title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/848 zo 17. mája 2019 o uzavretí Medzinárodnej dohody o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 v mene Európskej únie

text:
                  27.5.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 139/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/848
         zo 17. mája 2019
         o uzavretí Medzinárodnej dohody o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 v mene Európskej únie
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) a článkom 218 ods. 7,
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,
         keďže:

                     (1)

                     Rada 19. novembra 2013 poverila Komisiu, aby začala rokovania v mene Únie s cieľom uzavrieť novú medzinárodnú dohodu o olivovom oleji a stolových olivách.

                     (2)

                     Znenie Medzinárodnej dohody o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 (ďalej len „dohoda“) prijali 9. októbra 2015 zástupcovia 24 členských štátov Konferencie Organizácie Spojených národov pre obchod a rozvoj (UNCTAD) a dvoch medzivládnych organizácií v rámci konferencie Organizácie Spojených národov pre rokovanie o dohode, ktorá má nahradiť Medzinárodnú dohodu o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2005.

                     (3)

                     V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/1892 (1) bola dohoda podpísaná v mene Únie 28. novembra 2016 v sídle Organizácie Spojených národov v New Yorku s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu.

                     (4)

                     Dohoda predbežne nadobudla platnosť 1. januára 2017 v súlade s jej článkom 31 ods. 2.

                     (5)

                     Rada členov je rozhodovací orgán Medzinárodnej rady pre olivy a vykonáva všetky právomoci a plní všetky funkcie potrebné na dosiahnutie cieľov danej dohody. Komisia by mala byť oprávnená zastupovať Úniu v Rade členov.

                     (6)

                     V súlade s článkom 19 ods. 2 dohody Rada členov môže zmeniť označenia a vymedzenia olivových olejov, olejov z olivových výliskov a stolových olív uvedené v prílohách B a C k dohode, a tak dohodu zmeniť.

                     (7)

                     S cieľom uľahčiť Rade členov prijímanie takýchto zmien dohody a predísť riziku absencie pozície Únie, by Komisia mala byť oprávnená schvaľovať takéto navrhnuté zmeny v mene Únie, a to za konkrétnych hmotnoprávnych a procesných podmienok.

                     (8)

                     S cieľom zabezpečiť, aby schvaľovanie navrhnutých zmien príloh B a C k dohode zo strany Komisie bolo v súlade s podmienkami stanovenými v tomto rozhodnutí, by Komisia mala tieto navrhnuté zmeny v dostatočnom predstihu predložiť Rade.

                     (9)

                     Súlad navrhnutých zmien predložených Komisiou Rade by sa mal posúdiť vo Výbore stálych predstaviteľov vlád členských štátov (Coreper). Komisia by schváliť uvedené navrhnuté zmeny, pokiaľ členské štáty tvoriace blokujúcu menšinu v Rade podľa článku 16 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ) nevznesú voči nim námietku na Coreperi.

                     (10)

                     Dohoda by sa mala schváliť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Týmto sa v mene Únie schvaľuje Medzinárodná dohoda o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 (2).

            Článok 2
            Predseda Rady určí osobu(-y) oprávnenú(-é) uložiť v mene Únie listinu o schválení stanovenú v článku 28 ods. 4 dohody (3).

            Článok 3
            V Rade členov Úniu zastupuje Komisia.

            Článok 4
            Ak sa Rada členov vyzve, aby prijala zmeny označení a vymedzení olivových olejov, olejov z olivových výliskov a stolových olív uvedených v prílohách B a C k dohode podľa článku 19 ods. 2 dohody, Komisia je oprávnená schváliť navrhované zmeny v mene Únie, a to za týchto podmienok:

                        1)

                        Komisia zabezpečí, že schválenie v mene Únie:

                                    —

                                    je v záujme Únie,

                                    —

                                    slúži na dosiahnutie cieľov, ktoré sleduje Únia v rámci svojej obchodnej politiky,

                                    —

                                    zohľadňuje záujmy výrobcov, obchodníkov a spotrebiteľov Únie,

                                    —

                                    nie je v rozpore s právom Únie ani s medzinárodným právom, a najmä s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (4), a to bez toho, aby bolo dotknuté právo Komisie prijímať delegované akty, ktorými sa pravidlá Únie menia v súlade so zmenami dohody, ktoré prijala Rada členov, najmä pokiaľ ide o obchodné normy v sektore olivového oleja a stolových olív, ako sa uvádza v článku 75 uvedeného nariadenia,

                                    —

                                    podľa potreby podporuje zlepšovanie kvality výrobkov z olív zlepšovaním odhaľovania podvodných a klamlivých praktík a falšovania,

                                    —

                                    podľa potreby lepšie zohľadňuje rôznorodosť pravých výrobkov z olív,

                                    —

                                    podľa potreby sa usiluje o aproximáciu medzinárodných noriem týkajúcich sa fyzikálno-chemických a organoleptických vlastností olivových olejov, olejov z olivových výliskov a stolových olív,

                                    —

                                    podľa potreby zabraňuje vytváraniu prekážok, ktoré by bránili v inovácii a

                                    —

                                    podľa potreby uľahčuje obchod s výrobkami z olív.

                        2)

                        Pred tým, ako Komisia schváli takéto navrhnuté zmeny v mene Únie, predloží ich Rade, a to v dostatočnom predstihu a najmenej 15 pracovných dní pred zasadnutím, na ktorom sa Rada členov vyzve, aby tieto navrhnuté zmeny prijala.
                        Súlad navrhovaných zmien s kritériami ustanovenými v odseku 1 tohto článku posúdi Copreper.
                        Komisia schváli navrhované zmeny v mene Únie, ak proti nim nevznesú námietku členské štáty tvoriace blokujúcu menšinu v Rade v súlade s článkom 16 ods. 4 Zmluvy o EÚ. Ak proti navrhovaným zmenám vznesie námietku blokujúca menšina v Rade, Komisia ich zamietne v mene Únie.

            Článok 5
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

            V Bruseli 17. mája 2019

                  Za Radu

                  predseda

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1892 z 10. októbra 2016 o podpise v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní Medzinárodnej dohody o olivovom oleji a stolových olivách z roku 2015 (Ú. v. EÚ L 293, 28.10.2016, s. 2).

