zodpovedá veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ vo vnútroštátnych záležitostiach a je zodpovedná za každodennú disciplínu kontingentu.
   8.   Európska únia prijme rozhodnutie ukončiť operáciu po porade s Islandskou republikou pod podmienkou, že Islandská republika stále prispieva na operáciu civilného krízového riadenia EÚ v deň ukončenia operácie.
   Článok 7
   Finančné aspekty
   1.   Islandská republika znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii okrem nákladov, ktoré podliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v prevádzkovom rozpočte operácie. Tento postup sa nedotýka článku 8.
   2.   V prípade úmrtia, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Islandská republika po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení misie, pokiaľ takáto existuje, ako je uvedené v článku 3 ods. 1 tejto dohody.
   Článok 8
   Príspevok do prevádzkového rozpočtu
   1.   Islandská republika prispieva na financovanie prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Finančný príspevok Islandskej republiky do prevádzkového rozpočtu sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:

               a)

               podiel referenčnej čiastky, ktorý je úmerný pomeru jeho HND k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich do prevádzkového rozpočtu operácie,
               alebo

               b)

               podiel referenčnej čiastky na prevádzkovom rozpočte, ktorý je úmerný pomeru počtu jej personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

         3.   Bez ohľadu na odseky 1 a 2 Islandská republika neprispieva na financovanie diét vyplácaných personálu členských štátov Európskej únie.
   4.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na určitú operáciu civilného krízového riadenia EÚ, keď:

               a)

               Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa operácie poskytuje značný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný,
               alebo

               b)

               tretí štát zúčastňujúci sa operácie má taký HND na osobu, ktorý nepresahuje HND žiadneho iného členského štátu Európskej únie.

         5.   Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a príslušné administratívne služby Islandskej republiky podpíšu dojednanie o praktických spôsoboch platby príspevkov Islandskej republiky do prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ. Toto dojednanie bude zahŕňať, medziiným, ustanovenia o:

               a)

               príslušnej čiastke;

               b)

               spôsobe platby finančného príspevku;

               c)

               postupe pri audite.

         ODDIEL III
   USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH VOJENSKÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA
   Článok 9
   Účasť na operácii vojenského krízového riadenia EÚ
   1.   Islandská republika zabezpečí, aby jej ozbrojené sily a personál, ktorí sa zúčastňujú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, vykonávali svoju misiu v súlade s:

               —

               jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,

               —

               operačným plánom,

               —

               vykonávacími opatreniami.

         2.   Personál vyslaný Islandskou republikou vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie vojenského krízového riadenia EÚ.
   3.   Islandská republika včas oboznámi veliteľa operácie EÚ s každou zmenou týkajúcou sa svojej účasti na operácii.
   Článok 10
   Velenie
   1.   Všetci príslušníci ozbrojených síl a personál, ktorí sa zúčastňujú operácie vojenského krízového riadenia EÚ, zostávajú v plnom rozsahu pod velením ich vnútroštátnych orgánov.
   2.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívne a taktické velenie a/alebo kontrolu svojich ozbrojených síl a personálu veliteľovi operácie EÚ. Veliteľ operácie EÚ má právo delegovať svoje právomoci.
   3.   Islandská republika má rovnaké práva a povinnosti ohľadne každodenného riadenia operácie ako zúčastnené členské štáty Európskej únie.
   4.   Veliteľ operácie EÚ môže, po porade s Islandskou republikou, kedykoľvek požiadať Islandskú republiku, aby zrušila svoj príspevok.
   5.   Islandská republika vymenuje vysokého zástupcu (SR), ktorý má za úlohu zastupovať jeho národný kontingent na operácii vojenského krízového riadenia EÚ. SR sa radí vo všetkých záležitostiach týkajúcich sa operácie s veliteľom ozbrojených síl EÚ a je zodpovedný za každodennú disciplínu kontingentu.
   Článok 11
   Finančné aspekty
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 12, Islandská republika znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii, pokiaľ tieto náklady nepodliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v právnych nástrojoch uvedených v článku 2 ods. 1 tejto dohody, ako aj v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (2).
   2.   V prípade úmrtia, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Islandská republika po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení ozbrojených síl, pokiaľ takáto existuje, ako je uvedené v článku 3 ods. 1 dohody.
   Článok 12
   Príspevok na spoločné náklady
   1.   Islandská republika prispieva na financovanie spoločných nákladov operácie vojenského krízového riadenia EÚ.
   2.   Finančný príspevok Islandskej republiky na spoločné náklady sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:

               a)

               podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru jeho HND k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich na spoločné náklady operácie
               alebo

               b)

               podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru počtu jeho personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

         Pri výpočte čiastky uvedenej v odseku 2 písm. b), ak Islandská republika vysiela personál iba na veliteľstvo operácie alebo ozbrojených síl, použije sa pomer jeho personálu k celkovému počtu personálu príslušného veliteľstva. V ostatných prípadoch ide o pomer celého personálu vyslaného Islandskou republikou k celkovému počtu personálu operácie.
   3.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na spoločné náklady určitej operácie vojenského krízového riadenia EÚ, keď:

               a)

               Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa operácie podstatne prispeje prostriedkami a/alebo schopnosťami, ktoré sú pre túto operáciu podstatné,
               alebo

               b)

               tretí štát zúčastňujúci sa operácie má taký HND na osobu, ktorý nepresahuje HND žiadneho iného členského štátu Európskej únie.

         4.   Uzavrie sa dojednanie medzi správcom ustanoveným v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami, a príslušnými správnymi orgánmi Islandskej republiky. Toto dojednanie bude zahŕňať, medziiným, ustanovenia o:

               a)

               príslušnej čiastke;

               b)

               spôsobe platby finančného príspevku;

               c)

               postupe pri audite.

         ODDIEL IV
   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
   Článok 13
   Dojednania na vykonanie dohody
   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 8 ods. 5 a článku 12 ods. 4, generálny tajomník Rady Európskej únie, vysoký splnomocnenec pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a príslušné orgány Islandskej republiky uzavrú všetky potrebné technické a správne dojednania súvisiace s vykonávaním tejto dohody.
   Článok 14
   Neplnenie si povinností
   Ak si jedna zo strán neplní svoje povinnosti ustanovené v predchádzajúcich článkoch, druhá strana má právo túto dohodu ukončiť s jednomesačnou výpovednou lehotou.
   Článok 15
   Riešenie sporov
   Spory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa medzi stranami riešia diplomatickou cestou.
   Článok 16
   Nadobudnutie platnosti
   1.   Táto dohoda nadobúda platnosť v prvý deň prvého mesiaca po tom, ako sa strany vzájomne oboznámili o ukončení vnútorných postupov potrebných na tento účel.
   2.   Táto dohoda sa predbežne uplatňuje od dátumu podpisu.
   3.   Táto dohoda podlieha preskúmaniu najneskôr do 1. júna 2008 a následne aspoň každé tri roky.
   4.   Táto dohoda môže byť zmenená a doplnená na základe vzájomnej písomnej dohody medzi stranami.
   5.   Táto dohoda môže byť vypovedaná takým spôsobom, že jedna strana odovzdá písomné oznámenie o vypovedaní druhej strane. Takéto vypovedanie nadobudne účinnosť šesť mesiacov po prijatí oznámenia druhou stranou.

      V Bruseli 21. februára 2005, vypracované v anglickom jazyku v štyroch kópiách.

