title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/767 z 12. mája 2015, ktorým sa mení príloha k menovej dohode medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom

text:
               13.5.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 120/58

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2015/767
   z 12. mája 2015,
   ktorým sa mení príloha k menovej dohode medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na menovú dohodu zo 17. decembra 2009 medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom (1), a najmä na jej článok 8 ods. 3,
   keďže:

               (1)

               V článku 8 ods. 1 menovej dohody medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom (ďalej len „menová dohoda“) sa od Vatikánskeho mestského štátu vyžaduje, aby vykonával právne akty a predpisy Únie týkajúce sa eurobankoviek a euromincí, predchádzania praniu špinavých peňazí, predchádzania podvodom a falšovaniu hotovostných a bezhotovostných platobných prostriedkov, medailí, žetónov a požiadaviek štatistického vykazovania. Uvedené akty a predpisy sa uvádzajú v prílohe k menovej dohode.

               (2)

               Komisia musí túto prílohu k menovej dohode meniť každý rok s cieľom zohľadniť nové relevantné právne akty a predpisy Únie a zmeny existujúcich právnych aktov a predpisov Únie.

               (3)

               Zmenou prílohy k menovej dohode by sa mali zohľadniť aj právne akty a pravidlá, ktoré boli zrušené.

               (4)

               Príloha k menovej dohode by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Príloha k menovej dohode medzi Európskou úniou a Vatikánskym mestským štátom sa nahrádza prílohou k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 12. mája 2015

            Za Komisiu

            predseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Ú. v. EÚ C 28, 4.2.2010, s. 13.

      PRÍLOHA

            „PRÍLOHA

                        Právne predpisy, ktoré sa majú vykonávať

                        Lehota na vykonanie

                        Predchádzanie praniu špinavých peňazí

                        1

                           Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15)
                        zmenená:

                        31. december 2010

                        2

                        smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/20/ES z 11. marca 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2005/60/ES o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, pokiaľ ide o vykonávacie právomoci prenesené na Komisiu (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2008, s. 46),
                        doplnená:

                        3

                        rámcovým rozhodnutím Rady 2001/500/SVV z 26. júna 2001 o praní špinavých peňazí, identifikácii, vyhľadávaní, zmrazení, zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti (Ú. v. ES L 182, 5.7.2001, s. 1),

                        4

                        nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1889/2005 z 26. októbra 2005 o kontrole peňažných prostriedkov v hotovosti, ktoré vstupujú do Spoločenstva alebo vystupujú zo Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 9),

                        5

                        smernicou Komisie 2006/70/ES z 1. augusta 2006, ktorou sa ustanovujú vykonávacie opatrenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu politicky exponovaná osoba, a technické kritériá postupov zjednodušenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi a výnimky na základe finančnej činnosti vykonávanej príležitostne alebo vo veľmi obmedzenom rozsahu (Ú. v. EÚ L 214, 4.8.2006, s. 29),

                        6

                        nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1781/2006 z 15. novembra 2006 o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (Ú. v. EÚ L 345, 8.12.2006, s. 1).

                        7

                           Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/42/EÚ z 3. apríla 2014 o zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2014, s. 39).

                        31. december 2016 (2)

                        Predchádzanie podvodom a falšovaniu

                        8

                           Rámcové rozhodnutie Rady 2001/413/SVV z 28. mája 2001 o boji proti podvodom a falšovaniu bezhotovostných platobných prostriedkov (Ú. v. ES L 149, 2.6.2001, s. 1).

                        31. december 2010

                        9

                           Nariadenie Rady (ES) č. 1338/2001 z 28. júna 2001 stanovujúce opatrenia nevyhnutné na ochranu eura proti falšovaniu (Ú. v. ES L 181, 4.7.2001, s. 6)
                        zmenené:

                        31. december 2010

                        10

                        nariadením Rady (ES) č. 44/2009 z 18. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1338/2001 stanovujúce opatrenia nevyhnutné na ochranu eura proti falšovaniu (Ú. v. EÚ L 17, 22.1.2009, s. 1).

                        11

                           Nariadenie Rady (ES) č. 2182/2004 zo 6. decembra 2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciam (Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 1)
                        zmenené:

                        31. december 2010

                        12

                        nariadením Rady (ES) č. 46/2009 z 18. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2182/2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciam (Ú. v. EÚ L 17, 22.1.2009, s. 5).

                        13

                           Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/62/EÚ z 15. mája 2014 o trestnoprávnej ochrane eura a ostatných mien proti falšovaniu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2000/383/SVV (Ú. v. EÚ L 151, 21.5.2014, s. 1).

                        31. december 2016 (2)

                        Pravidlá týkajúce sa eurobankoviek a euromincí

                        14

                           Závery Rady z 23. novembra 1998 a z 5. novembra 2002 o zberateľských minciach.

                        31. december 2010

                        15

                           Závery Rady z 10. mája 1999 o systéme riadenia kvality euromincí.

                        31. december 2010

                        16

                           Oznámenie Komisie 2001/C 318/03 z 22. októbra 2001 o autorskoprávnej ochrane dizajnu spoločnej lícnej strany euromincí – K(2001) 600 v konečnom znení (Ú. v. ES C 318, 13.11.2001, s. 3).

                        31. december 2010

                        17

                           Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2003/5 z 20. marca 2003 o uplatnení opatrení proti neoprávneným reprodukciám eurobankoviek a o výmene a stiahnutí eurobankoviek (Ú. v. EÚ L 78, 25.3.2003, s. 20)
                        zmenené:

                        31. december 2010

                        18

                        usmernením Európskej centrálnej banky ECB/2013/11 z 19. apríla 2013, ktorým sa mení a dopĺňa usmernenie ECB/2003/5 o uplatnení opatrení proti neoprávneným reprodukciám eurobankoviek a o výmene a stiahnutí eurobankoviek (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 43).

                        31. december 2014 (1)

                        19

                           Rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2010/14 zo 16. septembra 2010 o kontrole pravosti a upotrebiteľnosti eurobankoviek a ich opätovnom vrátení do obehu (Ú. v. EÚ L 267, 9.10.2010, s. 1)
                        zmenené:

                        31. december 2012

                        20

                           rozhodnutím Európskej centrálnej banky ECB/2012/19 zo 7. septembra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie ECB/2010/14 o kontrole pravosti a upotrebiteľnosti eurobankoviek a ich opätovnom vrátení do obehu (Ú. v. EÚ L 253, 20.9.2012, s. 19).

                        31. december 2013 (1)

                        21

                           Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1210/2010 z 15. decembra 2010 o overovaní pravosti euromincí a manipulácii s euromincami nevhodnými do obehu (Ú. v. EÚ L 339, 22.12.2010, s. 1).

                        31. december 2012

                        22

                           Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 651/2012 zo 4. júla 2012 o vydávaní euromincí (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 135).

                        31. december 2013 (1)

                        23

                           Rozhodnutie Európskej centrálnej banky ECB/2013/10 z 19. apríla 2013 o nominálnych hodnotách, špecifikáciách, reprodukcii, výmene a sťahovaní eurobankoviek z obehu (Ú. v. EÚ L 118, 30.4.2013, s. 37).

                        31. december 2014 (1)

                        24

                           Nariadenie Rady (ES) č. 729/2014 z 24. júna 2014 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu (Ú. v. EÚ L 194, 2.7.2014, s. 1).

                        31. december 2013 (2)

               Oddiel prílohy k menovej dohode v súlade s opatreniami ad hoc spoločného výboru na žiadosť Svätej stolice a Vatikánskeho mestského štátu o zaradení príslušných pravidiel uplatniteľných na subjekty vykonávajúce finančné činnosti na profesionálnom základe

                        Relevantné časti týchto právnych nástrojov

                        Lehota na vykonanie

                        25

                           Smernica Rady 86/635/EHS z 8. decembra 1986 o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 372, 31.12.1986, s. 1), naposledy zmenená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/65/ES z 27. septembra 2001, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS a 86/635/EHS, pokiaľ ide o pravidlá oceňovania pre ročné a konsolidované účtovné závierky určitých typov spoločností, ako aj bánk a iných finančných inštitúcií (Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 28), smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/51/ES z 18. júna 2003, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 78/660/EHS, 83/349/EHS, 86/635/EHS a 91/674/EHS o ročnej a konsolidovanej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, bánk a iných finančných inštitúcií a poisťovní (Ú. v. EÚ L 178, 17.7.2003, s. 16) a smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2006/46/ES zo 14. júna 2006, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, smernica Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účtovných závierkach, smernica Rady 86/635/EHS o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií a smernica Rady 91/674/EHS o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v. EÚ L 224, 16.8.2006, s. 1).

                        31. december 2016 (2)

                        26

                           Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

                        31. december 2017 (2)

                        27

                           Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

                        31. december 2017 (2)

                        Právne predpisy o zhromažďovaní štatistických údajov

                        28

                           Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2013/24 z 25. júla 2013 o požiadavkách Európskej centrálnej banky na štatistické vykazovanie v oblasti štvrťročných finančných výkazov (Ú. v. EÚ L 2, 7.1.2014, s. 34).

                        31. december 2016 (2)

                        29

                           Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1071/2013 z 24. septembra 2013 o bilancii sektora peňažných finančných inštitúcií (ECB/2013/33) (Ú. v. EÚ L 297, 7.11.2013, s. 1).

                        31. december 2016 (2)

                        30

                           Nariadenie Európskej centrálnej banky (EÚ) č. 1072/2013 z 24. septembra 2013, ktoré sa týka štatistiky úrokových sadzieb uplatňovaných peňažnými finančnými inštitúciami (ECB/2013/34) (Ú. v. EÚ L 297, 7.11.2013, s. 51).

                        31. december 2016 (2)

                        31

                           Usmernenie Európskej centrálnej banky ECB/2014/15 zo 4. apríla 2014 o menovej štatistike a štatistike finančných inštitúcií a trhov (Ú. v. EÚ L 340, 26.11.2014, s. 1).

                        31. december 2016 (2)

         (1)  Tieto lehoty schválil Spoločný výbor z roku 2013.