            (2)  Text dohody bol uverejnený v Ú. v. EÚ L 293, 28.10.2016, s. 4, spolu s rozhodnutím o podpise.

            (3)  Dátum nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.

            (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/851 zo 14. mája 2019 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na 74. zasadnutí Výboru Medzinárodnej námornej organizácie pre ochranu morského prostredia a na 10. zasadnutí Výboru Medzinárodnej námornej organizácie pre námornú bezpečnosť, pokiaľ ide o prijatie zmien prílohy II k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí, zmien Medzinárodného kódexu programu rozšírených inšpekcií v rámci prehliadok lodí na hromadný náklad a ropných tankerov z roku 2011, zmien Medzinárodného kódexu pre záchranné prostriedky, zmien vo formulároch C, E a P dodatku k Medzinárodnému dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori a zmien Medzinárodného kódexu bezpečnosti pre lode používajúce plyny alebo iné palivá s nízkou teplotou vzplanutia

text:
                  27.5.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 139/10

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/851
         zo 14. mája 2019
         o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na 74. zasadnutí Výboru Medzinárodnej námornej organizácie pre ochranu morského prostredia a na 10. zasadnutí Výboru Medzinárodnej námornej organizácie pre námornú bezpečnosť, pokiaľ ide o prijatie zmien prílohy II k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí, zmien Medzinárodného kódexu programu rozšírených inšpekcií v rámci prehliadok lodí na hromadný náklad a ropných tankerov z roku 2011, zmien Medzinárodného kódexu pre záchranné prostriedky, zmien vo formulároch C, E a P dodatku k Medzinárodnému dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori a zmien Medzinárodného kódexu bezpečnosti pre lode používajúce plyny alebo iné palivá s nízkou teplotou vzplanutia
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         keďže:

                     (1)

                     Cieľom činnosti Únie v odvetví námornej dopravy by mala byť ochrana morského prostredia a zlepšovanie námornej bezpečnosti.

                     (2)

                     Výbor Medzinárodnej námornej organizácie (ďalej len „IMO“) pre ochranu morského prostredia (ďalej len „MEPC“) má na 74. zasadnutí, ktoré sa uskutoční 13. až 17. mája 2019 (ďalej len „MEPC 74“), prijať zmeny prílohy II k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí (ďalej len „príloha II k dohovoru MARPOL“).

                     (3)

                     Výbor IMO pre námornú bezpečnosť (ďalej len „MSC“) má na 101. zasadnutí 5. – 14. júna 2019 (ďalej len „MSC 101“) prijať zmeny Medzinárodného kódexu programu rozšírených inšpekcií v rámci prehliadok lodí na hromadný náklad a ropných tankerov z roku 2011 (ďalej len „kódex ESP z roku 2011“), zmeny Medzinárodného kódexu pre záchranné prostriedky (ďalej len „kódex LSA“), zmeny v Záznamoch o vybavení (formuláre C, E a P dodatku k dohovoru SOLAS) a zmeny časti A a A-1 Medzinárodného kódexu bezpečnosti pre lode používajúce plyny alebo iné palivá s nízkou teplotou vzplanutia (ďalej len „Kódex IGF“).

                     (4)

                     Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie na MEPC 74, keďže zmeny prílohy II k dohovoru MARPOL môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/35/ES (1) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/59/ES (2).

                     (5)

                     Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie na MSC 101, keďže zmeny kódexu ESP z roku 2011 môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 530/2012 (3), zmeny Kódexu LSA môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2018/773 (4) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/90/EÚ (5), zmeny dohovoru SOLAS môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/45/ES (6), a zmeny Kódexu IGF môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne smernice 2009/45/ES.

                     (6)

                     Zmenami prílohy II k dohovoru MARPOL by sa malo zabezpečiť zníženie vplyvu na životné prostredie v súvislosti so zvyškami nákladu a odpadom z čistenia nádrží obsahujúcim perzistentné plávajúce výrobky s vysokou viskozitou a/alebo vysokou teplotou topenia.

                     (7)

                     Zmeny kódexu ESP z roku 2011 by mali zahŕňať redakčné zmeny kódexu, ktorými sa identifikujú všetky povinné požiadavky a zlepšia tabuľky a formuláre, a tiež by sa nimi mali zlúčiť uvedené redakčné zmeny s textom ohľadne nových vecných požiadaviek s cieľom zohľadniť nedávne aktualizácie jednotných požiadaviek série Z10 Medzinárodného združenia klasifikačných spoločností.

                     (8)

                     Zmeny bodu 6.1.1.3 Kódexu LSA by mali zabezpečiť jednotné vykonávanie, pokiaľ ide o ručné spúšťanie malých záchranných člnov, ktoré nie sú jedným záchranných plavidiel lode.

                     (9)

                     Zmeny bodu 4.4.8.1 Kódexu LSA by mali zabezpečiť oslobodenie záchranných člnov s dvomi nezávislými pohonnými systémami od povinnosti na vybavenie dostatočným počtom plávajúcich vesiel a súvisiacimi predmetmi, ktoré umožnia pohyb vpred na pokojnom mori.

                     (10)

                     Zmeny v položke 8.1 vo formulároch C, E a P Záznamov o vybavení v dodatku k dohovoru SOLAS by mali vyjasniť skutočnosť, že nie všetky uvedené ukazovatele sa vzťahujú na všetky lode, a že ukazovatele sa preto môžu podľa potreby vymazať.

                     (11)

                     Zmeny častí A a A-1 Kódexu IGF by mali zabezpečiť konzistentnosť, pokiaľ ide o existujúce požiadavky na lode, ktoré ako palivo používajú zemný plyn, a to zavedením potrebných zmien na základe skúseností získaných pri uplatňovaní kódexu.

                     (12)

                     Únia nie je členom IMO ani zmluvnou stranou príslušných dohovorov a kódexov. Rada by preto mala poveriť členské štáty, aby vyjadrili pozíciu Únie a svoj súhlas s tým, že budú týmito zmenami viazané v rozsahu, v akom uvedené zmeny patria do výlučnej právomoci Únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Pozíciou, ktorá sa má v mene Únie zaujať na 74. zasadnutí Výboru IMO pre ochranu morského prostredia, je súhlas s prijatím zmien prílohy II k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí, ktoré sa týkajú požiadaviek na vypúšťanie odpadu z čistenia nádrží obsahujúcim perzistentné plávajúce výrobky s vysokou viskozitou a/alebo vysokou teplotou topenia, ktoré sú stanovené v prílohe k dokumentu IMO MEPC 74/3/1.