            Za Európsku úniu

            Za Islandskú republiku

      (1)  Ú. v. ES L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 68.
   PRÍLOHA
   ZNENIE VYHLÁSENÍ
   VYHLÁSENIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EÚ
   Členské štáty EÚ uplatňujúce jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Islandská republika, sa budú usilovať do tej miery, do akej to ich vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči Islandskej republike v prípade úrazu alebo úmrtia personálu, alebo škody na majetku, alebo straty na majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

               —

               zapríčinil personál Islandskej republiky pri výkone svojich povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci,
               alebo

               —

               vznikli používaním majetku vo vlastníctve Islandskej republiky za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ z Islandskej republiky, ktorý tento majetok používal.

         VYHLÁSENIE ISLANDSKEJ REPUBLIKY
   Islandská republika uplatňujúca jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ sa bude usilovať do tej miery, do akej to jej vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči každému štátu zúčastňujúcemu sa operácie krízového riadenia EÚ v prípade úrazu alebo úmrtia personálu, alebo škody na majetku, alebo straty majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

               —

               zapríčinil personál pri výkone svojich povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci,
               alebo

               —

               vznikli používaním majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa operácie krízového riadenia EÚ za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používal.

         DOHODA
   medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Nórskeho kráľovstva na operáciách krízového riadenia Európskej únie
   EURÓPSKA ÚNIA
   na jednej strane a
   NÓRSKE KRÁĽOVSTVO
   na strane druhej,
   ďalej len „strany“,
   keďže:

               (1)

               Európska únia (EÚ) sa môže rozhodnúť uskutočniť činnosť v oblasti krízového riadenia.

               (2)

               Európska únia rozhodne, či budú k účasti na operácii krízového riadenia EÚ prizvané tretie štáty. Nórske kráľovstvo môže prijať pozvanie Európskej únie a ponúknuť svoj príspevok. V takom prípade Európska únia rozhodne o prijatí navrhovaného príspevku Nórskeho kráľovstva.

               (3)

               Ak Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, môže Nórske kráľovstvo zásadne vyjadriť svoj úmysel zúčastniť sa operácie.

               (4)

               Európska rada v Bruseli 24. a 25. októbra 2002 odsúhlasila spôsoby vykonávania ustanovení, ktoré Európska rada schválila v Nice 7. – 9. decembra 2000 o účasti európskych členov NATO, ktorí nie sú členmi EÚ, v krízovom riadení pod vedením EÚ.

               (5)

               Podmienky týkajúce sa účasti Nórskeho kráľovstva na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorá zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu.

               (6)

               Táto dohoda by sa nemala dotýkať autonómie rozhodovania Európskej únie a ani skutočnosti, že sa Nórske kráľovstvo rozhodne od prípadu k prípadu zúčastniť na operácii krízového riadenia EÚ.

               (7)

               Takáto dohoda by sa mala týkať výhradne budúcich operácií krízového riadenia EÚ a nemala by sa dotýkať prípadných existujúcich dohôd, ktoré upravujú účasť Nórskeho kráľovstva v už prebiehajúcej operácii krízového riadenia EÚ,

         SA DOHODLI TAKTO:
   ODDIEL I
   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
   Článok 1
   Rozhodnutia týkajúce sa účasti
   1.   Po rozhodnutí Európskej únie prizvať Nórske kráľovstvo k účasti na operácii krízového riadenia EÚ, a keď sa Nórske kráľovstvo rozhodne zúčastniť, Nórske kráľovstvo poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku Európskej únii.
   2.   Keď Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, Nórske kráľovstvo bude informovať Európsku úniu o každom svojom prípadnom úmysle zúčastniť sa operácie a následne poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku.
   3.   Hodnotenie príspevku Nórskeho kráľovstva Európskou úniou sa uskutoční po porade s Nórskym kráľovstvom.
   4.   Európska únia čo najskôr informuje Nórske kráľovstvo o prvom odhade výšky možného príspevku na spoločné náklady operácie s cieľom pomôcť Nórskemu kráľovstvu pri formulovaní svojej ponuky.
   5.   Európska únia oznámi listom Nórskemu kráľovstvu výsledok hodnotenia s cieľom zaistiť účasť Nórskeho kráľovstva v súlade s ustanoveniami tejto dohody.
   Článok 2
   Rámec
   1.   Nórske kráľovstvo sa pripája k jednotnej akcii, ktorou Rada Európskej únie rozhodne, že EÚ bude viesť operáciu krízového riadenia, a ku každej jednotnej akcii alebo rozhodnutiu, ktorým Rada Európskej únie rozhodne o rozšírení operácie krízového riadenia EÚ v súlade s ustanoveniami tejto dohody a akýchkoľvek požadovaných vykonávacích dojednaní.
   2.   Príspevok Nórskeho kráľovstva na operáciu krízového riadenia EÚ sa nedotýka autonómie rozhodovania Európskej únie.
   Článok 3
   Postavenie personálu a ozbrojených síl
   1.   Postavenie personálu vyslaného Nórskym kráľovstvom v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ a/alebo ozbrojených síl Nórskeho kráľovstva, ktoré sa podieľajú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, sa spravuje dohodou o postavení ozbrojených síl/misie, pokiaľ takáto existuje, uzatvorenej medzi Európskou úniou a štátom/štátmi, v ktorom/ktorých sa táto operácia vedie.
   2.   Postavenie personálu vyslaného na veliteľstvo alebo do veliteľských štruktúr umiestnených mimo územia štátu/štátov, na území ktorého/ktorých prebieha operácia krízového riadenia EÚ, sa spravuje dojednaniami medzi veliteľstvom a príslušnými veliteľskými štruktúrami a Nórskym kráľovstvom.
   3.   Bez toho, aby bola dotknutá dohoda o postavení ozbrojených síl/misie uvedená v odseku 1, Nórske kráľovstvo uplatňuje právomoc nad svojím personálom, ktorý sa zúčastňuje operácie krízového riadenia EÚ.
   4.   Nórske kráľovstvo je zodpovedné za prejednanie každého nároku súvisiaceho s účasťou na operácii krízového riadenia EÚ, ktorý uplatní jeho personál alebo ktorý sa ich týka. Nórske kráľovstvo je zodpovedné za začatie konania, najmä súdneho alebo disciplinárneho, voči ktorémukoľvek zo svojho personálu v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi.
   5.   Nórske kráľovstvo sa zaväzuje vypracovať vyhlásenie ohľadne vzdania sa nárokov voči každému štátu, ktorý sa zúčastňuje na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, ktorej sa zúčastňuje Nórske kráľovstvo, a zaväzuje sa tak urobiť pri podpisovaní tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.
   6.   Členské štáty Európskej únie sa zaväzujú vypracovať vyhlásenie ohľadne vzdania sa nárokov v súvislosti s akoukoľvek budúcou účasťou Nórskeho kráľovstva na operácii krízového riadenia EÚ a zaväzujú sa tak urobiť po podpise tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.
   Článok 4
   Utajované skutočnosti
   1.   Nórske kráľovstvo prijme primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby utajované skutočnosti EÚ boli chránené v súlade s bezpečnostnými predpismi Rady Európskej únie, obsiahnutými v rozhodnutí Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 (1), a v súlade s ďalšími usmerneniami vydanými príslušnými orgánmi, vrátane veliteľa operácie EÚ ohľadne operácie vojenského krízového riadenia EÚ, alebo veliteľom misie EÚ ohľadne operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Ak EÚ a Nórske kráľovstvo uzavreli dohodu o bezpečnostných postupoch na výmenu utajovaných skutočností, ustanovenia takejto dohody sa uplatňujú v kontexte operácie krízového riadenia EÚ.
   ODDIEL II
   USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH CIVILNÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA
   Článok 5
   Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ
   1.   Nórske kráľovstvo zabezpečí, aby jeho personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ vykonával svoju misiu v súlade s:

               —

               jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,

               —

               operačným plánom,

               —

               vykonávacími opatreniami.