         (2)  Tieto lehoty schválil Spoločný výbor z roku 2014.“


title: 2008/871/ES: Rozhodnutie Rady z  20. októbra 2008 o schválení Protokolu o strategickom environmentálnom hodnotení k Dohovoru EHK OSN z Espoo z roku 1991 o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice v mene Európskeho spoločenstva

text:
               19.11.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 308/33

         ROZHODNUTIE RADY
   z 20. októbra 2008
   o schválení Protokolu o strategickom environmentálnom hodnotení k Dohovoru EHK OSN z Espoo z roku 1991 o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice v mene Európskeho spoločenstva
   (2008/871/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 175 ods. 1 v spojitosti s jej článkom 300 ods. 2 prvým pododsekom prvou vetou a jej článkom 300 ods. 3 prvým pododsekom,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Pri príležitosti piatej konferencie ministrov s názvom Životné prostredie pre Európu, ktorá sa konala v Kyjeve na Ukrajine 21. až 23. mája 2003, Komisia 21. mája 2003 podpísala v mene Spoločenstva Protokol o strategickom environmentálnom hodnotení k Dohovoru EHK OSN z Espoo z roku 1991 o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice (ďalej len „protokol o SEA“).

               (2)

               Protokol o SEA pomáha pri ochrane životného prostredia tým, že sa na jeho základe zabezpečuje hodnotenie pravdepodobných významných vplyvov plánov a programov na životné prostredie vrátane zdravia, ako aj tým, že sa snaží zabezpečiť, aby sa do prípravy návrhov politík a právnych predpisov v príslušnom rozsahu zvážilo a zahrnulo environmentálne hľadisko vrátane zdravotného.

               (3)

               Spoločenstvo a členské štáty by mali podniknúť kroky potrebné na to, aby bolo možné uložiť ratifikačné listiny a listiny o prijatí alebo schválení pokiaľ možno súčasne.

               (4)

               Spoločenstvo by malo schváliť protokol o SEA,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   1.   Protokol o strategickom environmentálnom hodnotení k Dohovoru z Espoo o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice („protokol o SEA“) sa týmto v mene Európskeho spoločenstva schvaľuje.
   2.   Text protokolu o SEA je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   1.   Predseda Rady sa týmto poveruje určiť v súlade s článkom 22 protokolu osobu(-y) splnomocnenú(-é) na uloženie schvaľovacej listiny týkajúcej sa protokolu o SEA u generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov, ktorý vykonáva funkciu depozitára.
   2.   Splnomocnená(-é) osoba(-y) súčasne uloží(-ia) vyhlásenie o právomoci uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu, tak ako sa to požaduje v článku 23 ods. 5 protokolu o SEA.

      V Luxemburgu 20. októbra 2008

            Za Radu

            predseda

         J.-L. BORLOO

      (1)  Stanovisko z 8. júla 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).
   PRÍLOHA
   Vyhlásenie Európskeho spoločenstva v súlade s článkom 23 ods. 5 Protokolu o strategickom environmentálnom hodnotení k Dohovoru EHK OSN z Espoo z roku 1991 o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice
   Európske spoločenstvo vyhlasuje, že v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva, a najmä s jej článkom 175 ods. 1, je oprávnené stať sa účastníkom medzinárodných dohôd a realizovať záväzky, ktoré z toho vyplývajú, čím prispeje k plneniu týchto cieľov:

               —

               zachovávanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia,

               —

               ochrana zdravia ľudí,

               —

               šetrné a rozumné využívanie prírodných zdrojov,

               —

               podpora opatrení na medzinárodnej úrovni určených na riešenie regionálnych alebo celosvetových environmentálnych problémov.

         Okrem toho Európske spoločenstvo vyhlasuje, že už prijalo právne nástroje vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie, ktorá je záväzná pre jeho členské štáty a ktorá sa vzťahuje na záležitosti upravené v tomto protokole, a predloží depozitárovi zoznam týchto právnych nástrojov a ich prípadných aktualizácií v súlade s článkom 23 ods. 5 protokolu.
   Európske spoločenstvo je zodpovedné za uskutočňovanie týchto záväzkov vyplývajúcich z protokolu, ktoré sú zahrnuté v právnych predpisoch Spoločenstva.
   Výkon právomocí Spoločenstva podlieha svojou povahou nepretržitému vývoju.
    ---documentbreak---

               19.11.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 308/35

         PROTOKOL
   o strategickom environmentálnom hodnotení k Dohovoru o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice
   STRANY TOHTO PROTOKOLU,
   UZNÁVAJÚC dôležitosť integrácie environmentálnych hľadísk vrátane zdravotných hľadísk do prípravy a schvaľovania plánov a programov, ako aj politík a legislatívy,
   ZAVÄZUJÚC SA podporovať udržateľný rozvoj a vychádzať pri tom zo záverov konferencie Organizácie Spojených národov o životnom prostredí a rozvoji (Rio de Janeiro, Brazília, 1992), a to najmä zo zásad 4 a 10 Deklarácie z Ria o životnom prostredí a rozvoji a Agendy 21, ako aj z tretej konferencie ministrov o životnom prostredí a zdraví (Londýn 1999) a Svetového samitu o udržateľnom rozvoji (Johannesburg, Južná Afrika, 2002),
   SO ZRETEĽOM NA Dohovor o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice, prijatý v Espoo vo Fínsku 25. februára 1991, a na rozhodnutie II/9 jeho strán v Sofii z 26. a 27. februára 2001, v ktorom bolo rozhodnuté pripraviť právne záväzný protokol o strategickom environmentálnom hodnotení,
   UZNÁVAJÚC, že strategické environmentálne hodnotenie by malo hrať dôležitú úlohu pri príprave a prijímaní plánov a programov, ako aj príslušných politík a legislatívy, a že širšie uplatňovanie princípov hodnotenia environmentálneho vplyvu plánov, programov, politík a legislatívy ďalej posilní systematickú analýzu ich významných environmentálnych vplyvov,
   UZNÁVAJÚC Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia, prijatý v Aarhuse v Dánsku 25. júna 1998, a berúc do úvahy relevantné články Deklarácie z Luccy prijatej na prvom stretnutí jeho strán,
   UVEDOMUJÚC SI preto význam účasti verejnosti na strategickom environmentálnom hodnotení,
   UZNÁVAJÚC prínosy pre zdravie a blaho súčasných a budúcich generácií, ktoré budú nasledovať, ak sa potreba ochrany a zlepšovania ľudského zdravia stane integrálnou súčasťou strategického environmentálneho hodnotenia, a uznávajúc prácu, ktorú v tomto smere vykonáva Svetová zdravotnícka organizácia,
   PLNE SI UVEDOMUJÚC potrebu a dôležitosť posilňovania medzinárodnej spolupráce pri hodnotení cezhraničných environmentálnych vplyvov vrátane vplyvu na zdravie, navrhovaných plánov a programov, ako aj príslušných politík a legislatívy,
   SA DOHODLI TAKTO:
   Článok 1
   Cieľ
   Cieľom tohto protokolu je poskytovať vysokú úroveň ochrany životného prostredia vrátane zdravotných hľadísk, a to:

               a)

               zabezpečovaním dôkladného zohľadnenia environmentálnych hľadísk vrátane zdravotných hľadísk pri príprave politík a legislatívy;

               b)

               stanovením jasných, transparentných a účinných postupov pre strategické environmentálne hodnotenie;

               c)

               zabezpečovaním účasti verejnosti na strategickom environmentálnom hodnotení a

               d)

               prostredníctvom toho následnou integráciou environmentálnych hľadísk vrátane zdravotných hľadísk do opatrení a nástrojov navrhovaných na podporu udržateľného rozvoja.

         Článok 2
   Vymedzenie pojmov
   Na účely tohto protokolu:

               1.

               „dohovor“ znamená Dohovor o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice;

               2.

               „strana“ znamená zmluvnú stranu tohto protokolu, pokiaľ v texte nie je uvedené inak;

               3.

               „strana pôvodu“ znamená stranu alebo strany tohto protokolu, v jurisdikcii ktorej sa predpokladá príprava plánu alebo programu;

               4.

               „dotknutá strana“ znamená stranu alebo strany tohto protokolu, ktorú pravdepodobne zasiahnu cezhraničné environmentálne vplyvy vrátane vplyvov na zdravie plánu alebo programu;

               5.

               „plány a programy“ znamenajú plány a programy a ich všetky modifikácie, ktoré:

                           a)

                           sú potrebné na základe legislatívnych, regulačných alebo administratívnych ustanovení a

                           b)

                           pripravuje a/alebo prijíma orgán alebo pripravuje orgán na prijatie parlamentom alebo vládou v rámci oficiálneho procesu;

               6.

               „strategické environmentálne hodnotenie“ znamená hodnotenie pravdepodobných vplyvov na životné prostredie vrátane vplyvov na zdravie, ktoré pozostáva z určenia rozsahu pôsobnosti environmentálnej správy a jej prípravy, zabezpečenia účasti verejnosti a konzultácií, berúc do úvahy environmentálnu správu a výsledky účasti verejnosti a konzultácií o pláne alebo programe;

               7.

               „vplyv na životné prostredie vrátane vplyvu na zdravie“ znamená akýkoľvek vplyv na životné prostredie vrátane vplyvu na zdravie ľudí, flóru, faunu, biodiverzitu, pôdu, klímu, ovzdušie, vodu, krajinu, prírodné lokality, hmotné statky, kultúrne dedičstvo a vzájomné pôsobenie medzi týmito faktormi;

               8.

               „verejnosť“ znamená jednu alebo viac fyzických alebo právnických osôb a v súlade s vnútroštátnou legislatívou alebo postupmi ich združenia, organizácie alebo skupiny.