            Článok 2
            Pozícia, ktoré sa majú v mene Únie zaujať na 101. zasadnutí Výboru IMO pre námornú bezpečnosť, je súhlasiť s:

                        a)

                        prijatím zmien Medzinárodného kódexu programu rozšírených inšpekcií v rámci prehliadok lodí na hromadný náklad a ropných tankerov z roku 2011 stanovených v dokumente IMO SDC 6/13/Add.1;

                        b)

                        prijatím zmien bodu 6.1.1.3 Medzinárodného kódexu pre záchranné prostriedky stanovených v prílohe 4 k dokumentu IMO MSC 101/3;

                        c)

                        prijatím zmien bodu 4.4.8.1 Medzinárodného kódexu pre záchranné prostriedky stanovených v prílohe 4 k dokumentu IMO MSC 101/3;

                        d)

                        prijatím zmien položky 8.1 vo formulároch C, E a P Záznamov o vybavení v dodatku k Medzinárodnému dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori stanovených v prílohe 1 k dokumentu IMO MSC 101/3;

                        e)

                        prijatím zmien častí A a A-1 Medzinárodného kódexu bezpečnosti pre lode používajúce plyny alebo iné palivá s nízkou teplotou vzplanutia stanovených v prílohe 3 k dokumentu IMO MSC 101/3.

            Článok 3

               1.   Pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať podľa článku 1, vyjadria členské štáty, ktoré sú všetky členmi IMO, konajúc spoločne v záujme Únie.

               2.   Pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať podľa článku 2, vyjadria členské štáty, ktoré sú všetky členmi IMO, konajúc spoločne v záujme Únie.

               3.   Menšie zmeny pozícií uvedených v článkoch 1 a 2 sa môžu dohodnúť bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

            Článok 4
            Členské štáty sa týmto poverujú, aby vyjadrili svoj súhlas s tým, že budú v záujme Únie viazané zmenami uvedenými v článkoch 1 a 2 v rozsahu, v akom uvedené zmeny patria do výlučnej právomoci Únie.

            Článok 5
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

            V Bruseli 14. mája 2019

                  Za Radu

                  predseda

               P. DAEA

            (1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/35/ES zo 7. septembra 2005 o znečisťovaní mora z lodí a o zavedení sankcií vrátane trestných sankcií za trestné činy v oblasti znečistenia (Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 11).

            (2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/59/ES z 27. novembra 2000 o prístavných zberných zariadeniach na lodný odpad a zvyšky nákladu (Ú. v. ES L 332, 28.12.2000, s. 81).

            (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 530/2012 z 13. júna 2012 o urýchlenom zavedení konštrukčných požiadaviek na dvojitý alebo ekvivalentný trup pre ropné tankery s jednoduchým trupom (Ú. v. EÚ L 172, 30.6.2012, s. 3).

            (4)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/773 z 15. mája 2018 o požiadavkách na konštrukčný návrh, konštrukciu a výkonnosť a o skúšobných normách pre vybavenie námorných lodí, ktorým sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) 2017/306 (Ú. v. EÚ L 133, 30.5.2018, s. 1).

            (5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/90/EÚ z 23. júla 2014 o vybavení námorných lodí a o zrušení smernice Rady 96/98/ES (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 146).

            (6)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/45/ES zo 6. mája 2009 o bezpečnostných pravidlách a normách pre osobné lode (Ú. v. EÚ L 163, 25.6.2009, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/852 z 21. mája 2019, ktorým sa určuje zloženie Výboru regiónov

text:
                  27.5.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 139/13

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/852
         z 21. mája 2019,
         ktorým sa určuje zloženie Výboru regiónov
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         keďže:

                     (1)

                     V článku 300 zmluvy sa stanovujú pravidlá zloženia Výboru regiónov.

                     (2)

                     Rozhodnutím Rady 2014/930/EÚ (1) sa upravilo zloženie Výboru regiónov po pristúpení Chorvátska. Počet členov za Estónsko, Cyprus a Luxembursko sa znížil o jedno miesto, aby sa tým vyriešil nesúlad medzi maximálnym počtom členov Výboru regiónov stanoveným v článku 305 prvom odseku zmluvy a počtom členov Výboru regiónov po pristúpení Chorvátska.

                     (3)

                     V preambule rozhodnutia 2014/930/EÚ sa uvádza, že uvedené rozhodnutie bude zrevidované v dostatočnom predstihu pred funkčným obdobím Výboru regiónov začínajúcim v roku 2020.

                     (4)

                     Výbor regiónov prijal 3. júla 2018 odporúčania určené Komisii a Rade o svojom budúcom zložení.

                     (5)

                     Súčasná rovnováha v zložení Výboru regiónov by sa mala zachovať v čo najvyššej možnej miere, pretože je výsledkom niekoľkých medzivládnych konferencií.

                     (6)

                     Vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie by viedlo k uvoľneniu 24 kresiel vo Výbore regiónov. V dôsledku toho by sa mohla obnoviť rovnováha v rozdelení kresiel, ktorá existovala pred prijatím rozhodnutia 2014/930/EÚ,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1

               1.   Počet členov Výboru regiónov je takýto:

                           Belgicko

                           12

                           Bulharsko

                           12

                           Česko

                           12

                           Dánsko

                           9

                           Nemecko

                           24

                           Estónsko

                           7

                           Írsko

                           9

                           Grécko

                           12

                           Španielsko

                           21

                           Francúzsko

                           24

                           Chorvátsko

                           9

                           Taliansko

                           24

                           Cyprus

                           6

                           Lotyšsko

                           7

                           Litva

                           9

                           Luxembursko

                           6

                           Maďarsko

                           12

                           Malta

                           5

                           Holandsko

                           12

                           Rakúsko

                           12

                           Poľsko

                           21

                           Portugalsko

                           12

                           Rumunsko

                           15

                           Slovinsko

                           7

                           Slovensko

                           9

                           Fínsko

                           9

                           Švédsko

                           12

               2.   Ak Spojené kráľovstvo bude v deň uplatňovania tohto rozhodnutia ešte stále členským štátom Únie, počet členov Výboru regiónov bude zodpovedať zloženiu stanovenému v článku 1 rozhodnutia 2014/930/EÚ, až kým vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie nenadobudne právnu účinnosť. Od dátumu, keď vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie nadobudne právnu účinnosť, bude počet členov Výboru regiónov zodpovedať zloženiu stanovenému v odseku 1 tohto článku.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
            Uplatňuje sa od 26. januára 2020.