         2.   Nórske kráľovstvo včas oznámi veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a generálnemu sekretariátu Rady Európskej únie každú zmenu týkajúcu sa jeho príspevku na operáciu civilného krízového riadenia EÚ.
   3.   Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ sa podrobí lekárskej prehliadke, očkovaniu a má od príslušného orgánu Nórskeho kráľovstva lekárske potvrdenie, že je schopný vykonávať svoje povinnosti. Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ predloží kópiu tohto potvrdenia.
   Článok 6
   Velenie
   1.   Personál vyslaný Nórskym kráľovstvom vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Celý personál zostáva v plnom rozsahu pod velením jeho vnútroštátnych orgánov.
   3.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívnu kontrolu veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ, ktorý vykonáva toto velenie prostredníctvom hierarchickej štruktúry velenia a kontroly.
   4.   Veliteľ misie velí operácii civilného krízového riadenia EÚ a zabezpečuje jej každodenné riadenie.
   5.   Nórske kráľovstvo má rovnaké práva a povinnosti ohľadne každodenného riadenia operácie ako členské štáty Európskej únie, ktoré sa zúčastňujú operácie, v súlade s právnymi nástrojmi uvedenými v článku 2 ods. 1 tejto dohody.
   6.   Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ zodpovedá za disciplinárnu kontrolu nad personálom operácie civilného krízového riadenia EÚ. V prípade nutnosti začne dotknutý vnútroštátny orgán disciplinárne konanie.
   7.   Nórske kráľovstvo ustanoví kontaktnú osobu národného kontingentu (NPC), aby zastupovala jej národný kontingent v rámci operácie. NPC sa zodpovedá veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ vo vnútroštátnych záležitostiach a je zodpovedná za každodennú disciplínu kontingentu.
   8.   Európska únia prijme rozhodnutie ukončiť operáciu po porade s Nórskym kráľovstvom pod podmienkou, že Nórske kráľovstvo stále prispieva na operáciu civilného krízového riadenia EÚ v deň ukončenia operácie.
   Článok 7
   Finančné aspekty
   1.   Nórske kráľovstvo znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii okrem nákladov, ktoré podliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v prevádzkovom rozpočte operácie. Tento postup sa nedotýka článku 8.
   2.   V prípade úmrtia, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Nórske kráľovstvo po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení misie, pokiaľ takáto existuje, ako je uvedené v článku 3 ods. 1 tejto dohody.
   Článok 8
   Príspevok do prevádzkového rozpočtu
   1.   Nórske kráľovstvo prispieva na financovanie prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Finančný príspevok Nórskeho kráľovstva do prevádzkového rozpočtu sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:

               a)

               podiel referenčnej čiastky, ktorý je úmerný pomeru jeho HND k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich do prevádzkového rozpočtu operácie,
               alebo

               b)

               podiel referenčnej čiastky na prevádzkovom rozpočte, ktorý je úmerný pomeru počtu jeho personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

         3.   Bez ohľadu na odseky 1 a 2 Nórske kráľovstvo neprispieva na financovanie diét vyplácaných personálu členských štátov Európskej únie.
   4.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na určitú operáciu civilného krízového riadenia EÚ, keď:

               a)

               Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa operácie poskytuje značný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný,
               alebo

               b)

               tretí štát zúčastňujúci sa operácie má taký HND na osobu, ktorý nepresahuje HND žiadneho iného členského štátu Európskej únie.

         5.   Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a príslušné administratívne služby Nórskeho kráľovstva podpíšu dojednanie o praktických spôsoboch platby príspevkov Nórskeho kráľovstva do prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ. Toto dojednanie bude zahŕňať, medziiným, ustanovenia o:

               a)

               príslušnej čiastke;

               b)

               spôsobe platby finančného príspevku;

               c)

               postupe pri audite.

         ODDIEL III
   USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH VOJENSKÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA
   Článok 9
   Účasť na operácii vojenského krízového riadenia EÚ
   1.   Nórske kráľovstvo zabezpečí, aby jeho ozbrojené sily a personál, ktorí sa zúčastňujú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, vykonávali svoju misiu v súlade s:

               —

               jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,

               —

               operačným plánom,

               —

               vykonávacími opatreniami.

         2.   Personál vyslaný Nórskym kráľovstvom vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie vojenského krízového riadenia EÚ.
   3.   Nórske kráľovstvo včas oboznámi veliteľa operácie EÚ s každou zmenou týkajúcou sa svojej účasti na operácii.
   Článok 10
   Velenie
   1.   Všetci príslušníci ozbrojených síl a personál, ktorí sa zúčastňujú operácie vojenského krízového riadenia EÚ, zostávajú v plnom rozsahu pod velením ich vnútroštátnych orgánov.
   2.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívne a taktické velenie a/alebo kontrolu svojich ozbrojených síl a personálu veliteľovi operácie EÚ. Veliteľ operácie EÚ má právo delegovať svoje právomoci.
   3.   Nórske kráľovstvo má rovnaké práva a povinnosti ohľadne každodenného riadenia operácie ako zúčastnené členské štáty Európskej únie.
   4.   Veliteľ operácie EÚ môže, po porade s Nórskym kráľovstvom, kedykoľvek požiadať Nórske kráľovstvo, aby zrušilo svoj príspevok.
   5.   Nórske kráľovstvo vymenuje vysokého vojenského zástupcu (SMR), ktorý má za úlohu zastupovať jeho národný kontingent na operácii vojenského krízového riadenia EÚ. SMR sa radí vo všetkých záležitostiach týkajúcich sa operácie s veliteľom ozbrojených síl EÚ a je zodpovedný za každodennú disciplínu kontingentu.
   Článok 11
   Finančné aspekty
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 12, Nórske kráľovstvo znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii, pokiaľ tieto náklady nepodliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v právnych nástrojoch uvedených v článku 2 ods. 1 tejto dohody, ako aj v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (2).
   2.   V prípade úmrtia, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Nórske kráľovstvo po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení ozbrojených síl, pokiaľ takáto existuje, ako je uvedené v článku 3 ods. 1 dohody.
   Článok 12
   Príspevok na spoločné náklady
   1.   Nórske kráľovstvo prispieva na financovanie spoločných nákladov operácie vojenského krízového riadenia EÚ.
   2.   Finančný príspevok Nórskeho kráľovstva na spoločné náklady sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:

               a)

               podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru jeho HND k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich na spoločné náklady operácie,
               alebo

               b)

               podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru počtu jeho personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

         Pri výpočte čiastky uvedenej v odseku 2 písm. b), ak Nórske kráľovstvo vysiela personál iba na veliteľstvo operácie alebo ozbrojených síl, použije sa pomer jeho personálu k celkovému počtu personálu príslušného veliteľstva. V ostatných prípadoch ide o pomer celého personálu vyslaného Nórskym kráľovstvom k celkovému počtu personálu operácie.
   3.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na spoločné náklady určitej operácie vojenského krízového riadenia EÚ, keď:

               a)

               Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa operácie, podstatne prispeje prostriedkami a/alebo schopnosťami, ktoré sú pre túto operáciu podstatné,
               alebo

               b)

               tretí štát zúčastňujúci sa operácie má taký HND na osobu, ktorý nepresahuje HND žiadneho iného členského štátu Európskej únie.

         4.   Uzavrie sa dojednanie medzi správcom ustanoveným v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami, a príslušnými správnymi orgánmi Nórskeho kráľovstva. Toto dojednanie bude zahŕňať, medziiným, ustanovenia o:

               a)

               príslušnej čiastke;

               b)

               spôsobe platby finančného príspevku;

               c)

               postupe pri audite.