         Článok 3
   Všeobecné ustanovenia
   1.   Každá strana prijíma potrebné legislatívne, regulačné a iné vhodné opatrenia na realizáciu ustanovení tohto protokolu v medziach jasného a transparentného rámca.
   2.   Každá strana sa usiluje zabezpečiť, aby úradníci a orgány pomáhali verejnosti a usmerňovali ju v záležitostiach, na ktoré sa vzťahuje tento protokol.
   3.   Každá strana zabezpečuje náležité uznanie a podporu združeniam, organizáciám alebo skupinám, ktoré v zmysle tohto protokolu podporujú ochranu životného prostredia vrátane zdravia.
   4.   Ustanovenia tohto protokolu sa netýkajú práva strany udržiavať alebo zavádzať ďalšie opatrenia v súvislosti s otázkami, na ktoré sa vzťahuje tento protokol.
   5.   Každá strana presadzuje ciele tohto protokolu v príslušných medzinárodných rozhodovacích procesoch a v rámci príslušných medzinárodných organizácií.
   6.   Každá strana zabezpečuje, aby osoby uplatňujúce svoje práva v súlade s ustanoveniami tohto protokolu neboli za svoje aktivity žiadnym spôsobom pokutované, prenasledované alebo týrané. Toto ustanovenie sa netýka právomoci vnútroštátnych súdov žiadať úhradu primeraných nákladov v prípade súdnych procesov.
   7.   V rámci rozsahu príslušných ustanovení tohto protokolu verejnosť môže uplatňovať svoje práva bez diskriminácie na základe občianstva, národnosti alebo bydliska, pričom v prípade právnickej osoby nemôže dôjsť k diskriminácii na základe toho, kde má registrované sídlo, resp. skutočné centrum svojich činností.
   Článok 4
   Oblasti uplatňovania týkajúce sa plánov a programov
   1.   Každá strana zabezpečuje, aby sa strategické environmentálne hodnotenie vykonávalo v prípade plánov a programov uvedených v odsekoch 2, 3 a 4, ktoré budú mať pravdepodobné významné vplyvy na životné prostredie vrátane vplyvu na zdravie.
   2.   Strategické environmentálne hodnotenie sa vykonáva v prípade plánov a programov, ktoré sa pripravujú pre poľnohospodárstvo, lesníctvo, rybárstvo, energetiku, priemysel (vrátane baníctva), dopravu, regionálny rozvoj, odpadové hospodárstvo, vodné hospodárstvo, telekomunikácie, cestovný ruch, územné plánovanie alebo využívanie krajiny a ktoré vytvárajú rámec na schvaľovanie projektov budúceho rozvoja uvedených v prílohe I a ďalších projektov uvedených v prílohe II, ak si vyžadujú hodnotenie vplyvu na životné prostredie na základe vnútroštátnej legislatívy.
   3.   V prípade plánov a programov neuvedených v odseku 2, ktoré vytvárajú rámec na schvaľovanie projektov budúceho rozvoja, sa strategické environmentálne hodnotenie vykonáva vtedy, ak tak strana stanoví v zmysle článku 5 ods. 1.
   4.   V prípade plánov a programov uvedených v odseku 2, na základe ktorých sa stanovuje využívanie menších oblastí na miestnej úrovni, a v prípade menej významných modifikácií plánov a programov uvedených v odseku 2 sa strategické environmentálne hodnotenie vykonáva len vtedy, ak tak strana stanoví v zmysle článku 5 ods. 1.
   5.   Na tento protokol sa nevzťahujú tieto plány a programy:

               a)

               plány a programy, ktorých jediným účelom je slúžiť národnej obrane alebo civilnej ochrane obyvateľstva;

               b)

               finančné a rozpočtové plány a programy.

         Článok 5
   Preskúmavanie
   1.   Každá strana stanovuje, či plány a programy uvedené v článku 4 ods. 3 a 4 budú mať pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie vrátane zdravia, a to buď preskúmaním každého jednotlivého prípadu, alebo špecifikovaním typov plánov a programov, alebo kombináciou obidvoch postupov. Na tento účel každá strana zohľadňuje vo všetkých prípadoch kritériá uvedené v prílohe III.
   2.   Každá strana zabezpečuje, aby sa pri uplatňovaní postupov uvedených v odseku 1 uskutočnili konzultácie s environmentálnymi a zdravotníckymi orgánmi uvedenými v článku 9 ods. 1.
   3.   Každá strana sa usiluje v primeranom rozsahu zabezpečiť dotknutej verejnosti možnosť zúčastniť sa na preskúmavaní plánov a programov podľa tohto článku.
   4.   Každá strana zabezpečuje včasný prístup verejnosti k záverom v zmysle odseku 1 vrátane dôvodov, prečo sa nepožaduje strategické environmentálne hodnotenie, a to buď prostredníctvom verejných oznámení, alebo iných vhodných prostriedkov, akými sú napríklad elektronické médiá.
   Článok 6
   Určenie rozsahu pôsobnosti
   1.   Každá strana stanovuje opatrenia na určovanie príslušných informácií, ktoré sa majú zahrnúť do environmentálnej správy v súlade s článkom 7 ods. 2.
   2.   Každá strana zabezpečuje, aby sa pri určovaní príslušných informácií, ktoré sa majú zahrnúť do environmentálnej správy, uskutočnili konzultácie s environmentálnymi a zdravotníckymi orgánmi uvedenými v článku 9 ods. 1.
   3.   Každá strana sa usiluje v primeranom rozsahu zabezpečiť dotknutej verejnosti možnosť zúčastniť sa na určovaní príslušných informácií, ktoré sa majú zahrnúť do environmentálnej správy.
   Článok 7
   Environmentálna správa
   1.   V prípade plánov a programov, ktoré sú predmetom strategického environmentálneho hodnotenia, každá strana zabezpečuje vypracovanie environmentálnej správy.
   2.   V environmentálnej správe sa v súlade s určovaním rozsahu pôsobnosti v zmysle článku 6 určujú, opisujú a hodnotia pravdepodobné významné vplyvy realizácie plánu alebo programu a ich prípadných variantov na životné prostredie vrátane vplyvov na zdravie. Správa obsahuje informácie uvedené v prílohe IV, ako aj prípadné požiadavky, pričom sa zohľadňujú:

               a)

               súčasné poznatky a metódy hodnotenia;

               b)

               obsah a miera rozpracovanosti plánu alebo programu a jeho etapa v rozhodovacom procese;

               c)

               záujmy verejnosti a

               d)

               informačné potreby rozhodovacieho orgánu.

         3.   Každá strana zabezpečuje, aby environmentálne správy zodpovedali požadovanej kvalite s cieľom plniť požiadavky uvedené v tomto protokole.
   Článok 8
   Účasť verejnosti
   1.   Každá strana zabezpečuje včasné a účinné možnosti účasti verejnosti na strategickom environmentálnom hodnotení plánov a programov, a to v štádiu, keď sú všetky možnosti otvorené.
   2.   Každá strana zabezpečuje včasný prístup verejnosti k návrhu plánu alebo programu a k environmentálnej správe, a to prostredníctvom elektronických médií alebo iných vhodných prostriedkov.
   3.   Každá strana zabezpečuje určenie dotknutej verejnosti vrátane príslušných mimovládnych organizácií na účely odsekov 1 a 4.
   4.   Každá strana zabezpečuje, aby verejnosť uvedená v odseku 3 mala možnosť vyjadriť svoj názor k návrhu plánu alebo programu a k environmentálnej správe v primeranom časovom rámci.
   5.   Každá strana zabezpečuje, aby sa stanovili a zverejnili podrobné opatrenia na informovanie verejnosti a na uskutočnenie konzultácií s dotknutou verejnosťou. Na tento účel každá strana zohľadňuje v primeranom rozsahu informácie uvedené v prílohe V.
   Článok 9
   Konzultácie s environmentálnymi a zdravotníckymi orgánmi
   1.   Každá strana určuje orgány, s ktorými sa majú uskutočniť konzultácie z dôvodu ich špecifickej environmentálnej alebo zdravotníckej zodpovednosti a ktoré sa pravdepodobne budú zaoberať vplyvmi implementácie plánu alebo programu na životné prostredie vrátane vplyvu na zdravie.
   2.   Návrh plánu alebo programu a environmentálna správa sú k dispozícii orgánom uvedeným v odseku 1.
   3.   Každá strana zabezpečuje, aby orgány uvedené v odseku 1 mali možnosť včas a účinne vyjadriť svoj názor k návrhu plánu alebo programu a k environmentálnej správe.
   4.   Každá strana stanovuje podrobné opatrenia na informovanie a uskutočnenie konzultácií s environmentálnymi a zdravotníckymi orgánmi uvedenými v odseku 1.
   Článok 10
   Cezhraničné konzultácie
   1.   Ak strana pôvodu usúdi, že implementácia plánu alebo programu bude mať pravdepodobne významné cezhraničné vplyvy na životné prostredie vrátane vplyvov na zdravie, alebo ak strana, ktorá bude pravdepodobne významne ovplyvnená, o to požiada, strana pôvodu o tom čo najskôr informuje dotknutú stranu, a to ešte pred prijatím plánu alebo programu.
   2.   Toto oznámenie okrem iného obsahuje:

               a)

               návrh plánu alebo programu a environmentálnu správu vrátane informácií o jeho možných cezhraničných vplyvoch na životné prostredie vrátane vplyvu na zdravie a

               b)

               informácie týkajúce sa rozhodovacieho procesu vrátane uvedenia primeranej lehoty na predloženie pripomienok.

         3.   Dotknutá strana v rámci lehoty uvedenej v oznámení informuje stranu pôvodu, či si želá začať konzultácie pred prijatím plánu alebo programu, a v prípade, že áno, zainteresované strany začnú konzultácie o pravdepodobných cezhraničných vplyvoch implementácie plánu alebo programu na životné prostredie vrátane vplyvov na zdravie a o opatreniach na predchádzanie nepriaznivým vplyvom, ich zníženie alebo zmiernenie.
   4.   Ak sa uskutočnia takéto konzultácie, zainteresované strany sa dohodnú na podrobných opatreniach s cieľom zabezpečiť, aby dotknutá verejnosť a orgány dotknutej strany uvedené v článku 9 ods. 1 boli informované a aby mali možnosť v primeranej lehote vyjadriť svoj názor na návrh plánu alebo programu a environmentálnu správu.
   Článok 11
   Rozhodnutie
   1.   Každá strana zabezpečuje, aby sa v prijatom pláne alebo programe zohľadňovali:

               a)

               závery environmentálnej správy;

               b)

               opatrenia na predchádzanie nepriaznivým vplyvom, ich zníženie alebo zmiernenie určené v environmentálnej správe a

               c)

               pripomienky prijaté v súlade s článkami 8 až 10.