            V Bruseli 21. mája 2019

                  Za Radu

                  predseda

               G. CIAMBA

            (1)  Rozhodnutie Rady 2014/930/EÚ zo 16. decembra 2014, ktorým sa určuje zloženie Výboru regiónov (Ú. v. EÚ L 365, 19.12.2014, s. 143).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/853 z 21. mája 2019, ktorým sa určuje zloženie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

text:
                  27.5.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 139/15

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/853
         z 21. mája 2019,
         ktorým sa určuje zloženie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 301,
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         keďže:

                     (1)

                     V článku 300 zmluvy sa stanovujú pravidlá zloženia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru.

                     (2)

                     Rozhodnutím Rady (EÚ) 2015/1157 (1) sa upravilo zloženie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru po pristúpení Chorvátska. Počet členov za Estónsko, Cyprus a Luxembursko sa znížil o jedného, aby sa napravil nesúlad s maximálnym počtom členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru stanoveným v článku 301 prvom odseku zmluvy a počtom členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru po pristúpení Chorvátska.

                     (3)

                     V preambule rozhodnutia (EÚ) 2015/1157 sa uvádza, že bude zrevidované v dostatočnom predstihu pred funkčným obdobím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru začínajúcim v roku 2020.

                     (4)

                     Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal 18. septembra 2018 odporúčania Komisii a Rade o svojom budúcom zložení.

                     (5)

                     Súčasná rovnováha v zložení Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru by sa mala zachovať čo najdlhšie, pretože je výsledkom niekoľkých medzivládnych konferencií.

                     (6)

                     Vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie vedie k uvoľneniu 24 kresiel v Európskom hospodárskom a sociálnom výbore. Preto by sa mala obnoviť rovnováha v rozdelení kresiel, ktorá existovala pred prijatím rozhodnutia (EÚ) 2015/1157,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1

               1.   Počet členov Hospodárskeho a sociálneho výboru je nasledovný:

                           Belgicko

                           12

                           Bulharsko

                           12

                           Česko

                           12

                           Dánsko

                           9

                           Nemecko

                           24

                           Estónsko

                           7

                           Írsko

                           9

                           Grécko

                           12

                           Španielsko

                           21

                           Francúzsko

                           24

                           Chorvátsko

                           9

                           Taliansko

                           24

                           Cyprus

                           6

                           Lotyšsko

                           7

                           Litva

                           9

                           Luxembursko

                           6

                           Maďarsko

                           12

                           Malta

                           5

                           Holandsko

                           12

                           Rakúsko

                           12

                           Poľsko

                           21

                           Portugalsko

                           12

                           Rumunsko

                           15

                           Slovinsko

                           7

                           Slovensko

                           9

                           Fínsko

                           9

                           Švédsko

                           12

               2.   Ak bude Spojené kráľovstvo v deň začatia uplatňovania tohto rozhodnutia ešte stále členským štátom Únie, počet členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru bude zodpovedať počtu stanovenému v článku 1 rozhodnutia (EÚ) 2015/1157, až kým vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie nenadobudne právnu účinnosť. Odo dňa, keď vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie nadobudne právnu účinnosť, bude počet členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zodpovedať počtu stanovenému v odseku 1 tohto článku.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
            Uplatňuje sa od 21. septembra 2020.

            V Bruseli 21. mája 2019

                  Za Radu

                  predseda

               G. CIAMBA

            (1)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1157 zo 14. júla 2015, ktorým sa určuje zloženie Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (Ú. v. EÚ L 187, 15.7.2015, s. 28).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/937 z 27. mája 2019 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Dohovoru o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne, pokiaľ ide o žiadosť o pristúpenie k tomuto dohovoru, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo

text:
                  7.6.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 149/61

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/937
         z 27. mája 2019
         o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Dohovoru o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne, pokiaľ ide o žiadosť o pristúpenie k tomuto dohovoru, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,
         so zreteľom na návrh Európskej komisie,
         keďže:

                     (1)

                     Dohovor o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne (1) (ďalej len „dohovor NASCO“) bol schválený rozhodnutím Rady 82/886/EHS (2) a nadobudol platnosť 1. októbra 1983.

                     (2)

                     Spojené kráľovstvo predložilo 29. marca 2017 oznámenie o svojom zámere vystúpiť z Únie podľa článku 50 Zmluvy o Európskej únii. Zmluvy sa prestanú vzťahovať na Spojené kráľovstvo odo dňa nadobudnutia platnosti dohody o vystúpení alebo, ak sa tak nestane, a s ohľadom na rozhodnutie Európskej rady (EÚ) 2019/584 (3), 1. novembra 2019, pokiaľ Európska rada po dohode so Spojeným kráľovstvom jednomyseľne nerozhodne o predĺžení tejto lehoty.

                     (3)

                     Spojené kráľovstvo až do svojho vystúpenia z Únie zostáva členským štátom, ktorý požíva všetky práva a je viazaný všetkými povinnosťami na základe zmlúv vrátane dodržiavania zásady lojálnej spolupráce.

                     (4)

                     Európska rada vo svojich usmerneniach prijatých 29. apríla 2017 uznala potrebu zohľadniť v medzinárodnom kontexte špecifiká Spojeného kráľovstva ako vystupujúceho členského štátu, a to za predpokladu, že kým bude Spojené kráľovstvo stále členom Únie, bude si plniť svoje povinnosti a zostane verné jej záujmom.

                     (5)

                     Dohoda o vystúpení uverejnená v Úradnom vestníku Európslej únie25. apríla 2019 (4) (ďalej len „dohoda o vystúpení“) obsahuje dojednania týkajúce sa uplatňovania ustanovení práva Únie na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve po dni, keď sa naň prestanú vzťahovať zmluvy (ďalej len „prechodné obdobie“). Ak dohoda o vystúpení nadobudne platnosť, právo Únie vrátane medzinárodných dohôd, ktorých zmluvnou stranou je Únia, sa bude naďalej uplatňovať na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve počas prechodného obdobia v súlade s dohodou o vystúpení a prestane sa uplatňovať na konci prechodného obdobia.