         ODDIEL IV
   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
   Článok 13
   Dojednania na vykonanie dohody
   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 8 ods. 5 a článku 12 ods. 4, generálny tajomník Rady Európskej únie, vysoký splnomocnenec pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a príslušné orgány Nórskeho kráľovstva uzavrú všetky potrebné technické a správne dojednania súvisiace s vykonávaním tejto dohody.
   Článok 14
   Neplnenie si povinností
   Ak si jedna zo strán neplní svoje povinnosti ustanovené v predchádzajúcich článkoch, druhá strana má právo túto dohodu ukončiť s jednomesačnou výpovednou lehotou.
   Článok 15
   Riešenie sporov
   Spory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa medzi stranami riešia diplomatickou cestou.
   Článok 16
   Nadobudnutie platnosti
   1.   Táto dohoda nadobúda platnosť v prvý deň prvého mesiaca po tom, ako sa strany vzájomne oboznámili o ukončení vnútorných postupov potrebných na tento účel.
   2.   Táto dohoda sa predbežne uplatňuje od dátumu podpisu.
   3.   Táto dohoda podlieha preskúmaniu najneskôr do 1. júna 2008 a následne aspoň každé tri roky.
   4.   Táto dohoda môže byť zmenená a doplnená na základe vzájomnej písomnej dohody medzi stranami.
   5.   Táto dohoda môže byť vypovedaná takým spôsobom, že jedna strana odovzdá písomné oznámenie o vypovedaní druhej strane. Takéto vypovedanie nadobudne účinnosť šesť mesiacov po prijatí oznámenia druhou stranou.

      V Bruseli 3. decembra 2004, vypracované v anglickom jazyku v štyroch kópiách.

            Za Európsku úniu

            Za Nórske kráľovstvo

      (1)  Ú. v. ES L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 68.
   PRÍLOHA
   ZNENIE VYHLÁSENÍ
   VYHLÁSENIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EÚ
   Členské štáty EÚ uplatňujúce jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Nórske kráľovstvo, sa budú usilovať do tej miery, do akej to ich vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči Nórskemu kráľovstvu v prípade úrazu alebo úmrtia personálu, alebo škody na majetku, alebo straty na majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

               —

               zapríčinil personál Nórskeho kráľovstva pri výkone svojich povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci,
               alebo

               —

               vznikli používaním majetku vo vlastníctve Nórskeho kráľovstva za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ z Nórskeho kráľovstva, ktorý tento majetok používal.

         VYHLÁSENIE NÓRSKEHO KRÁĽOVSTVA
   Nórske kráľovstvo uplatňujúce jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ sa bude usilovať do tej miery, do akej to jeho vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči každému štátu zúčastňujúcemu sa operácie krízového riadenia EÚ v prípade úrazu alebo úmrtia personálu, alebo škody na majetku, alebo straty majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

               —

               zapríčinil personál pri výkone svojich povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci,
               alebo

               —

               vznikli používaním majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa operácie krízového riadenia EÚ za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používal.

         DOHODA
   medzi Európskou úniou a Rumunskom, ktorou sa zakladá rámec pre účasť Rumunska na operáciách krízového riadenia Európskej únie
   EURÓPSKA ÚNIA
   na jednej strane a
   RUMUNSKO
   na strane druhej,
   ďalej len „strany“,
   keďže:

               (1)

               Európska únia (EÚ) sa môže rozhodnúť uskutočniť činnosť v oblasti krízového riadenia.

               (2)

               Európska únia rozhodne, či budú k účasti na operácii krízového riadenia EÚ prizvané tretie štáty. Rumunsko môže prijať pozvanie Európskej únie a ponúknuť svoj príspevok. V takom prípade Európska únia rozhodne o prijatí navrhovaného príspevku Rumunska.

               (3)

               Ak Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, môže Rumunsko zásadne vyjadriť svoj úmysel zúčastniť sa operácie.

               (4)

               Európska rada v Bruseli 24. a 25. októbra 2002 odsúhlasila spôsoby vykonávania ustanovení, ktoré Európska rada schválila v Nice 7. – 9. decembra 2000 o účasti európskych členov NATO, ktorí nie sú členmi EÚ, v krízovom riadení pod vedením EÚ.

               (5)

               Podmienky týkajúce sa účasti Rumunska na operáciách krízového riadenia EÚ by mali byť ustanovené v dohode, ktorá zakladá rámec pre takúto prípadnú budúcu účasť, a nemali by sa vymedzovať jednotlivo pre každú dotknutú operáciu.

               (6)

               Táto dohoda by sa nemala dotýkať autonómie rozhodovania Európskej únie a ani skutočnosti, že sa Rumunsko rozhodne od prípadu k prípadu zúčastniť na operácii krízového riadenia EÚ.

               (7)

               Takáto dohoda by sa mala týkať výhradne budúcich operácií krízového riadenia EÚ a nemala by sa dotýkať prípadných existujúcich dohôd, ktoré upravujú účasť Rumunska v už prebiehajúcej operácii krízového riadenia EÚ,

         SA DOHODLI TAKTO:
   ODDIEL I
   VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
   Článok 1
   Rozhodnutia týkajúce sa účasti
   1.   Po rozhodnutí Európskej únie prizvať Rumunsko k účasti na operácii krízového riadenia EÚ, a keď sa Rumunsko rozhodne zúčastniť, Rumunsko poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku Európskej únii.
   2.   Keď Európska únia rozhodne, že uskutoční operáciu vojenského krízového riadenia s využitím prostriedkov a kapacít NATO, Rumunsko bude informovať Európsku úniu o každom svojom prípadnom úmysle zúčastniť sa operácie a následne poskytne informácie o svojom navrhovanom príspevku.
   3.   Hodnotenie príspevku Rumunska Európskou úniou sa uskutoční po porade s Rumunskom.
   4.   Európska únia čo najskôr informuje Rumunsko o prvom odhade výšky možného príspevku na spoločné náklady operácie s cieľom pomôcť Rumunsku pri formulovaní svojej ponuky.
   5.   Európska únia oznámi listom Rumunsku výsledok hodnotenia s cieľom zaistiť účasť Rumunska v súlade s ustanoveniami tejto dohody.
   Článok 2
   Rámec
   1.   Rumunsko sa pripája k jednotnej akcii, ktorou Rada Európskej únie rozhodne, že EÚ bude viesť operáciu krízového riadenia, a ku každej jednotnej akcii alebo rozhodnutiu, ktorým Rada Európskej únie rozhodne o rozšírení operácie krízového riadenia EÚ v súlade s ustanoveniami tejto dohody a akýchkoľvek požadovaných vykonávacích dojednaní.
   2.   Príspevok Rumunska na operáciu krízového riadenia EÚ sa nedotýka autonómie rozhodovania Európskej únie.
   Článok 3
   Postavenie personálu a ozbrojených síl
   1.   Postavenie personálu vyslaného Rumunskom v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ a/alebo ozbrojených síl Rumunska, ktoré sa podieľajú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, sa spravuje dohodou o postavení ozbrojených síl/misie, pokiaľ takáto existuje, uzatvorenej medzi Európskou úniou a štátom/štátmi, v ktorom/ktorých sa táto operácia vedie.
   2.   Postavenie personálu vyslaného na veliteľstvo alebo do veliteľských štruktúr umiestnených mimo územia štátu/štátov, na území ktorého/ktorých prebieha operácia krízového riadenia EÚ, sa spravuje dojednaniami medzi veliteľstvom a príslušnými veliteľskými štruktúrami a Rumunskom.
   3.   Bez toho, aby bola dotknutá dohoda o postavení ozbrojených síl/misie uvedená v odseku 1, Rumunsko uplatňuje právomoc nad svojím personálom, ktorý sa zúčastňuje operácie krízového riadenia EÚ.
   4.   Rumunsko je zodpovedné za prejednanie každého nároku súvisiaceho s účasťou na operácii krízového riadenia EÚ, ktorý uplatní jeho personál alebo ktorý sa ich týka. Rumunsko je zodpovedné za začatie konania, najmä súdneho alebo disciplinárneho, voči ktorémukoľvek zo svojho personálu v súlade so svojimi zákonmi a inými právnymi predpismi.
   5.   Rumunsko sa zaväzuje vypracovať vyhlásenie ohľadne vzdania sa nárokov voči každému štátu, ktorý sa zúčastňuje na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, ktorej sa zúčastňuje Rumunsko, a zaväzuje sa tak urobiť pri podpisovaní tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.
   6.   Členské štáty Európskej únie sa zaväzujú vypracovať vyhlásenie ohľadne vzdania sa nárokov v súvislosti s akoukoľvek budúcou účasťou Rumunska na operácii krízového riadenia EÚ a zaväzujú sa tak urobiť po podpise tejto dohody. Vzor vyhlásenia je pripojený k tejto dohode.
   Článok 4
   Utajované skutočnosti
   1.   Rumunsko prijme primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby utajované skutočnosti EÚ boli chránené v súlade s bezpečnostnými predpismi Rady Európskej únie, obsiahnutými v rozhodnutí Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 (1), a v súlade s ďalšími usmerneniami vydanými príslušnými orgánmi, vrátane veliteľa operácie EÚ ohľadne operácie vojenského krízového riadenia EÚ, alebo veliteľom misie EÚ ohľadne operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Ak EÚ a Rumunsko uzavreli dohodu o bezpečnostných postupoch na výmenu utajovaných skutočností, ustanovenia takejto dohody sa uplatňujú v kontexte operácie krízového riadenia EÚ.
   ODDIEL II
   USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH CIVILNÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA
   Článok 5
   Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ
   1.   Rumunsko zabezpečí, aby jeho personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ vykonával svoju misiu v súlade s:

               —

               jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,

               —

               operačným plánom,

               —

               vykonávacími opatreniami.

         2.   Rumunsko včas oznámi veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a generálnemu sekretariátu Rady Európskej únie každú zmenu týkajúcu sa jeho príspevku na operáciu civilného krízového riadenia EÚ.
   3.   Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ sa podrobí lekárskej prehliadke, očkovaniu a má od príslušného orgánu Rumunska lekárske potvrdenie, že je schopný vykonávať svoje povinnosti. Personál vyslaný v rámci operácie civilného krízového riadenia EÚ predloží kópiu tohto potvrdenia.
   Článok 6
   Velenie
   1.   Personál vyslaný Rumunskom vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Celý personál zostáva v plnom rozsahu pod velením jeho vnútroštátnych orgánov.
   3.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívnu kontrolu veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ, ktorý vykonáva toto velenie prostredníctvom hierarchickej štruktúry velenia a kontroly.
   4.   Veliteľ misie velí operácii civilného krízového riadenia EÚ a zabezpečuje jej každodenné riadenie.
   5.   Rumunsko má rovnaké práva a povinnosti ohľadne každodenného riadenia operácie ako členské štáty Európskej únie, ktoré sa zúčastňujú operácie, v súlade s právnymi nástrojmi uvedenými v článku 2 ods. 1 tejto dohody.
   6.   Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ zodpovedá za disciplinárnu kontrolu nad personálom operácie civilného krízového riadenia EÚ. V prípade nutnosti začne dotknutý vnútroštátny orgán disciplinárne konanie.
   7.   Rumunsko ustanoví kontaktnú osobu národného kontingentu (NPC), aby zastupovala jeho národný kontingent v rámci operácie. NPC sa zodpovedá veliteľovi misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ vo vnútroštátnych záležitostiach a je zodpovedná za každodennú disciplínu kontingentu.
   8.   Európska únia prijme rozhodnutie ukončiť operáciu po porade s Rumunskom pod podmienkou, že Rumunsko stále prispieva na operáciu civilného krízového riadenia EÚ v deň ukončenia operácie.
   Článok 7
   Finančné aspekty
   1.   Rumunsko znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii okrem nákladov, ktoré podliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v prevádzkovom rozpočte operácie. Tento postup sa nedotýka článku 8.
   2.   V prípade úmrtia, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Rumunsko po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení misie, pokiaľ takáto existuje, ako je uvedené v článku 3 ods. 1 tejto dohody.
   Článok 8
   Príspevok do prevádzkového rozpočtu
   1.   Rumunsko prispieva na financovanie prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ.
   2.   Finančný príspevok Rumunska do prevádzkového rozpočtu sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:

               a)

               podiel referenčnej čiastky, ktorý je úmerný pomeru jeho HND k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich do prevádzkového rozpočtu operácie,
               alebo

               b)

               podiel referenčnej čiastky na prevádzkovom rozpočte, ktorý je úmerný pomeru počtu jeho personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

         3.   Bez ohľadu na odseky 1 a 2 Rumunsko neprispieva na financovanie diét vyplácaných personálu členských štátov Európskej únie.
   4.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na určitú operáciu civilného krízového riadenia EÚ, keď:

               a)

               Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa operácie poskytuje značný príspevok, ktorý je pre túto operáciu podstatný,
               alebo

               b)

               tretí štát zúčastňujúci sa operácie má taký HND na osobu, ktorý nepresahuje HND žiadneho iného členského štátu Európskej únie.

         5.   Veliteľ misie pre operáciu civilného krízového riadenia EÚ a príslušné administratívne služby Rumunska podpíšu dojednanie o praktických spôsoboch platby príspevkov Rumunska do prevádzkového rozpočtu operácie civilného krízového riadenia EÚ. Toto dojednanie bude zahŕňať, medziiným, ustanovenia o:

               a)

               príslušnej čiastke;

               b)

               spôsobe platby finančného príspevku;

               c)

               postupe pri audite.

         ODDIEL III
   USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA ÚČASTI NA OPERÁCIÁCH VOJENSKÉHO KRÍZOVÉHO RIADENIA
   Článok 9
   Účasť na operácii vojenského krízového riadenia EÚ
   1.   Rumunsko zabezpečí, aby jeho ozbrojené sily a personál, ktorí sa zúčastňujú na operácii vojenského krízového riadenia EÚ, vykonávali svoju misiu v súlade s:

               —

               jednotnou akciou a následnými zmenami a doplneniami, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 tejto dohody,

               —

               operačným plánom,

               —

               vykonávacími opatreniami.