         2.   Každá strana zabezpečí, aby po prijatí plánu alebo programu verejnosť, orgány uvedené v článku 9 ods. 1 a strany, s ktorými prebehli konzultácie v súlade s článkom 10, boli informované a aby mali k dispozícii plán alebo program spolu s vyhlásením, v ktorom sa uvádza, akým spôsobom sa do plánu alebo programu integrovali environmentálne hľadiská vrátane zdravotných a akým spôsobom sa zohľadnili pripomienky prijaté v súlade s článkami 8 až 10 a dôvody prijatia plánu alebo programu vzhľadom na zvažované reálne alternatívy.
   Článok 12
   Monitorovanie
   1.   Každá strana monitoruje významné vplyvy implementácie plánov a programov na životné prostredie vrátane vplyvov na zdravie prijatých v zmysle článku 11, aby okrem iného určila ešte v ranom štádiu nepredvídané nepriaznivé vplyvy a aby mohla prijať vhodné nápravné opatrenia.
   2.   Výsledky uskutočneného monitorovania sa sprístupnia v súlade s vnútroštátnou legislatívou orgánom uvedeným v článku 9 ods. 1 a verejnosti.
   Článok 13
   Politiky a legislatíva
   1.   Každá strana sa usiluje zabezpečiť, aby sa environmentálne hľadiská vrátane zdravotných hľadísk zohľadňovali a integrovali v príslušnom rozsahu v procese prípravy návrhov politík a legislatívy, ktoré budú mať pravdepodobne významný vplyv na životné prostredie vrátane zdravia.
   2.   Pri uplatňovaní odseku 1 každá strana zohľadňuje príslušné zásady a prvky tohto protokolu.
   3.   V prípade potreby každá strana určuje praktické opatrenia na zohľadňovanie a integráciu environmentálnych hľadísk vrátane zdravotných hľadísk v súlade s odsekom 1, pričom sa v rozhodovacom procese berie do úvahy potreba transparentnosti.
   4.   Každá strana predkladá správu o uplatňovaní tohto článku schôdzi strán dohovoru, ktorá sa považuje za schôdzu strán tohto protokolu.
   Článok 14
   Schôdza strán dohovoru, ktorá sa považuje za schôdzu strán tohto protokolu
   1.   Schôdza strán dohovoru sa považuje za schôdzu strán tohto protokolu. Prvá schôdza strán dohovoru, ktorá sa považuje za schôdzu strán tohto protokolu, sa zvoláva najneskôr do jedného roka po nadobudnutí platnosti tohto protokolu a v prípade spoločnej schôdze so schôdzou strán dohovoru, ak je schôdza strán dohovoru naplánovaná v rámci tejto lehoty. Následné schôdze strán dohovoru, ktoré sa považujú za schôdze strán tohto protokolu, zasadajú spoločne so schôdzou strán dohovoru, pokiaľ schôdza strán dohovoru považovaná za schôdzu strán tohto protokolu nerozhodne inak.
   2.   Strany dohovoru, ktoré nie sú stranami tohto protokolu, sa ako pozorovatelia môžu zúčastňovať na každom zasadnutí schôdze strán dohovoru považovanej za schôdzu strán tohto protokolu. Ak sa schôdza strán dohovoru považuje za schôdzu strán tohto protokolu, rozhodnutia v rámci tohto protokolu sa prijímajú len stranami tohto protokolu.
   3.   Ak sa schôdza strán dohovoru považuje za schôdzu strán tohto protokolu, každého člena úradu schôdze strán zastupujúceho stranu dohovoru, ktorá nie je v tom čase stranou tohto protokolu, nahradí iný člen zvolený spomedzi strán a stranami tohto protokolu.
   4.   Schôdza strán dohovoru považovaná za schôdzu strán tohto protokolu pravidelne preskúmava implementáciu tohto protokolu a na tento účel:

               a)

               preskúmava politiky a metodologické postupy v oblasti strategického environmentálneho hodnotenia s cieľom ďalej zlepšovať postupy uvedené v tomto protokole;

               b)

               vymieňa informácie o skúsenostiach získaných pri strategickom environmentálnom hodnotení a pri implementácii tohto protokolu;

               c)

               v prípade potreby vyhľadáva služby a spoluprácu príslušných orgánov, ktoré disponujú odbornými znalosťami relevantnými z hľadiska dosahovania cieľov tohto protokolu;

               d)

               podľa vlastného zváženia zriaďuje vedľajšie orgány potrebné na implementáciu tohto protokolu;

               e)

               v prípade potreby zohľadňuje a prijíma návrhy zmien a doplnení tohto protokolu a

               f)

               zohľadňuje a prijíma ďalšie opatrenia vrátane tých, ktoré sa majú vykonávať spoločne v rámci tohto protokolu a dohovoru a ktoré môžu byť potrebné na dosahovanie cieľov tohto protokolu.

         5.   Rokovací poriadok schôdze strán dohovoru sa s príslušnými úpravami uplatňuje v rámci tohto protokolu, pokiaľ schôdza strán dohovoru považovaná za schôdzu strán tohto protokolu na základe konsenzu nerozhodne inak.
   6.   Na prvej schôdzi strán dohovoru považovanej za schôdzu strán tohto protokolu sa zvažujú a prijímajú podmienky uplatňovania postupov preskúmavania súladu s dohovorom na tento protokol.
   7.   Každá strana v lehotách stanovených schôdzou strán dohovoru považovanou za schôdzu strán tohto protokolu predkladá správy schôdzi strán dohovoru považovanej za schôdzu strán tohto protokolu o opatreniach, ktoré táto strana prijala na účely implementácie protokolu.
   Článok 15
   Vzťahy s ostatnými medzinárodnými zmluvami
   Príslušné ustanovenia tohto protokolu sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté dohovory EHK OSN o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho štátne hranice a o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a prístupe k spravodlivosti v environmentálnej oblasti.
   Článok 16
   Hlasovacie právo
   1.   S výnimkou prípadov uvedených v odseku 2 tohto článku má každá strana tohto protokolu jeden hlas.
   2.   Regionálne hospodárske integračné organizácie v záležitostiach spadajúcich do ich právomoci majú pri hlasovaní počet hlasov rovnajúci sa počtu ich členských štátov, ktoré sú zároveň stranami tohto protokolu. Tieto organizácie neuplatňujú svoje hlasovacie právo, ak ich členské štáty uplatňujú svoje právo, a naopak.
   Článok 17
   Sekretariát
   Sekretariát zriadený na základe článku 13 dohovoru slúži ako sekretariát tohto protokolu a článok 13 písm. a) až c) dohovoru o úlohách sekretariátu sa týka s príslušnými úpravami aj tohto protokolu.
   Článok 18
   Prílohy
   Prílohy k tomuto protokolu sú jeho neoddeliteľnou súčasťou.
   Článok 19
   Zmeny a doplnenia protokolu
   1.   Každá strana môže navrhnúť zmeny a doplnenia tohto protokolu.
   2.   V zmysle odseku 3 sa postup navrhovania, schvaľovania a nadobúdania účinnosti zmien a doplnení dohovoru stanovený v článku 14 ods. 2 až 5 dohovoru uplatňuje s príslušnými úpravami na zmeny a doplnenia tohto protokolu.
   3.   Na účely tohto protokolu sa tri štvrtiny strán potrebné na nadobudnutie účinnosti zmeny a doplnenia po jeho ratifikácii, schválení alebo prijatí stranami vypočítavajú na základe počtu strán v čase prijatia zmeny a doplnenia.
   Článok 20
   Urovnávanie sporov
   Ustanovenia článku 15 dohovoru týkajúce sa riešenia sporov sa s príslušnými úpravami uplatňujú na tento protokol.
   Článok 21
   Podpis
   Tento protokol je otvorený na podpis v Kyjeve (Ukrajina) od 21. do 23. mája 2003 a potom v sídle Organizácie Spojených národov v New Yorku do 31. decembra 2003. Podpísať ho môžu členské štáty Európskej hospodárskej komisie, ako aj štáty s poradným štatútom v rámci Európskej hospodárskej komisie v zmysle odsekov 8 a 11 rezolúcie Hospodárskej a sociálnej rady č. 36 (IV) z 28. marca 1947, ako aj regionálne hospodárske integračné organizácie vytvorené suverénnymi členskými štátmi Európskej hospodárskej komisie, na ktoré ich členské štáty previedli právomoci v záležitostiach spadajúcich do rozsahu pôsobnosti tohto protokolu vrátane právomoci uzatvárať dohody v týchto záležitostiach.
   Článok 22
   Depozitár
   Generálny tajomník Organizácie Spojených národov je depozitárom tohto protokolu.
   Článok 23
   Ratifikácia, prijatie, schválenie a pristúpenie
   1.   Tento protokol podlieha ratifikácii, prijatiu alebo schváleniu signatárskymi štátmi a regionálnymi hospodárskymi integračnými organizáciami uvedenými v článku 21.
   2.   K tomuto protokolu môžu od 1. januára 2004 pristupovať štáty a regionálne hospodárske integračné organizácie uvedené v článku 21.
   3.   Hociktorý iný štát, ktorý nie je uvedený v odseku 2, ale ktorý je členom Organizácie Spojených národov, môže pristúpiť k tomuto protokolu po schválení schôdzou strán dohovoru považovanou za schôdzu strán protokolu.
   4.   Každú regionálnu hospodársku integračnú organizáciu uvedenú v článku 21, ktorá sa stane stranou tohto protokolu, pričom ani jeden z jej členských štátov nie je stranou tohto protokolu, viažu všetky záväzky vyplývajúce z tohto protokolu. Ak je jeden alebo viac členských štátov takejto organizácie stranou tohto protokolu, organizácia a jej členské štáty rozhodujú o svojej zodpovednosti za plnenie záväzkov vyplývajúcich z tohto protokolu. V takom prípade organizácia a jej členské štáty nemôžu uplatňovať práva podľa tohto protokolu súbežne.
   5.   Regionálne hospodárske integračné organizácie uvedené v článku 21 uvádzajú vo svojich ratifikačných, prijímacích, schvaľovacích alebo prístupových nástrojoch rozsah svojich právomocí v záležitostiach spadajúcich do rozsahu pôsobnosti tohto protokolu. Tieto organizácie takisto informujú depozitára o príslušných zmenách rozsahu ich právomocí.
   Článok 24
   Nadobudnutie platnosti
   1.   Tento protokol nadobúda platnosť deväťdesiatym dňom po uložení šestnásteho ratifikačného, prijímacieho, schvaľovacieho alebo prístupového nástroja.
   2.   Na účely odseku 1 sa nástroj uložený regionálnou hospodárskou integračnou organizáciou uvedenou v článku 21 nepripočítava k tým nástrojom, ktoré uložili členské štáty tejto organizácie.
   3.   V prípade každého štátu alebo regionálnej hospodárskej integračnej organizácie uvedenej v článku 21, ktorá ratifikuje, prijme alebo schváli tento protokol, resp. k nemu pristúpi, protokol nadobúda platnosť deväťdesiatym dňom po uložení šestnásteho ratifikačného, prijímacieho, schvaľovacieho alebo prístupového nástroja týmto štátom alebo organizáciou.
   4.   Tento protokol sa vzťahuje na plány, programy, politiky a legislatívu, v prípade ktorých sa prvé formálne prípravné opatrenia prijímajú po dni nadobudnutia platnosti tohto protokolu. Ak je strana, do jurisdikcie ktorej spadá plánovaná príprava plánov, programov, politík alebo legislatívy, jednou zo strán, na ktorú sa vzťahuje odsek 3, tento protokol sa uplatňuje na plány, programy, politiky a legislatívu, v prípade ktorých sa prvé formálne prípravné opatrenia prijímajú po dni nadobudnutia platnosti tohto protokolu pre túto stranu.
   Článok 25
   Odstúpenie
   Kedykoľvek po uplynutí štyroch rokov od nadobudnutia platnosti tohto protokolu pre niektorú zo strán môže táto strana odstúpiť od protokolu písomným oznámením depozitárovi. Každé odstúpenie nadobúda platnosť deväťdesiatym dňom po prijatí oznámenia depozitárom. Žiadne odstúpenie nemá vplyv na uplatňovanie článkov 5 až 9, 11 a 13 v súvislosti so strategickým environmentálnym hodnotením, ktoré sa už začalo v zmysle tohto protokolu, alebo na uplatňovanie článku 10 v súvislosti s oznámením alebo žiadosťou, ktorá bola podaná pred tým, ako takéto odstúpenie nadobudne platnosť.
   Článok 26
   Autentické texty
   Originál tohto protokolu, ktorého anglické, francúzske a ruské znenie sú rovnako autentické, sa ukladá u generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov.