                     (6)

                     Dohovor NASCO sa v súčasnosti vzťahuje na Spojené kráľovstvo preto, že Únia je zmluvnou stranou uvedeného dohovoru.

                     (7)

                     Podľa článku 17 ods. 3 dohovoru NASCO môže k uvedenému dohovoru pristúpiť so súhlasom rady Organizácie pre zachovanie lososov v severnom Atlantickom oceáne zriadenej dohovorom NASCO každý štát, ktorý vykonáva rybolovnú právomoc v severnom Atlantickom oceáne alebo je štátom pôvodu populácií lososa.

                     (8)

                     Spojené kráľovstvo predložilo 28. februára 2019 žiadosť o pristúpenie k dohovoru NASCO ako zmluvná strana pre prípad, že do dňa, keď sa na Spojené kráľovstvo prestanú vzťahovať zmluvy, nebude existovať dohoda o vystúpení.

                     (9)

                     Podľa článku 66 Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve (UNCLOS) (5) majú štáty, v riekach ktorých majú pôvod anadrómne druhy, hlavný záujem o takého populácie a zodpovednosť za ne. Štát pôvodu populácií anadrómnych rýb má zabezpečiť ich ochranu tak, že prijme primerané regulačné opatrenia týkajúce sa rybolovu vo všetkých vodách od vonkajších hraníc jeho výlučnej hospodárskej zóny smerom k pevnine. Ak populácie anadrómnych rýb migrujú do vôd alebo cez vody od vonkajších hraníc výhradnej hospodárskej zóny iného štátu, než je štát pôvodu, smerom k pevnine, tento štát má spolupracovať so štátom pôvodu, pokiaľ ide o ochranu a riadenie týchto populácií.

                     (10)

                     S cieľom predchádzať neudržateľnému rybolovu je v záujme Únie, aby Spojené kráľovstvo spolupracovalo v oblasti riadenia populácií lososa v plnom súlade s ustanoveniami dohovoru UNCLOS a Dohody Organizácie Spojených národov o uplatňovaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti zo 4. augusta 1995 (UNFSA) (6) alebo akejkoľvek inej medzinárodnej dohody či normy medzinárodného práva.

                     (11)

                     Na základe článku 66 dohovoru UNCLOS sú štáty pôvodu anadrómnych druhov a iné štáty, ktoré lovia tieto druhy, povinné prijať opatrenia na vykonávanie uvedeného článku. Takáto spolupráca sa môže dohodnúť v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva.

                     (12)

                     Pristúpenie Spojeného kráľovstva k dohovoru NASCO umožní Spojenému kráľovstvu spolupracovať na potrebných ochranných a riadiacich opatreniach s náležitým ohľadom na práva, záujmy a povinnosti ostatných krajín a Únie a zabezpečiť, aby sa rybolovné činnosti vykonávali spôsobom, vďaka ktorému sa príslušné populácie lososa budú využívať udržateľne.

                     (13)

                     Je preto v záujme Únie schváliť žiadosť o pristúpenie k dohovoru NASCO, ktorú predložilo Spojené kráľovstvo, od okamihu, keď sa právo Únie prestane uplatňovať na Spojené kráľovstvo,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať v rade Organizácie pre zachovanie lososov v severnom Atlantickom oceáne zriadenej Dohovorom o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne, je schváliť žiadosť Spojeného kráľovstva o pristúpenie k uvedenému dohovoru za predpokladu, že toto schválenie je poskytnuté od okamihu, keď sa právo Únie prestane uplatňovať na Spojené kráľovstvo.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

            V Bruseli 27. mája 2019

                  Za Radu

                  predseda

               N. HURDUC

            (1)  Ú. v. ES L 378, 31.12.1982, s. 25.

            (2)  Rozhodnutie Rady 82/886/EHS z 13. decembra 1982 o uzavretí Dohovoru o zachovaní lososov v severnom Atlantickom oceáne (Ú. v. ES L 378, 31.12.1982, s. 24).

            (3)  Rozhodnutie Európskej rady (EÚ) 2019/584 prijaté po dohode so Spojeným kráľovstvom z 11. apríla 2019, ktorým sa predlžuje lehota podľa článku 50 ods. 3 Zmluvy o EÚ (Ú. v. EÚ L 101, 11.4.2019, s. 1).

            (4)  Ú v EÚ C 144I, 25.4.2019, s. 1.

            (5)  Ú. v. ES L 179, 23.6.1998, s. 3.

            (6)  Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 14.


title: Rozhodnutie Rady (SZBP) 2019/938 zo 6. júna 2019, na podporu procesu budovania dôvery, ktorý má viesť k vytvoreniu zóny bez jadrových zbraní a všetkých ostatných zbraní hromadného ničenia na Blízkom východe

text:
                  7.6.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 149/63

         ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2019/938
         zo 6. júna 2019,
         na podporu procesu budovania dôvery, ktorý má viesť k vytvoreniu zóny bez jadrových zbraní a všetkých ostatných zbraní hromadného ničenia na Blízkom východe
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej články 28 ods. 1 a 31 ods. 1,
         so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
         keďže:

                     (1)

                     Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie z roku 2016 aj stratégia Európskej únie proti šíreniu zbraní hromadného ničenia (ZHN) z roku 2003 sa zakladajú na presvedčení, že multilaterálny prístup k bezpečnosti vrátane odzbrojenia a nešírenia je najlepším spôsobom, ako zachovať medzinárodný poriadok.

                     (2)

                     Politikou Únie je preto dodržiavanie, vykonávanie a posilnenie vykonávania a všeobecné uplatňovanie zmlúv, dohôd a noriem o odzbrojení a nešírení, ako aj spolupráca s tretími krajinami pri plnení ich povinností vyplývajúcich z mnohostranných dohovorov a režimov a poskytovanie pomoci týmto krajinám.