         2.   Personál vyslaný Rumunskom vykonáva svoje povinnosti a správa sa tak, že má na zreteli výhradne záujmy operácie vojenského krízového riadenia EÚ.
   3.   Rumunsko včas oboznámi veliteľa operácie EÚ s každou zmenou týkajúcou sa svojej účasti na operácii.
   Článok 10
   Velenie
   1.   Všetci príslušníci ozbrojených síl a personál, ktorí sa zúčastňujú operácie vojenského krízového riadenia EÚ, zostávajú v plnom rozsahu pod velením ich vnútroštátnych orgánov.
   2.   Vnútroštátne orgány odovzdajú operatívne a taktické velenie a/alebo kontrolu svojich ozbrojených síl a personálu veliteľovi operácie EÚ. Veliteľ operácie EÚ má právo delegovať svoje právomoci.
   3.   Rumunsko má rovnaké práva a povinnosti ohľadne každodenného riadenia operácie ako zúčastnené členské štáty Európskej únie.
   4.   Veliteľ operácie EÚ môže, po porade s Rumunskom, kedykoľvek požiadať Rumunsko, aby zrušilo svoj príspevok.
   5.   Rumunsko vymenuje vysokého vojenského zástupcu (SMR), ktorý má za úlohu zastupovať jeho národný kontingent na operácii vojenského krízového riadenia EÚ. SMR sa radí vo všetkých záležitostiach týkajúcich sa operácie s veliteľom ozbrojených síl EÚ a je zodpovedný za každodennú disciplínu kontingentu.
   Článok 11
   Finančné aspekty
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 12, Rumunsko znáša všetky náklady spojené so svojou účasťou na operácii, pokiaľ tieto náklady nepodliehajú spoločnému financovaniu, ako je ustanovené v právnych nástrojoch uvedených v článku 2 ods. 1 tejto dohody, ako aj v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami (2).
   2.   V prípade úmrtia, úrazu, straty alebo škody spôsobenej fyzickej alebo právnickej osobe pochádzajúcej zo štátu/štátov, na území ktorého/ktorých sa operácia vedie, Rumunsko po určení svojej zodpovednosti zaplatí náhradu škody za podmienok ustanovených v dohode o postavení ozbrojených síl, pokiaľ takáto existuje, ako je uvedené v článku 3 ods. 1 dohody.
   Článok 12
   Príspevok na spoločné náklady
   1.   Rumunsko prispieva na financovanie spoločných nákladov operácie vojenského krízového riadenia EÚ.
   2.   Finančný príspevok Rumunska na spoločné náklady sa rovná nižšej z týchto dvoch čiastok:

               a)

               podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru jeho HND k celkovej sume HND všetkých štátov prispievajúcich na spoločné náklady operácie,
               alebo

               b)

               podiel referenčnej čiastky na spoločných nákladoch, ktorý je úmerný pomeru počtu jeho personálu zúčastňujúceho sa na operácii k celkovému počtu personálu všetkých štátov zúčastňujúcich sa na operácii.

         Pri výpočte čiastky uvedenej v odseku 2 písm. b), ak Rumunsko vysiela personál iba na veliteľstvo operácie alebo ozbrojených síl, použije sa pomer jeho personálu k celkovému počtu personálu príslušného veliteľstva. V ostatných prípadoch ide o pomer celého personálu vyslaného Rumunskom k celkovému počtu personálu operácie.
   3.   Bez ohľadu na odsek 1 Európska únia oslobodí v zásade tretie štáty od finančných príspevkov na spoločné náklady určitej operácie vojenského krízového riadenia EÚ, keď:

               a)

               Európska únia rozhodne, že tretí štát zúčastňujúci sa operácie, podstatne prispeje prostriedkami a/alebo schopnosťami, ktoré sú pre túto operáciu podstatné,
               alebo

               b)

               tretí štát zúčastňujúci sa operácie má taký HND na osobu, ktorý nepresahuje HND žiadneho iného členského štátu Európskej únie.

         4.   Uzavrie sa dojednanie medzi správcom ustanoveným v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP z 23. februára 2004, ktorým sa ustanovuje mechanizmus správy financovania spoločných nákladov na operácie Európskej únie s vojenskými alebo obrannými dôsledkami, a príslušnými správnymi orgánmi Rumunska. Toto dojednanie bude zahŕňať, medziiným, ustanovenia o:

               a)

               príslušnej čiastke;

               b)

               spôsobe platby finančného príspevku;

               c)

               postupe pri audite.

         ODDIEL IV
   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
   Článok 13
   Dojednania na vykonanie dohody
   Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 8 ods. 5 a článku 12 ods. 4, generálny tajomník Rady Európskej únie, vysoký splnomocnenec pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku a príslušné orgány Rumunska uzavrú všetky potrebné technické a správne dojednania súvisiace s vykonávaním tejto dohody.
   Článok 14
   Neplnenie si povinností
   Ak si jedna zo strán neplní svoje povinnosti ustanovené v predchádzajúcich článkoch, druhá strana má právo túto dohodu ukončiť s jednomesačnou výpovednou lehotou.
   Článok 15
   Riešenie sporov
   Spory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa medzi stranami riešia diplomatickou cestou.
   Článok 16
   Nadobudnutie platnosti
   1.   Táto dohoda nadobúda platnosť v prvý deň prvého mesiaca po tom, ako sa strany vzájomne oboznámili o ukončení vnútorných postupov potrebných na tento účel.
   2.   Táto dohoda podlieha preskúmaniu najneskôr do 1. júna 2008 a následne aspoň každé tri roky.
   3.   Táto dohoda môže byť vypovedaná takým spôsobom, že jedna strana odovzdá písomné oznámenie o vypovedaní druhej strane. Takéto vypovedanie nadobudne účinnosť šesť mesiacov po prijatí oznámenia druhou stranou.

      V Bruseli 22. novembra 2004, vypracované v anglickom jazyku v štyroch kópiách.

            Za Európsku úniu

            Za Rumunsko

      (1)  Ú. v. ES L 101, 11.4.2001, s. 1.

      (2)  Ú. v. EÚ L 63, 28.2.2004, s. 68.
   PRÍLOHA
   ZNENIE VYHLÁSENÍ
   VYHLÁSENIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EÚ
   Členské štáty EÚ uplatňujúce jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ, na ktorej sa zúčastňuje Rumunsko, sa budú usilovať do tej miery, do akej to ich vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči Rumunsku v prípade úrazu alebo úmrtia personálu, alebo škody na majetku, alebo straty na majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

               —

               zapríčinil personál Rumunska pri výkone svojich povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci,
               alebo

               —

               vznikli používaním majetku vo vlastníctve Rumunska za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ z Rumunska, ktorý tento majetok používal.

         VYHLÁSENIE RUMUNSKA
   Rumunsko uplatňujúce jednotnú akciu EÚ o operácii krízového riadenia EÚ sa bude usilovať do tej miery, do akej to jeho vnútroštátny právny systém dovoľuje, vzdať sa podľa možnosti nárokov voči každému štátu zúčastňujúcemu sa operácie krízového riadenia EÚ v prípade úrazu alebo úmrtia personálu, alebo škody na majetku, alebo straty majetku vo svojom vlastníctve, ktorý sa používa pri operácii krízového riadenia EÚ, ak takýto úraz, úmrtie, škodu alebo stratu:

               —

               zapríčinil personál pri výkone svojich povinností súvisiacich s operáciou krízového riadenia EÚ, okrem prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci,
               alebo

               —

               vznikli používaním majetku vo vlastníctve štátov zúčastňujúcich sa operácie krízového riadenia EÚ za podmienky, že majetok bol používaný v súvislosti s operáciou, s výnimkou prípadov hrubej nedbanlivosti alebo úmyselného zneužitia úradnej moci personálom operácie krízového riadenia EÚ, ktorý tento majetok používal.


title: 2012/107/EÚ: Rozhodnutie Rady zo 14. decembra 2011 o podpise v mene Únie a predbežnom vykonávaní Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a vládou Ruskej federácie o zachovaní záväzkov týkajúcich sa obchodu so službami uvedených v súčasnej dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Ruskom

text:
                  29.2.2012

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 57/43

         ROZHODNUTIE RADY
         zo 14. decembra 2011
         o podpise v mene Únie a predbežnom vykonávaní Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a vládou Ruskej federácie o zachovaní záväzkov týkajúcich sa obchodu so službami uvedených v súčasnej dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Ruskom
         (2012/107/EÚ)
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91, článok 100 ods. 2 a článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 5,
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         keďže:

                     (1)

                     Vzhľadom na hospodársky význam prístupu európskych poskytovateľov služieb na trh Ruskej federácie pre Úniu Komisia dojednala s Ruskou federáciou rozsiahle záväzky Ruskej federácie týkajúce sa obchodu so službami.