      NA DÔKAZ TOHO podpísaní riadne splnomocnení signatári podpísali tento protokol.
      V Kyjeve (Ukrajina) dvadsiateho prvého mája dvetisíctri.

   PRÍLOHA I
   Zoznam projektov, na ktoré sa vzťahuje článok 4 ods. 2

               1.

               Rafinérie ropy (s výnimkou podnikov, ktoré vyrábajú len mazivá z ropy) a zariadenia na splyňovanie a skvapalňovanie 500 a viac metrických ton uhlia alebo bitúmenových bridlíc za deň.

               2.

               Tepelné elektrárne a iné spaľovacie zariadenia s tepelným výkonom 300 MW a viac a jadrové elektrárne a iné jadrové reaktory (s výnimkou výskumných zariadení na výrobu a konverziu štiepnych a obohatených materiálov, ktorých maximálny tepelný výkon nepresahuje 1 kW trvalého tepelného zaťaženia).

               3.

               Zariadenia určené výhradne na výrobu alebo obohacovanie jadrového paliva, na prepracovanie vyhoreného jadrového paliva alebo na skladovanie, ako aj na ukladanie a spracovanie jadrového odpadu.

               4.

               Veľké zariadenia na primárnu výrobu liatiny a ocele a na výrobu neželezných kovov.

               5.

               Zariadenia na ťažbu azbestu, spracovanie a prepracovanie azbestu a výrobkov obsahujúcich azbest: na azbestocementové výrobky s ročnou produkciou viac ako 20 000 metrických ton finálneho výrobku; na trecie materiály s ročnou produkciou viac ako 50 metrických ton finálneho výrobku a na iné využitie azbestu presahujúce 200 metrických ton za rok.

               6.

               Komplexné chemické zariadenia.

               7.

               Výstavba diaľnic, rýchlostných ciest (1) a diaľkových železničných tratí a letísk (2) s hlavnou rozjazdovou a pristávacou dráhou s dĺžkou 2 100 m a viac.

               8.

               Ropovody a plynovody s potrubím s veľkým priemerom.

               9.

               Obchodné prístavy, ako aj vnútrozemské vodné cesty a prístavy pre vnútrozemskú plavbu umožňujúce plavbu lodí s výtlakom viac ako 1 350 metrických ton.

               10.

               Zariadenia na zneškodňovanie toxických a nebezpečných odpadov spaľovaním, chemickým spôsobom alebo skládkovaním.

               11.

               Veľké priehrady a nádrže.

               12.

               Odbery podzemných vôd v prípade, keď ročný objem odobranej vody je 10 mil. m3 alebo viac.

               13.

               Výroba vzduchom sušenej buničiny a papiera v množstve 200 metrických ton za deň alebo viac.

               14.

               Významná ťažba, získavanie a úprava kovových rúd a uhlia in situ.

               15.

               Ťažba uhľovodíkov na voľnom mori.

               16.

               Veľkosklady na skladovanie ropy, petrochemických a chemických výrobkov.

               17.

               Veľkoplošné odlesňovanie.

      (1)  Na účely tohto protokolu:

               —

               „diaľnica“ znamená cestu, ktorá je špeciálne určená a vybudovaná na premávku motorových vozidiel, ktorá neslúži na obsluhu priľahlého majetku a ktorá:

                           a)

                           má s výnimkou jednotlivých vymedzených miest alebo dočasne jednotlivé jazdné pruhy pre premávku v obidvoch smeroch od seba oddelené deliacim pásom, ktorý nie je určený pre dopravu, prípadne vo výnimočných prípadoch sú od seba oddelené iným spôsobom;

                           b)

                           nemá úrovňové križovanie s inou cestou, železničnou traťou ani električkovou traťou, prípadne chodníkom pre chodcov a

                           c)

                           je špeciálne označená ako diaľnica,

               —

               „rýchlostná cesta“ znamená cestu vyhradenú na premávku motorových vozidiel, prístupnú len cez mimoúrovňové alebo riadené križovatky, na ktorých je predovšetkým v jazdnom pruhu zakázané zastavenie a státie.

      (2)  Na účely tohto protokolu „letisko“ znamená letisko v zmysle definície Chicagskeho dohovoru z roku 1944, ktorým sa ustanovuje Medzinárodná organizácia civilného letectva (príloha 14).
   PRÍLOHA II
   Iné projekty, na ktoré sa vzťahuje článok 4 ods. 2

               1.

               Projekty na reštrukturalizáciu vidieckych poľnohospodárskych podnikov.

               2.

               Projekty na využívanie neobrábanej pôdy alebo oblastí s poloprírodným charakterom na intenzívne poľnohospodárske účely.

               3.

               Projekty regulácie vody pre poľnohospodárstvo vrátane projektov zavlažovania a vysušovania pôdy.

               4.

               Zariadenia na intenzívnu živočíšnu výrobu (vrátane hydinární).

               5.

               Prvé zalesňovanie a odlesňovanie na účely zmeny pôdy na iné účely.

               6.

               Intenzívny chov rýb.

               7.

               Atómové elektrárne a iné atómové reaktory (1) vrátane demontáže alebo vyradenia z prevádzky takýchto elektrární a reaktorov (okrem výskumných zariadení na výrobu a konverziu štiepnych materiálov a materiálov vhodných na obohatenie na štiepne účely, ktorých maximálny výkon nepresahuje 1 kilowatt nepretržitého termálneho zaťaženia), pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               8.

               Výstavba nadzemných elektrických vedení s napätím 220 a viac kilovoltov dĺžky 15 a viac kilometrov a iné projekty na prenos elektrickej energie nadzemnými káblami.

               9.

               Priemyselné zariadenia na výrobu elektriny, pary a horúcej vody.

               10.

               Priemyselné zariadenia na prenos plynu, pary a horúcej vody.

               11.

               Povrchové skladovanie pevných palív a prírodného plynu.

               12.

               Podzemné skladovanie horľavých plynov.

               13.

               Priemyselné briketovanie uhlia a lignitu.

               14.

               Hydroelektrárne.

               15.

               Veterné zariadenia na využitie energie vetra na výrobu elektrickej energie (veterné elektrárne).

               16.

               Zariadenia, ktoré nie sú uvedené v prílohe I a ktoré sú určené na:

                           —

                           výrobu alebo obohacovanie jadrového paliva,

                           —

                           spracovanie vyhoreného jadrového paliva,

                           —

                           konečné zneškodňovanie vyhoreného jadrového paliva,

                           —

                           len na konečné zneškodňovanie rádioaktívneho odpadu,

                           —

                           len na skladovanie (plánované na viac ako 10 rokov) vyhorených jadrových palív inde ako v mieste výroby alebo

                           —

                           spracovanie a skladovanie rádioaktívneho odpadu.

               17.

               Kameňolomy, povrchové bane a ťažba rašeliny, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               18.

               Podzemná ťažba, pokiaľ nie je uvedená v prílohe I.

               19.

               Ťažba minerálov bagrovaním z mora alebo riek.

               20.

               Hĺbkové vrty (najmä geotermálne vrty, vrty na skladovanie jadrového odpadu, vrty na zásobovanie vodou) okrem vrtov určených na zisťovanie stability pôdy.

               21.