                     (3)

                     V spoločnej deklarácii z parížskeho samitu o Stredozemí z 13. júla 2008, na ktorom sa vytvorila Únia pre Stredozemie, sa opätovne potvrdil spoločný cieľ dosiahnuť mier, ako aj bezpečnosť v regióne, ako sa stanovuje v Barcelonskom vyhlásení prijatom euro-stredozemskou konferenciou 27. – 28. novembra 1995, v ktorej sa podporuje aj regionálna bezpečnosť okrem iného nešírením jadrových, chemických a biologických zbraní a prijatím a dodržiavaním medzinárodných a regionálnych režimov nešírenia a dohôd o kontrole zbrojenia a odzbrojení, ku ktorým patria Zmluva o nešírení jadrových zbraní, Dohovor o chemických zbraniach, Dohovor o biologických a toxínových zbraniach, Zmluva o všeobecnom zákaze jadrových skúšok a/alebo regionálne dohovory týkajúce sa napríklad zón bez jadrových zbraní vrátane ich kontrolných režimov, ako aj plnením záväzkov v dobrej viere zo strany signatárov Barcelonského vyhlásenia vyplývajúcich z dohovorov o kontrole zbraní, odzbrojení a nešírení.

                     (4)

                     Zmluvné strany Únie pre Stredozemie sa budú snažiť o to, aby sa Blízky východ stal oblasťou bez jadrových, chemických a biologických ZHN a ich nosičov a aby bol tento stav vzájomne a účinne overiteľný. Zmluvné strany navyše zvážia praktické kroky, okrem iného na zabránenie šíreniu jadrových, chemických a biologických zbraní, ako aj nadmernému hromadeniu konvenčných zbraní.

                     (5)

                     Únia usporiadala v roku 2008 v Paríži seminár o bezpečnosti na Blízkom východe, nešírení ZHN a odzbrojení, na ktorom sa zišli zástupcovia štátov regiónu a členských štátov Únie, ako aj akademickej obce a národných agentúr pre jadrovú energiu.

                     (6)

                     Na hodnotiacej konferencii NPT v roku 2010 sa zdôraznil význam procesu, ktorý vedie k úplnému vykonávaniu jej rezolúcie o Blízkom východe z roku 1995 („rezolúcia z roku 1995“). Konferencia na tento účel schválila praktické kroky, okrem iného aj zváženie všetkých ponúk, ktorých cieľom je podpora vykonávania rezolúcie z roku 1995, vrátane ponuky Únie usporiadať seminár nadväzujúci na seminár organizovaný v júni 2008.

                     (7)

                     Na hodnotiacej konferencii NPT 2010 sa ďalej uznala dôležitá úloha, ktorú zohráva občianska spoločnosť pri vykonávaní rezolúcie z roku 1995, a podporilo sa všetko úsilie vyvíjané v tomto smere.

                     (8)

                     Únia usporiadala v roku 2011 v Bruseli seminár na „podporu budovania dôvery a procesu zameraného na vytvorenie zóny bez zbraní hromadného ničenia a ich nosičov na Blízkom východe“, na ktorom sa stretli vysokí predstavitelia štátov regiónu, troch štátov, ktoré sú depozitármi Zmluvy o nešírení jadrových zbraní, členských štátov Únie, ďalších zainteresovaných štátov, ako aj zástupcovia akademickej obce a oficiálni predstavitelia hlavných regionálnych a medzinárodných organizácií.

                     (9)

                     V roku 2012 Únia rozhodla, že bude naďalej podporovať proces budovania dôvery, ktorý má viesť k vytvoreniu zóny bez jadrových zbraní a všetkých ostatných ZHN na Blízkom východe, okrem iného podporovaním práce sprostredkovateľa vymenovaného OSN na účely konferencie o vytvorení takejto zóny v roku 2012 a zorganizovaním workshopu o budovaní kapacít a nadväzujúceho podujatia na semináre Únie z rokov 2008 a 2011.

                     (10)

                     Únia opakovane vyjadrila, že je pripravená pokračovať v napomáhaní procesu vedúceho k vytvoreniu zóny bez ZHN na Blízkom východe a želá si podporovať procesy budovania dôvery podobné procesom v rámci seminárov a workshopov Únie, ktoré sa uskutočnili v rokoch 2008, 2011 a 2012.

                     (11)

                     Generálny sekretár Organizácie Spojených národov sa vo svojom programe pre odzbrojenie „Zabezpečenie našej spoločnej budúcnosti“, ktorý bol predložený 24. mája 2018, zaviazal, že bude s členskými štátmi OSN spolupracovať na posilnení a konsolidácii zóny bez jadrových zbraní, a to aj podporovaním vytvárania ďalších takýchto zón, okrem iného aj na Blízkom východe,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1

               1.   Na účely plnenia záväzkov Únie vytvoriť zónu bez ZHN na Blízkom východe a nadviazať na predchádzajúce aktivity Únie v rokoch 2008, 2011 a 2012 a podporiť budovanie dôvery v záujme podpory procesu zameraného na vytvorenie takejto zóny Únia podporí činnosti zamerané na podporu inkluzívneho dialógu medzi expertmi a tvorcami politík o zóne bez ZHN na Blízkom východe okrem iného:

                           a)

                           identifikovaním poznatkov získaných z úsilia o vytvorenie zóny bez ZHN za obdobie rokov 1996 – 2015;

                           b)

                           budovaním analytických kapacít na podporu nového zmýšľania o regionálnych bezpečnostných otázkach a zóne bez ZHN vrátane ponaučení z vytvárania iných regionálnych zón bez jadrových zbraní;

                           c)

                           zhromažďovaním nápadov a vypracúvaním nových návrhov, ako pokročiť v tejto otázke.

               2.   V tejto súvislosti bude projekt, ktorý má Únia podporiť, zahŕňať tieto konkrétne činnosti:

                           a)

                           Fáza I
                           Prvá fáza projektu sa zameria na vytvorenie siete expertov, osvetu a komunikáciu a načrtnutie otázok a tém, ktoré sa majú skúmať. Medzi kľúčové aktivity patria:

                                       i)

                                       vytvorenie východiskovej regionálnej siete relevantných expertov a inštitúcií;

                                       ii)

                                       osveta, preskúmanie rozhovorov a literatúry a zhromažďovanie relevantných dokumentov;

                                       iii)

                                       prvé zasadnutie referenčnej skupiny projektu;

                                       iv)

                                       podujatie popri zasadnutí Prvého výboru Valného zhromaždenia v októbri 2019;

                                       v)

                                       workshop, na ktorom sa zúčastní 15 – 20 členov regionálnej siete projektu a členov referenčnej skupiny projektu.