                     (2)

                     Tieto záväzky, ktoré budú uvedené v Protokole o pristúpení Ruskej federácii k Svetovej obchodnej organizácii (WTO), nezabezpečujú rovnakú úroveň prístupu na trh, ako je vymedzené v súčasných záväzkoch Ruskej federácie voči Únii podľa Dohody o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Ruskou federáciou na strane druhej z 24. júna 1994 (ďalej len „DPS“).

                     (3)

                     S cieľom zachovať záväzky podľa DPS, je potrebné, aby sa stanovili vo forme záväznej dohody medzi vládou Ruskej federácie a Európskou úniou.

                     (4)

                     Komisia v kontexte rokovaní o pristúpení Ruskej federácie k WTO dojednala v mene Európskej únie dohodu vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a vládou Ruskej federácie o zachovaní záväzkov týkajúcich sa obchodu so službami uvedených v súčasnej dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Ruskom (ďalej len „dohoda“).

                     (5)

                     Dohoda by sa mala podpísať.

                     (6)

                     Vzhľadom na potrebu zabezpečiť, aby sa záväzky Ruskej federácie podľa DPS naďalej uplatňovali odo dňa pristúpenia Ruskej federácie k WTO, dohoda by sa mala vykonávať predbežne od uvedeného dátumu do skončenia postupov na jej uzavretie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Týmto sa v mene Únie schvaľuje podpis dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a vládou Ruskej federácie o zachovaní záväzkov týkajúcich sa obchodu so službami uvedenými v súčasnej dohode o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Ruskom s výhradou uzavretia uvedenej dohody.
            Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

            Článok 2
            Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Únie.

            Článok 3
            Dohoda sa v súlade s jej ustanoveniami vykonáva predbežne odo dňa pristúpenia Ruskej federácie k WTO do skončenia postupov na uzavretie dohody (1).

            Článok 4
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

            V Ženeve 14. decembra 2011

                  Za Radu

                  predseda

               M. NOGAJ

            (1)  Dátum, od ktorého sa dohoda bude vykonávať predbežne, uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/769 z 25. apríla 2017 o ratifikácii zo strany členských štátov Protokolu z roku 2010 k Medzinárodnému dohovoru o zodpovednosti a náhrade škody pri preprave nebezpečných a škodlivých látok na mori a o ich pristúpení k nemu v záujme Európskej únie s výnimkou aspektov týkajúcich sa justičnej spolupráce v občianskych veciach

text:
               4.5.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 115/15

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2017/769
   z 25. apríla 2017
   o ratifikácii zo strany členských štátov Protokolu z roku 2010 k Medzinárodnému dohovoru o zodpovednosti a náhrade škody pri preprave nebezpečných a škodlivých látok na mori a o ich pristúpení k nemu v záujme Európskej únie s výnimkou aspektov týkajúcich sa justičnej spolupráce v občianskych veciach
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a) bodom v),
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Medzinárodný dohovor o zodpovednosti a náhrade škody pri preprave nebezpečných a škodlivých látok na mori z roku 1996 (ďalej len „Dohovor HNS z roku 1996“) bol zameraný na zabezpečenie primeranej, včasnej a účinnej náhrady za škodu osobám, ktoré boli poškodené uvoľnením nebezpečných a škodlivých látok pri preprave po mori. Dohovor HNS z roku 1996 vyplnil významnú medzeru v medzinárodnej úprave zodpovednosti v kontexte námornej dopravy.

               (2)

               V roku 2002 Rada prijala rozhodnutie 2002/971/ES (2). Členské štáty mali v súlade s uvedeným rozhodnutím prijať potrebné kroky s cieľom ratifikovať Dohovor HNS z roku 1996 alebo k nemu pristúpiť v primeranom čase a v rámci možnosti do 30. júna 2006. Uvedený dohovor následne ratifikovali štyri členské štáty. Dohovor HNS z roku 1996 nenadobudol platnosť.

               (3)

               Dohovor HNS z roku 1996 bol zmenený protokolom z roku 2010 k Dohovoru HNS z roku 1996 (ďalej len „protokol z roku 2010“). Podľa článku 2 a článku 18 ods. 1 protokolu z roku 2010 zmluvné strany protokolu z roku 2010 chápu, vykladajú a uplatňujú protokol z roku 2010 a Dohovor HNS z roku 1996 spolu ako jeden dokument.

               (4)

               Konsolidované znenie dohovoru HNS z roku 1996 a protokolu z roku 2010 (ďalej len „Dohovor HNS z roku 2010“) vypracoval sekretariát Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) a schválil právny výbor IMO na svojom 98. zasadnutí. Dohovor HNS z roku 2010 nie je otvorený na podpis alebo ratifikáciu. Dohovor HNS z roku 2010 nadobudne platnosť po tom, čo protokol z roku 2010 nadobudne platnosť v členských štátoch.

               (5)

               V súlade s článkom 20 ods. 8 protokolu z roku 2010 sa vyjadrením súhlasu štátu s tým, že bude viazaný protokolom z roku 2010, ruší každé predchádzajúce vyjadrenie súhlasu s tým, že bude tento štát viazaný Dohovorom HNS z roku 1996. V dôsledku toho štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Dohovoru HNS z roku 1996, nimi prestanú byť v okamihu, keď vyjadria súhlas s tým, že budú viazané protokolom z roku 2010 v súlade s článkom 20 protokolu, a najmä s odsekmi 2, 3 a 4 uvedeného článku.

               (6)

               Cieľom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES (3) je prevencia a odstraňovanie environmentálnych škôd spôsobených početnými pracovnými činnosťami vrátane prepravy nebezpečného tovaru po mori. Nevzťahuje sa však na prípady ujmy na zdraví, škody na súkromnom majetku ani na žiadne hospodárske straty a nemá vplyv na žiadne práva týkajúce sa náhrady takýchto typov škôd. Predmet úpravy uvedenej smernice a predmet úpravy Dohovoru HNS z roku 2010 sa preto čiastočne prekrývajú, ale nie vo veľkom rozsahu. Členské štáty si ponechávajú právomoc pokiaľ ide o aspekty Dohovoru HNS z roku 2010, ktoré nemajú vplyv na spoločné pravidlá.

               (7)

               Dohovor HNS z roku 2010 má rovnako ako jeho predchodca osobitný význam z hľadiska záujmov Únie a jej členských štátov, pretože sa v ňom ustanovuje lepšia ochrana poškodených v súvislosti s prepravou nebezpečných a škodlivých látok po mori, a to aj v kontexte environmentálnej škody, v súlade s Dohovorom Organizácie Spojených národov o morskom práve z roku 1982.

               (8)

               Na to, aby sa štáty mohli stať zmluvnými stranami protokolu z roku 2010, a tým aj Dohovoru HNS z roku 2010, musia predložiť generálnemu tajomníkovi IMO, spolu so svojím súhlasom, príslušné údaje o celkových množstvách nákladu, ktorý podlieha príspevku podľa Dohovoru HNS z roku 2010 (ďalej len „náklad nebezpečných a škodlivých látok, ktorý podlieha príspevku“), za predchádzajúci kalendárny rok v súlade s článkom 20 ods. 4 uvedeného dohovoru. Na tento účel sú štáty povinné zriadiť systém hlásenia nákladu nebezpečných a škodlivých látok, ktorý podlieha príspevku, pred vyjadrením súhlasu s tým, že budú viazané protokolom z roku 2010.