               Povrchové priemyselné zariadenia na ťažbu uhlia, nafty, zemného plynu a rúd, ako aj bituminóznej bridlice.

               22.

               Integrované závody na tavbu liatiny a ocele, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               23.

               Zariadenia na výrobu surového železa alebo ocele (primárne a sekundárne tavenie) vrátane kontinuálneho odlievania.

               24.

               Zariadenia na spracovanie železných kovov (valcovne za tepla, kováčne s kladivami, aplikácia tavených ochranných povrchov na kovy).

               25.

               Zlievarne na železo.

               26.

               Zariadenia na výrobu neželezných surových kovov z rudy, koncentrátov alebo sekundárnych surovín metalurgickými, chemickými alebo elektrolytickými procesmi, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               27.

               Zariadenia na tavbu vrátane legovania neželezných kovov okrem vzácnych kovov vrátane rekuperovaných výrobkov (zošľachťovanie, odlievanie v zlievarňach a pod.), pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               28.

               Zariadenia na povrchovú úpravu kovov a plastových materiálov elektrolytickými alebo chemickými procesmi.

               29.

               Výroba a montáž motorových vozidiel a výroba motorov do motorových vozidiel.

               30.

               Lodenice.

               31.

               Zariadenia na výrobu a opravu lietadiel.

               32.

               Výroba železničných zariadení.

               33.

               Kovanie výbuchom.

               34.

               Zariadenia na praženie a spekanie kovových rúd.

               35.

               Koksárenské pece (destilácia uhlia za sucha).

               36.

               Zariadenia na výrobu cementu.

               37.

               Zariadenia na výrobu skla vrátane sklených vláken.

               38.

               Zariadenia na tavbu minerálnych látok vrátane výroby minerálnych vláken.

               39.

               Výroba keramických výrobkov pálením, najmä strešných krytín, tehál, ohňovzdorných tehál, dlaždíc, kameniny alebo porcelánu.

               40.

               Zariadenia na výrobu chemikálií alebo spracovanie medziproduktov, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               41.

               Výroba pesticídov a farmaceutických výrobkov, farieb a lakov, elastomérov a peroxidov.

               42.

               Zariadenia na skladovanie nafty, petrochemických a chemických výrobkov, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               43.

               Výroba rastlinných a živočíšnych olejov a tukov.

               44.

               Balenie a konzervovanie živočíšnych a zeleninových výrobkov.

               45.

               Výroba mliečnych výrobkov.

               46.

               Pivovary a sladovne.

               47.

               Výroba cukrárskych výrobkov a sirupu.

               48.

               Zariadenia na usmrcovanie zvierat.

               49.

               Priemyselné zariadenia na výrobu škrobu.

               50.

               Továrne na výrobu rybej múčky a rybieho oleja.

               51.

               Cukrovary.

               52.

               Priemyselné závody na výrobu buničiny, papiera a lepenky, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               53.

               Závody na úpravu a farbenie vláken alebo textílií.

               54.

               Zariadenia na spracovanie koží.

               55.

               Zariadenia na spracovanie a výrobu celulózy.

               56.

               Výroba a spracovanie výrobkov na báze elastomérov.

               57.

               Zariadenia na výrobu umelých minerálnych vláken.

               58.

               Zariadenia na regeneráciu alebo ničenie výbušných látok.

               59.

               Zariadenia na výrobu azbestu a azbestových výrobkov, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               60.

               Kafilérie.

               61.

               Testovacie zariadenia na motory, turbíny alebo reaktory.

               62.

               Trvalé pretekárske a skúšobné trate pre motorové vozidlá.

               63.

               Potrubia na prepravu plynu alebo oleja, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               64.

               Potrubia na prepravu chemikálií s priemerom nad 800 mm a s dĺžkou viac ako 40 km.

               65.

               Výstavba železničných a kombinovaných prekladísk, ako aj terminálov pre kombinovanú dopravu, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               66.

               Výstavba, električkových dráh, nadzemných a podzemných železničných dráh, závesných alebo podobných dráh určitého typu, ktoré sa používajú výlučne alebo hlavne na osobnú prepravu.

               67.

               Výstavba ciest vrátane prekládky, resp. rozširovania existujúcich ciest, pokiaľ sa neuvádza v prílohe I.

               68.

               Výstavba prístavov a prístavných zariadení vrátane rybárskych prístavov, pokiaľ sa neuvádza v prílohe I.

               69.

               Výstavba vnútrozemských vodných ciest a prístavov pre vnútrozemskú vodnú dopravu, pokiaľ sa neuvádza v prílohe I.

               70.

               Obchodné prístavy, nakladacie a vykladacie móla napojené na vnútrozemské a vonkajšie prístavy, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               71.

               Kanalizácia a protipovodňová ochrana.

               72.

               Výstavba letísk (2) a letiskových plôch, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               73.

               Zariadenia na zneškodňovanie odpadu (vrátane skládok odpadov), pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               74.

               Zariadenia na spaľovanie alebo chemickú úpravu ostatných odpadov.

               75.

               Skladovanie železného šrotu vrátane starých vozidiel.

               76.

               Odkaliská.

               77.

               Odber podzemných vôd alebo umelé dopĺňanie podzemnej vody, pokiaľ sa neuvádza v prílohe I.

               78.

               Zariadenia na prevod vody medzi povodiami riek.

               79.

               Čistiarne odpadových vôd.

               80.

               Priehrady a iné zariadenia určené na zadržiavanie alebo dlhodobú, resp. trvalú akumuláciu vody, pokiaľ nie sú uvedené v prílohe I.

               81.

               Pobrežné práce na ochranu proti erózii a prímorské stavebné práce na zmenu pobrežia, napr. hrádze, móla, hate a iné morské ochranné práce okrem údržby a rekonštrukcie stavieb tohto charakteru.

               82.

               Výstavba diaľkových vodovodov.

               83.

               Lyžiarske trate, lyžiarske vleky a lanovky a súvisiace objekty.

               84.

               Rekreačné prístavy.

               85.

               „Rekreačné dediny“ (Holiday villages) a hotelové komplexy mimo mestských oblastí a súvisiace objekty.

               86.

               Trvalé kempy a miesta pre karavány.

               87.

               Tematické parky.

               88.

               Projekty rozvoja priemyselných zón.

               89.

               Urbanistické rozvojové projekty vrátane výstavby obchodných stredísk a automobilových parkovísk.

               90.

               Získavanie pôdy z mora.

      (1)  Na účely tohto protokolu atómové elektrárne a iné atómové reaktory prestanú byť takýmto zariadením po tom, ako sa všetko jadrové palivo a iné rádioaktívne kontaminované prvky natrvalo odstránia z miesta inštalácie.

      (2)  Na účely tohto protokolu „letisko“ znamená letisko v zmysle definície Chicagskeho dohovoru z roku 1944, ktorým sa ustanovuje Medzinárodná organizácia civilného letectva (príloha 14).
   PRÍLOHA III
   Kritériá určovania pravdepodobného významného environmentálneho vplyvu vrátane vplyvu na zdravie, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1

               1.

               Dôležitosť plánu alebo programu, pokiaľ ide o integráciu environmentálnych hľadísk vrátane zdravotných hľadísk, a to najmä s cieľom podporovať udržateľný rozvoj.

               2.

               Rozsah, do akého plán alebo program vytvára rámec pre projekty a iné aktivity, či už z hľadiska jeho lokalizácie, povahy, veľkosti a prevádzkových podmienok, alebo prideľovania zdrojov.

               3.

               Rozsah, do akého plán alebo program ovplyvňuje iné plány alebo programy vrátane hierarchicky zostavených plánov a programov.

               4.

               Environmentálne problémy vrátane zdravotných problémov, ktoré sú relevantné z hľadiska plánu alebo programu.

               5.

               Charakter environmentálnych vplyvov vrátane vplyvov na zdravie, ako napríklad pravdepodobnosť, trvanie, periodicita, možnosť vrátenia do pôvodného stavu, veľkosť a rozsah (napr. geografická oblasť alebo veľkosť obyvateľstva, ktoré budú pravdepodobne ovplyvnené).

               6.

               Environmentálne riziká vrátane zdravotných rizík.

               7.

               Cezhraničný charakter vplyvov.

               8.

               Rozsah, do akého plán alebo program ovplyvní významné alebo zraniteľné oblasti vrátane území s uznaným národným alebo medzinárodným štatútom ochrany.

         PRÍLOHA IV
   Informácie, na ktoré sa vzťahuje článok 7 ods. 2

               1.

               Obsah a hlavné ciele plánu alebo programu a jeho prepojenie na iné plány alebo programy.

               2.

               Príslušné aspekty súčasného stavu životného prostredia vrátane zdravia a jeho pravdepodobný vývoj, ak sa plán alebo program nebude realizovať.

               3.

               Charakteristiky životného prostredia vrátane zdravia v oblastiach, ktoré budú pravdepodobne významne ovplyvnené.

               4.

               Environmentálne problémy vrátane zdravotných problémov, ktoré sú relevantné z hľadiska plánu alebo programu.

               5.

               Environmentálne ciele vrátane cieľov v oblasti zdravia, ktoré sú stanovené na medzinárodnej, vnútroštátnej a iných úrovniach a ktoré sú relevantné z hľadiska plánu alebo programu, a spôsoby, akými sa tieto ciele a iné environmentálne hľadiská vrátane zdravotných hľadísk vzali do úvahy pri príprave plánu alebo projektu.

               6.

               Pravdepodobné významné environmentálne vplyvy vrátane vplyvov na zdravie (1) uvedené v článku 2 ods. 7.

               7.

               Opatrenia na zabránenie významným nepriaznivým vplyvom na životné prostredie, ich zníženie alebo zmiernenie vrátane vplyvov na zdravie, ktoré by mohli byť výsledkom realizácie plánu alebo programu.

               8.

               Prehľad dôvodov na výber zvažovaných variantov a opis, akým spôsobom sa vykonalo hodnotenie, vrátane ťažkostí pri poskytovaní požadovaných informácií, ako napr. technické nedostatky alebo neznalosť.

               9.

               Plánované opatrenia na monitorovanie vplyvov implementácie plánu alebo programu na životné prostredie vrátane vplyvov na zdravie.