                           b)

                           Fáza II
                           Druhá fáza projektu sa zameria na kontakty s jednotlivcami, expertmi, akademickými a politickými výskumníkmi a inštitútmi v regióne s cieľom získať poznatky o otázkach a témach identifikovaných v prvej fáze a rôzne stanoviská k nim, ako aj na potvrdenie záznamu o úsilí o zriadenie zóny bez ZHN v rokoch 1995 – 2015. Medzi kľúčové aktivity patria:

                                       i)

                                       najviac 50 rozhovorov vždy s jednou osobou z regiónu a mimo regiónu;

                                       ii)

                                       najviac šesť malých stretnutí s relevantnými expertmi v regióne sprostredkovaných výskumnými ústavmi;

                                       iii)

                                       úplné znenie návrhu správy Inštitútu OSN pre výskum v oblasti odzbrojenia (ďalej len „UNIDIR“) o iniciatíve na zriadenie zóny bez ZHN na Blízkom východe, ktorý sa poskytne členským štátom OSN a Úradu OSN pre otázky odzbrojenia;

                                       iv)

                                       jedno osobitné podujatie usporiadané popri hodnotiacej konferencii Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2020;

                                       v)

                                       stretnutie usporiadané v sídle OSN v New Yorku v roku 2020 s cieľom predložiť príslušné aktualizácie a zistenia projektu členským štátom OSN a iným príslušným zainteresovaným stranám.

                           c)

                           Fáza III

                                       i)

                                       dva workshopy s viacerými zainteresovanými stranami na účely posúdenia súhrnu možností a odporúčaní pre ďalší postup;

                                       ii)

                                       uverejnenie zvyšných informačných dokumentov vymedzujúcich uvedené možnosti a stanoviská, ktoré boli identifikované ako potenciálne užitočné pre vyhliadky na posilnenú regionálnu spoluprácu v oblasti bezpečnosti, okrem iného prostredníctvom zóny bez ZHN na Blízkom východe;

                                       iii)

                                       dva workshopy, na ktorých sa zúčastnia experti a úradníci konajúci vo vlastnom mene.

                     Podrobný opis projektov sa uvádza v prílohe.

            Článok 2

               1.   Za vykonávanie tohto rozhodnutia zodpovedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP).

               2.   Technickým vykonávaním projektov uvedených v článku 1 ods. 2 sa poveruje UNIDIR, ktorý túto úlohu vykonáva pod vedením VP. Na tento účel uzavrie VP s inštitútom UNIDIR potrebné dohody.

            Článok 3

               1.   Referenčná suma na realizáciu projektov uvedených v článku 1 ods. 2 je 2 856 278 EUR.

               2.   Výdavky financované zo sumy stanovenej v odseku 1 sa spravujú v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na rozpočet Únie.

               3.   Komisia dohliada na riadne spravovanie výdavkov uvedených v odseku 1. Na tento účel uzavrie s inštitútom UNIDIR dohodu o financovaní. V dohode sa stanoví, že implementujúci partner zabezpečí zviditeľnenie príspevku Únie zodpovedajúce jeho výške.

               4.   Komisia vyvinie úsilie, aby sa dohoda o financovaní uvedená v odseku 3 uzavrela čo najskôr po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Radu informuje o všetkých ťažkostiach, ktoré sa počas tohto procesu vyskytnú, ako aj o dátume uzavretia dohody.

            Článok 4

               1.   VP predkladá Rade správy o vykonávaní tohto rozhodnutia formou pravidelných polročných správ so záznamom, ktoré pripravuje UNIDIR. Uvedené správy tvoria základ pre hodnotenie na konci projektu, ktoré vykoná Rada.

               2.   Komisia poskytuje informácie o finančných aspektoch projektov uvedených v článku 1 ods. 2.

            Článok 5

               1.   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               2.   Toto rozhodnutie platí 36 mesiacov odo dňa uzavretia dohody o financovaní uvedenej v článku 3 ods. 3. Ak sa však dohoda o financovaní neuzavrie do šiestich mesiacov po nadobudnutí účinnosti, rozhodnutie stráca účinnosť po uplynutí tejto lehoty.

            V Luxemburgu 6. júna 2019

                  Za Radu

                  predsedníčka

               A. BIRCHALL

            PRÍLOHA

               Projekt na podporu procesu budovania dôvery, ktorý má viesť k vytvoreniu zóny bez jadrových zbraní a všetkých ostatných zbraní hromadného ničenia na Blízkom východe

            I.   Ciele projektu

            Navrhovaný projekt bude mať štyri všeobecné ciele:

                        1)

                        vyplniť značnú medzeru vo výskume, pokiaľ ide o spôsob, ako sa otázka zóny bez ZHN na Blízkom východe vyvíjala v rokoch 1995 – 2015, vrátane ponaučení pre súčasné a budúce vyhliadky;

                        2)

                        vybudovať analytické kapacity na podporu nového zmýšľania o regionálnych bezpečnostných otázkach a zóne vrátane ponaučení z vytvárania iných regionálnych zón bez jadrových zbraní;

                        3)

                        zhromaždiť nápady a vypracovať nové návrhy, ako pokročiť v tejto oblasti, a

                        4)

                        posilniť inkluzívny dialóg medzi expertmi a tvorcami politík v otázkach regionálnej bezpečnosti, okrem iného zónou bez ZHN na Blízkom východe, čím by sa mohlo prispieť k prebiehajúcim multilaterálnym procesom vrátane Zmluvy o nešírení, ako aj k práci výročnej konferencie OSN zameranej na vytvorenie zóny bez ZHN na Blízkom východe.