               (9)

               Právny výbor IMO schválil na svojom 100. zasadnutí v roku 2013 usmernenia pre hlásenie nákladu nebezpečných a škodlivých látok, ktorý podlieha príspevku, pričom tieto usmernenia boli vypracované s cieľom uľahčiť ratifikujúcim štátom prijatie právnych predpisov o hlásení pred nadobudnutím platnosti protokolu z roku 2010 a prispieť k celosvetovému, jednotnému a účinnému vykonávaniu príslušných požiadaviek dohovoru HNS z roku 2010.

               (10)

               S cieľom zabezpečiť právnu istotu pre všetky zainteresované subjekty by mali členské štáty vhodným spôsobom informovať ostatné členské štáty, Radu a Komisiu o svojich systémoch hlásenia nákladu nebezpečných a škodlivých látok, ktorý podlieha príspevku. Tieto informácie by sa mohli sprístupňovať neformálnym spôsobom prostredníctvom existujúcich kanálov, ako sú prípravné orgány Rady.

               (11)

               Výmena najlepších postupov medzi členskými štátmi o zriadení systému hlásenia nákladu nebezpečných a škodlivých látok, ktorý podlieha príspevku, by mohla pomôcť členským štátom v úsilí o vypracovanie takéhoto systému hlásenia.

               (12)

               Tak ako v prípade Dohovoru HNS z roku 1996 vzhľadom na neexistenciu doložky o organizácii regionálnej ekonomickej integrácie (REIO), môžu byť zmluvnou stranou protokolu z roku 2010 len zvrchované štáty. Únia preto nemôže ratifikovať protokol z roku 2010, a teda ani Dohovor HNS z roku 2010, ani k nim pristúpiť.

               (13)

               Ratifikáciou protokolu z roku 2010 všetkými členskými štátmi v určitej lehote by sa mali zabezpečiť rovnaké podmienky v rámci Únie pre všetky subjekty, ktorých sa týka uplatňovanie Dohovoru HNS z roku 2010.

               (14)

               Vzhľadom na medzinárodnú povahu režimu týkajúceho sa nebezpečných a škodlivých látok by sa malo vynaložiť úsilie o dosiahnutie rovnakých podmienok na celosvetovej úrovni pre všetky subjekty, ktorých sa týka uplatňovanie Dohovoru HNS z roku 2010. Z tohto dôvodu je potrebné, aby sa protokol z roku 2010 uplatňoval na celom svete.

               (15)

               Členské štáty by sa preto mali poveriť ratifikovať protokol z roku 2010, prípadne k nemu pristúpiť, pokiaľ ide o časti, ktoré patria do výlučnej právomoci Únie, s výnimkou aspektov týkajúcich sa justičnej spolupráce v občianskych veciach. Ustanovenia Dohovoru HNS z roku 2010, ktoré patria do právomoci prenesenej na Úniu pokiaľ ide o justičnú spoluprácu v občianskych veciach, budú predmetom rozhodnutia prijatého súbežne s týmto rozhodnutím,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Členské štáty sa týmto poverujú ratifikovať protokol z roku 2010 alebo pristúpiť k nemu v záujme Únie, pokiaľ ide o časti, ktoré patria do výlučnej právomoci Únie, s výnimkou aspektov týkajúcich sa justičnej spolupráce v občianskych veciach, a za podmienok stanovených v tomto rozhodnutí.
   Článok 2
   1.   Členské štáty podniknú potrebné kroky, aby svoje ratifikačné listiny alebo listiny o pristúpení k protokolu z roku 2010 uložili v primeranom čase a v rámci možnosti do 6. mája 2021.
   2.   Členské štáty vhodným spôsobom informujú ostatné členské štáty, Radu a Komisiu, keď sa systém hlásenia nákladu nebezpečných a škodlivých látok, ktoré podliehajú príspevku, uvedie do prevádzky.
   3.   Členské štáty sa snažia o výmenu najlepších postupov, najmä pokiaľ ide o systém hlásenia nákladu nebezpečných a škodlivých látok, ktorý podlieha príspevku, podľa protokolu z roku 2010.
   Článok 3
   Pri ratifikácii protokolu z roku 2010 alebo pristúpení k nemu členské štáty písomne informujú generálneho tajomníka Medzinárodnej námornej organizácie o tom, že sa ratifikácia alebo pristúpenie uskutočnili v súlade s týmto rozhodnutím a s rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/770 (4).
   Článok 4
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Článok 5
   Toto rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.

      V Luxemburgu 25. apríla 2017

            Za Radu

            predseda

         I. BORG

      (1)  Súhlas z 5.apríla 2017 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

      (2)  Rozhodnutie Rady 2002/971/ES z 18. novembra 2002, ktorým sa členské štáty v záujme Spoločenstva splnomocňujú k ratifikácii alebo pristúpeniu k Medzinárodnému dohovoru o ručení a náhrade škody pri preprave nebezpečných a škodlivých látok na mori z roku 1996 (dohovor HNS) (Ú. v. ES L 337, 13.12.2002, s. 55).

      (3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56).

      (4)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/770 z 25. apríla 2017 o ratifikácii Protokolu z roku 2010 k Medzinárodnému dohovoru o zodpovednosti a náhrade škody pri preprave nebezpečných a škodlivých látok na mori zo strany členských štátov a o ich pristúpení k nemu v záujme Európskej únie, pokiaľ ide o aspekty týkajúce sa justičnej spolupráce v občianskych veciach (Pozri stranu 18 tohto úradného vestníka).


title: Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru (SZBP) 2016/1207 z 20. júla 2016 o vymenovaní vedúceho misie Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.), EULEX KOSOVO (EULEX KOSOVO/1/2016)

text:
                  23.7.2016

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 198/49

            ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU (SZBP) 2016/1207
      z 20. júla 2016
      o vymenovaní vedúceho misie Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (*), EULEX KOSOVO (EULEX KOSOVO/1/2016)
      POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,
      so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí odsek,
      so zreteľom na jednotnú akciu Rady 2008/124/SZBP zo 4. februára 2008 o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO (1), a najmä na jej článok 12 ods. 2,
      keďže:

                  (1)

                  Podľa článku 12 ods. 2 jednotnej akcie 2008/124/SZBP sa Politický a bezpečnostný výbor (ďalej len „PBV“) oprávňuje, aby v súlade s článkom 38 zmluvy prijímal príslušné rozhodnutia na účely vykonávania politickej kontroly a strategického usmerňovania misie Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX KOSOVO) vrátane rozhodnutia o vymenovaní vedúceho misie.

                  (2)

                  Rada prijala 14. júna 2016 rozhodnutie (SZBP) 2016/947 (2), ktorým sa mení jednotná akcia 2008/124/SZBP a predlžuje trvanie misie EULEX KOSOVO do 14. júna 2018.

                  (3)

                  Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku 11. júla 2016 navrhla za vedúcu misie EULEX KOSOVO na obdobie od 1. septembra 2016 do 14. júna 2017 vymenovať pani Alexandru PAPADOPOULOUOVÚ,

            PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
      Článok 1
      Pani Alexandra PAPADOPOULOU sa týmto vymenúva za vedúcu misie Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove, EULEX KOSOVO, na obdobie od 1. septembra 2016 do 14. júna 2017.
      Článok 2
      Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

         V Bruseli 20. júla 2016

               Za Politický a bezpečnostný výbor

               predseda

            W. STEVENS

         (*)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244/1999 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

         (1)  Ú. v. EÚ L 42, 16.2.2008, s. 92.

         (2)  Rozhodnutie Rady (SZBP) 2016/947 zo 14. júna 2016, ktorým sa mení jednotná akcia 2008/124/SZBP o misii Európskej únie na podporu právneho štátu v Kosove (EULEX KOSOVO) (Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2016, s. 26).