               10.

               Pravdepodobné významné cezhraničné environmentálne vplyvy vrátane vplyvov na zdravie.

               11.

               Netechnické zhrnutie poskytovaných informácií.

      (1)  Tieto vplyvy by mali zahŕňať sekundárne, kumulatívne, synergické, krátkodobé, strednodobé a dlhodobé, trvalé a dočasné, pozitívne i negatívne vplyvy.
   PRÍLOHA V
   Informácie, na ktoré sa vzťahuje článok 8 ods. 5

               1.

               Navrhovaný plán alebo program a jeho charakter.

               2.

               Orgán zodpovedný za jeho prijatie.

               3.

               Plánovaný postup vrátane:

                           a)

                           začiatku postupu;

                           b)

                           možností pre verejnosť zúčastniť sa na postupe;

                           c)

                           času a miesta plánovaného verejného pojednávania;

                           d)

                           orgánu, od ktorého možno získať príslušné informácie a u ktorého boli uložené príslušné informácie na preskúmanie verejnosťou;

                           e)

                           orgánu, ktorému možno predložiť pripomienky alebo otázky a časový rozvrh na predkladanie pripomienok alebo otázok a

                           f)

                           environmentálnych informácií vrátane informácií o zdraví relevantných z hľadiska navrhovaného plánu alebo programu, ktoré sú k dispozícii.

               4.

               Informácia či plán alebo program bude pravdepodobne predmetom cezhraničného hodnotiaceho postupu.


title: 2006/379/ES: Rozhodnutie Rady z  29. mája 2006 , ktorým sa vykonáva článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/930/ES

text:
               31.5.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 144/21

      ROZHODNUTIE RADY

   z 29. mája 2006,
   ktorým sa vykonáva článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/930/ES
   (2006/379/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na nariadenie (ES) č. 2580/2001 z 27. decembra 2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 3,
   keďže:

               (1)

               Rada 21. decembra 2005 prijala rozhodnutie 2005/930/ES, ktorým sa vykonáva článok 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu a ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2005/848/ES (2).

               (2)

               Bolo rozhodnuté prijať aktualizovaný zoznam osôb, skupín a subjektov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 2580/2001,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Zoznam ustanovený v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2580/2001 sa nahrádza takto:

      „1.   Osoby

                  1.

                  ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), dátum narodenia: 1.2.1966, miesto narodenia: Alžír (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  2.

                  ABOUD, Maisi (alias švajčiarsky Abderrahmane), dátum narodenia: 17.10.1964, miesto narodenia: Alžír (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  3.

                  AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), dátum narodenia: 26.6.1967, miesto narodenia: Qatif-Bab al Shamal (Saudská Arábia); občan Saudskej Arábie

                  4.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, miesto narodenia: Al Ihsa (Saudská Arábia); občan Saudskej Arábie

                  5.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dátum narodenia: 16.10.1966, miesto narodenia: Tarut (Saudská Arábia); občan Saudskej Arábie

                  6.

                  ARIOUA, Azzedine, dátum narodenia: 20.11.1960, miesto narodenia: Constantine (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  7.

                  ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), dátum narodenia: 18.8.1969, miesto narodenia: Constantine (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  8.

                  ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), dátum narodenia: 13.5.1975, miesto narodenia: Ain Taya (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  9.

                  ASLI, Rabah, dátum narodenia: 13.5.1975, miesto narodenia: Ain Taya (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  10.

                  ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, dátum narodenia: 1960, miesto narodenia: Libanon; občan Libanonu

                  11.

                  DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), dátum narodenia: 1.2.1972, miesto narodenia: Alžírsko, (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  12.

                  DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), dátum narodenia: 1.6.1970, miesto narodenia: Alžírsko, (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  13.

                  EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), dátum narodenia: 10.7.1965 alebo 11.7.1965, miesto narodenia: El Dibabiya, Saudská Arábia; občan Saudskej Arábie

                  14.

                  FAHAS, Sofiane Yacine, dátum narodenia: 10.9.1971, miesto narodenia: Alžír (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  15.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, dátum narodenia: 1963, miesto narodenia: Libanon, občan Libanonu

                  16.

                  LASSASSI, Saber (alias Mimiche), dátum narodenia: 30.11.1970, miesto narodenia: Constantine (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  17.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), dátum narodenia: 14.4.1965 alebo 1.3.1964, miesto narodenia: Pakistan, číslo pasu: 488555

                  18.

                  MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar) dátum narodenia: 26.12.1974, miesto narodenia: Hussein Dey (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  19.

                  MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), starší spravodajský dôstojník hnutia HIZBALLÁH, dátum narodenia: 7.12.1962, miesto narodenia: Tayr Dibba, Libanon, číslo pasu: 432298 (Libanon)

                  20.

                  NOUARA, Farid, dátum narodenia: 25.11.1973, miesto narodenia: Alžír (Alžírsko) (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  21.

                  RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), dátum narodenia: 11.9.1968, miesto narodenia: Alžír (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  22.

                  SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), dátum narodenia: 23.6.1963, miesto narodenia: Alžír (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  23.

                  SELMANI, Abdelghani (alias Gano), dátum narodenia: 14.6.1974, miesto narodenia: Alžír (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  24.

                  SENOUCI, Sofiane, dátum narodenia: 15.4.1971, miesto narodenia: Hussein Dey (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

                  25.

                  SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, vedúci Komunistickej strany Filipín vrátane NPA), dátum narodenia: 8.2.1939, miesto narodenia: Cabugao, Filipíny

                  26.

                  TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), dátum narodenia: 21.4.1964, miesto narodenia: Blida (Alžírsko), (člen al-Takfir a al-Hijra)

            2.   Skupiny a subjekty

                  1.

                  Organizácia Abu Nidal (ANO), (alias Revolučná rada Fatah, Arabské revolučné brigády, Čierny september a Revolučná organizácia moslimských socialistov)

                  2.

                  Brigáda mučeníkov Al Aqsa

                  3.

                  Al-Aqsa e.V.

                  4.

                  Al-Takfir a Al-Hijra

                  5.

                  Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Najvyššia pravda Aum, alias Aleph)

                  6.

                  Babbar Khalsa

                  7.

                  Komunistická strana Filipín vrátane Novej ľudovej armády (New People’s Army (NPA), Filipíny, spojená s Jose Mariom C. Sisonom (alias Armando Liwanag, alias Joma, vedúci Komunistickej strany Filipín vrátane NPA)

                  8.

                  Gama'a al-Islamiyya (Islamská skupina), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

                  9.

                  Islamský front veľkých východných bojovníkov (IBDA-C)

                  10.

                  Hamas (vrátane Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

                  11.

                  Hizbal Mudžahidín (HM)

                  12.

                  Holy Land Foundation for Relief and Development (Nadácia Svätej zeme pre ochranu a rozvoj)

                  13.

                  Medzinárodná federácia sikhskej mládeže (ISYF)

                  14.

                  Kahane Chai (Kach)

                  15.

                  Khalisan Zindabad Force (KZF)

                  16.

                  Strana kurdských pracujúcich (PKK), (alias KADEK; alias KONGRA-GEL)

                  17.

                  Tigre oslobodenia tamilského Ílamu (LTTE)

                  18.

                  Organizácia Mujahedin-e Khalq (MEK alebo MKO) [okrem ‚Národnej rady odporu Iránu’ (NCRI)], (alias Národná oslobodzovacia armáda Iránu (NLA, militantné krídlo MEK), Mudžahedíni iránskeho ľudu (PMOI), Moslimská spoločnosť iránskych študentov)

                  19.

                  Národná oslobodzovacia armáda (Ejército de Liberación Nacional)

                  20.

                  Front oslobodenia Palestíny (PLF)

                  21.

                  Palestínsky islamský džihád (PIJ)

                  22.

                  Ľudový front za oslobodenie Palestíny (PFLP)

                  23.

                  Ľudový front za oslobodenie Palestíny – Hlavné veliteľstvo (alias PFLP–Hlavné veliteľstvo)

                  24.

                  Revolučné ozbrojené sily Kolumbie (FARC)

                  25.

                  Revolučná ľudová oslobodzovacia armáda/front/strana (DHKP/C) (alias Devrimci Sol (Revolučná ľavica), Dev Sol)

                  26.

                  Svetlý chodník (SL) (Sendero Luminoso)

                  27.

                  Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

                  28.

                  Spojené sebaobranné sily/skupina Kolumbie (Autodefensas Unidas de Colombia –AUC)“

   Článok 2
   Rozhodnutie 2005/930/ES sa týmto zrušuje.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia.

      V Bruseli 29. mája 2006

            Za Radu

            predseda

         M. BARTENSTEIN

      (1)  Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 70. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1957/2005 (Ú. v. EÚ L 314, 30.11.2005, s. 16).

      (2)  Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 64.


title: Rozhodnutie Komisie z 28. júna 1995, ktoré sa týka uzatvorenia Vykonávacej dohody medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu zastúpeným Komisiou Európskych spoločenstiev a spoločnosťou Atomic Energy of Canada Limited, menovanou za vykonávacieho zástupcu vlády Kanady, o zapojení Kanady do príspevku Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu k inžinierskym projektovým činnostiam (EDA) pre Medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor (ITER), ktorú v mene Spoločenstva uzatvorila Komisia

text:
11/zv. 23            SK                                 Úradný vestník Európskej únie                                                    125

31995D0356

L 211/39                                    ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV                                                  6.9.1995

                                                 ROZHODNUTIE KOMISIE
                                                      z 28. júna 1995,
             ktoré sa týka uzatvorenia Vykonávacej dohody medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu
             zastúpeným Komisiou Európskych spoločenstiev a spoločnosťou Atomic Energy of Canada Limited,
             menovanou za vykonávacieho zástupcu vlády Kanady, o zapojení Kanady do príspevku Európskeho
             spoločenstva pre atómovú energiu k inžinierskym projektovým činnostiam (EDA) pre Medzinárodný
                 termonukleárny experimentálny reaktor (ITER), ktorú v mene Spoločenstva uzatvorila Komisia

                                                              (95/356/Euratom)

             KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
             so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 101 ods. 3,

             keďže 25. júla 1995 bolo vydané memorandum o porozumení o spolupráci medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú
             energiu a vládou Kanady v oblasti riadenej jadrovej syntézy (1),

             keďže 21. júla 1995 bola uzatvorená dohoda medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu, vládou Japonska, vládou
             Ruskej federácie a vládou Spojených štátov amerických o spolupráci pri inžinierskych projektových činnostiach pre
             Medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor (ITER) (2),

             ROZHODLA TAKTO:

                                                                   Článok 1
             Vykonávacia dohoda o zapojení Kanady do príspevku Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu
             k inžinierskym projektovým činnostiam (EDA) pre Medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor (ITER)
             sa týmto sa v mene Spoločenstva uzatvára medzi Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu, zastúpeným
             Komisiou Európskych spoločenstiev, a spoločnosťou Atomic Energy of Canada Limited, menovanou za
             vykonávacieho zástupcu vlády Kanady.
             Znenie vykonávacej dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

                                                                   Článok 2
             Na účely zaviazania Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu je na podpis vykonávacej dohody oprávnený
             člen Komisie zodpovedný za vedu, výskum a vývoj alebo jeho poverený zástupca.

             V Bruseli 28. júna 1995

                                                                                Za Komisiu
                                                                                Jacques SANTER
                                                                                predseda

             (1) Pozri stranu 31 tohto úradného vestníka.
             (2) Ú. v. ES L 244, 26.8.1992, s. 13.


title: 2010/31/: Rozhodnutie Rady z  18. januára 2010 , ktorým sa vymenúvajú traja belgickí členovia a dvaja belgickí náhradníci Výboru regiónov

text:
               20.1.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 14/8

         ROZHODNUTIE RADY
   z 18. januára 2010,
   ktorým sa vymenúvajú traja belgickí členovia a dvaja belgickí náhradníci Výboru regiónov
   (2010/31/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
   so zreteľom na návrh belgickej vlády,
   keďže:

               (1)

               Rada 24. januára 2006 prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1).

               (2)

               V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Geerta BOURGEOISA, pána Dirka VAN MECHELENA a pána Josa CHABERTA sa uvoľnili tri miesta členov Výboru regiónov. V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Evelyne HUYTEBROECKOVEJ a pána Pascala SMETA sa uvoľnili dve miesta náhradníkov,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2010, sa za členov a náhradníkov Výboru regiónov vymenúvajú:

               a)

               za členov:

                           —

                           pán Geert BOURGEOIS, viceminister-president van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Bestuurszaken, Binnenlands Bestuur, Inburgering, Toerisme en Vlaamse Rand (zmena mandátu),

                           —

                           pán Dirk VAN MECHELEN, Vlaams volksvertegenwoordiger (zmena mandátu),

                           —

                           pán Jos CHABERT, opvolger in het Brussels Parlement (zmena mandátu)

                     a

               b)

               za náhradníkov:

                           —

                           pán Yaron PESZTAT, Membre du Parlement de la Région de Bruxelles-Capitale,

                           —

                           pán Jean-Luc VANRAES, Minister van Financiën, Begroting, Openbaar Ambt en Externe Betrekkingen van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 18. januára 2010

            Za Radu

            predsedníčka

         E. ESPINOSA

      (1)  Ú. v. EÚ L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: 2006/355/ES: Rozhodnutie Komisie zo  16. mája 2006 , ktorým sa zriaďuje expertná skupina pre mobilitu klienta vo vzťahu k bankovým účtom

text:
               19.5.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 132/37

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   zo 16. mája 2006,
   ktorým sa zriaďuje expertná skupina pre mobilitu klienta vo vzťahu k bankovým účtom
   (2006/355/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   keďže:

               (1)

               V článku 3 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva sa Európskemu spoločenstvu ustanovuje úloha zabezpečiť vytvorenie vnútorného trhu charakterizovaného zrušením prekážok medzi členskými štátmi, ktoré bránia voľnému pohybu tovaru, osôb, služieb a kapitálu.

               (2)

               Komisia si želá určiť všetky právne, regulačné, administratívne a iné prekážky, ktoré bránia mobilite klienta vo vzťahu k bankovým účtom a takisto potrebuje poradenstvo pri riešení týchto prekážok.

               (3)

               V Bielej knihe o politike finančných služieb na roky 2005–2010 (1) sa ustanovuje zriadenie expertnej skupiny pre mobilitu klienta vo vzťahu k bankovým účtom.

               (4)

               Skupina musí byť zložená z jednotlivcov, ktorí majú odborné znalosti v oblasti mobility klienta vo vzťahu k bankovým účtom.

               (5)

               Preto je potrebné zriadiť expertnú skupinu pre mobilitu klienta vo vzťahu k bankovým účtom a podrobne stanoviť jej mandát a štruktúru,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Komisia týmto zriaďuje expertnú skupinu pre mobilitu klienta (2) vo vzťahu k bankovým účtom, ďalej len „skupina“.
   Článok 2
   Úloha
   Úlohou skupiny je:

               —

               určiť všetky právne, regulačné, administratívne a iné prekážky, ktoré bránia mobilite klienta vo vzťahu k bankovým účtom. Skupina by mala predovšetkým určiť všetky prekážky, ktoré bránia klientom pri otvorení cezhraničného bankového účtu alebo pri zmene banky na vnútroštátnej a cezhraničnej úrovni (napr. poplatky za otvorenie, vedenie a zrušenie bankového účtu, priame poplatky súvisiace so zmenou banky, atď.),

               —

               poskytnúť poradenstvo Komisii pri riešení týchto prekážok,

               —

               zvážiť význam návrhu dobrovoľného štandardného bankového účtu EÚ,

               —

               vypracovať správu obsahujúcu zistenia a odporúčania.

         Článok 3
   Zloženie skupiny – menovanie členov
   1.   Komisia menuje členov skupiny z expertov s odbornými znalosťami v oblasti, na ktorú sa vzťahuje mandát skupiny, na základe:

               —

               návrhov európskych alebo vnútroštátnych združení zastupujúcich klientov a záujmy odvetvia finančných služieb, ktoré odpovedali na výzvu na vyjadrenie záujmu,

               —

               odpovedí jednotlivcov z akademickej oblasti na výzvu na vyjadrenie záujmu.

         2.   Skupina má najviac 20 členov.
   3.   Uplatňujú sa tieto ustanovenia:

               —

               členovia navrhnutí európskymi alebo vnútroštátnymi združeniami zastupujúcimi klientov a záujmy odvetvia finančných služieb, sú vymenovaní za zástupcov zainteresovaných strán,

               —

               členovia z akademickej oblasti sa vymenúvajú osobne,

               —

               mandát členov skupiny sa začína na prvom zasadnutí skupiny a končí najneskôr 1. mája 2007 vypracovaním správy. Členovia zostávajú vo funkcii, pokiaľ sa nenahradia alebo sa im neskončí mandát,

               —

               členovia, ktorí už nemôžu účinne prispievať k práci skupiny ako i členovia, ktorí sa vzdajú funkcie, alebo členovia, ktorí nedodržia podmienky stanovené v prvej, druhej alebo tretej zarážke tohto odseku alebo v článku 287 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, môžu byť na zostávajúcu časť svojho funkčného obdobia nahradení,

               —

               mená členov budú uverejnené na internetovej stránke GR pre vnútorný trh a služby. Tieto sú zhromaždené, spracované a uverejnené v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 45/2001 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov,

               —

               členovia vymenovaní osobne každoročne urobia písomné vyhlásenie, že sa zaväzujú konať vo verejnom záujme, v ktorom zároveň uvedú informácie o absencii alebo existencii akýchkoľvek záujmov, ktoré by mohli ovplyvniť ich objektívnosť.

         Článok 4
   Fungovanie skupiny
   1.   Skupine predsedá Komisia.
   2.   Po dohode s Komisiou sa na preskúmanie osobitných otázok môžu na základe mandátu stanoveného skupinou vytvoriť podskupiny. Po splnení úloh, ktorými boli poverené, sa tieto podskupiny rozpustia.
   3.   V prípade, že je to užitočné a/alebo potrebné, môže predseda na rokovania skupiny alebo podskupiny prizvať pozorovateľov so špecifickými odbornými znalosťami otázky na tému, ktorá ja na programe.
   4.   Informácie nadobudnuté na základe účasti na rokovaniach skupiny alebo podskupiny sa nesmú zverejniť v prípade, ak Komisia vyhlási, že sa týkajú dôverných záležitostí.
   5.   Skupina a jej podskupiny sa obvykle stretávajú v priestoroch Komisie v súlade s postupmi a harmonogramom stanovenými Komisiou. Služby sekretariátu zabezpečuje Komisia. Úradníci Komisie sa v prípade záujmu môžu zúčastniť na stretnutiach skupiny a jej podskupín.
   6.   Skupina prijme svoj rokovací poriadok na základe vzorového rokovacieho poriadku prijatého Komisiou (3).
   7.   Komisia môže na internetovej stránke GR pre vnútorný trh a služby v pôvodnom jazyku príslušného dokumentu uverejňovať všetky zhrnutia, závery, časti záverov alebo pracovné dokumenty skupiny.
   Článok 5
   Výdavky na zasadnutia skupiny
   1.   Cestovné výdavky a výdavky na pobyt členov a pozorovateľov v súvislosti s činnosťou skupiny prepláca Komisia v súlade s ustanoveniami platnými v rámci Komisie. Členom neprislúcha za poskytované služby odmena.
   2.   Výdavky na zasadnutia sa preplácajú v rámci limitov finančných prostriedkov pridelených príslušnému oddeleniu podľa ročného postupu prideľovania finančných zdrojov.
   Článok 6
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia Komisiou. Bude uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 16. mája 2006

            Za Komisiu

         Charlie McCREEVY

            člen Komisie

      (1)  KOM(2005) 629, konečné znenie.

      (2)  Na účely tohto rozhodnutia je potrebné klienta definovať ako klienta – jednotlivca alebo MSP.

      (3)  Príloha III k dokumentu SEK(2005) 1004.