                  Pokiaľ ide o prvý cieľ, komplexnosť otázky zóny bez ZHN na Blízkom východe, skutočnosť, že sa doteraz nedosiahol pokrok, a slabá politická vôľa v regióne aj mimo neho viedli v posledných rokoch k poklesu politického aj vedeckého záujmu o túto otázku. Existuje mnoho štúdií o počiatkoch iniciatívy a úsilí o pokrok pred hodnotiacou konferenciou v roku 1995 a počas nej. Predĺženie platnosti NPT na dobu neurčitú v uvedenom roku a rezolúcia o Blízkom východe, ktorá umožnila dosiahnutie konsenzu o predĺžení platnosti, boli predmetom komplexného štúdia, okrem iného aj prostredníctvom prebiehajúceho programu konferencie Zmluvy o nešírení z roku 1995 zameraného na ústnu históriu.
            O období rokov 2010 – 2015 však existuje podstatne menej dokumentov a štúdií. Počas uvedeného obdobia sa však uskutočnilo viacero diplomatických iniciatív týkajúcich sa tejto zóny. Zatiaľ čo niektorí akademici a experti sa sústredili na skúmanie konkrétnych aspektov tejto otázky a niektorí jej zástancovia sa usilovali o vypracovanie vzorového znenia pre prípadnú dohodu, neexistuje autoritatívny empirický záznam o úsilí o dosiahnutie pokroku v koncepcii zóny v rokoch 1996 až 2015. Bez takejto dokumentácie existuje riziko, že upadnú do zabudnutia dôležité podrobnosti a skutočnosti, ako aj stanoviská zúčastnených aktérov a ponaučenia pre budúce úsilie. Bránilo by to budúcemu výskumnému alebo politickému úsiliu tejto otázky. Navrhovaný projekt UNIDIR túto medzeru vyplní.
            Pokiaľ ide o druhý cieľ, týmto projektom sa podporí dlhodobý vedecký a odborný záujem o hrozby v oblasti ZHN na Blízkom východe, regionálna spolupráca v oblasti bezpečnosti a osobitne zóna bez ZHN. A to v čase, keď sú v týchto otázkach naliehavo potrebné nové a neustále úvahy a nápady. Skúmaním pretrvávajúcich, nových alebo zabudnutých tém a nápadov súvisiacich so zónou bez ZHN počas obdobia dvoch desaťročí prispeje projekt k znalostiam o tejto otázke a jej pochopeniu. Čerpaním z aktuálnejšej literatúry o iných zónach bez jadrových zbraní alebo ZHN bude môcť posúdiť spoločné prvky a/alebo jedinečné prvky v kontexte blízkovýchodného regiónu. Výsledkom bude komplexný register tém a nápadov, ktorý môže prispieť k obnoveniu činnosti a rozšíreniu siete analytikov a expertov s prístupom k tomuto dielu.
            Pokiaľ ide o tretí cieľ, tento projekt prispeje k budúcim úvahám o zóne bez ZHN na Blízkom východe v širšom regionálnom kontexte ZHN a bezpečnosti dokumentovaním otázok a prístupov, ktoré boli predmetom rôznych iniciatív počas dvadsiatich rokov. Pomocou inkluzívneho zapojenia expertov v rámci regiónu sa budú v rámci projektu identifikovať otázky a nápady, o ktorých sa výskumníci, účastníci a odborní pozorovatelia domnievajú, že sú vhodné na ďalšie preskúmanie, a tiež otázky, ktorých riešenie sa javí ako najťažšie. Tento prístup môže tvorcom politík poskytnúť komplexný základ pre zváženie a posúdenie vyhliadok na pokrok v regionálnej spolupráci v oblasti bezpečnosti, pokiaľ ide o hrozby ZHN v súčasnom dynamickom strategickom prostredí. Môže tiež podporiť rozvoj kapacity na budúce rokovania o otázkach regionálnej bezpečnosti vrátane zóny bez ZHN.
            Napokon je tiež veľmi dôležité, s ohľadom na štvrtý cieľ, že tento projekt uľahčí inkluzívny neformálny dialóg expertov o konkrétnych nápadoch a iniciatívach na posilnenie regionálnej bezpečnosti a riadení hrozieb ZHN na Blízkom východe medzi krajinami tohto regiónu a ich vonkajšími partnermi. Projekt tým poskytne pevné základy pre budúci polooficiálny a oficiálny dialóg o aspektoch ZHN a ich nosičoch. Konkrétne poskytne diskrétny rámec na preskúmanie širokého spektra relevantných otázok, preskúma a vypracuje nové stanoviská, ktoré môžu ponúknuť nové možnosti na dosiahnutie pokroku v budúcnosti a podporí vytvorenie úrodnej pôdy pre potenciálny dialóg v budúcnosti a prispeje k nemu. Projekt tým tiež poskytne dôležité vecné podklady a nápady pre konferenciu OSN o zóne bez ZHN na Blízkom východe a prispeje k budovaniu dôvery medzi širokým spektrom expertov, ktorí sa môžu zúčastniť na tomto fóre, ako aj na iných príslušných fórach.
            II.   Opis projektu

            1)   Ciele a cieľové publikum
            Ako sa už uviedlo, tento projekt má štyri ciele:

                        —

                        Vypracovať faktický záznam o úsilí o zriadenie zóny bez ZHN na Blízkom východe v rokoch 1995 až 2015, ktorý vyplní významnú medzeru vo výskumnej literatúre a identifikuje získané poznatky na účely budúceho úsilia.

                        —

                        Identifikovať kľúčové otázky, možnosti, prekážky a nápady, ktoré sú v súčasnosti relevantné pre úvahy o zóne bez ZHN a pre úsilie o posilnenie regionálnej spolupráce v oblasti bezpečnosti, čím sa prispeje k poznatkom o vecných aj procesných aspektoch zóny a potenciálnemu ďalšiemu postupu v kontexte meniaceho sa strategického prostredia.

                        —

                        Nadviazať kontakty s rozsiahlou komunitou výskumníkov, tvorcov politík a akademikov v regióne a získať od nich poznatky a stanoviská k týmto otázkam a rozšíriť tak počet a rôznorodosť účastníkov, ktorí budú skúmať vyhliadky na dialóg a pokrok v tejto dlhodobej otázke zóny bez ZHN na Blízkom východe v kontexte širších regionálnych otázok súvisiacich so ZHN a bezpečnosťou, ako aj iných skúseností s regionálnymi zónami bez jadrových zbraní.

                        —

                        Uľahčiť dialóg medzi týmito expertmi s cieľom posilniť siete, komunikáciu a zapojenie, ktoré by mohli prispieť k budúcemu úsiliu o pokrok v oblasti regionálnej bezpečnosti, kontroly zbrojenia, nešírenia a odzbrojenia v tomto regióne.

                  Predpokladajú sa tri prekrývajúce sa skupiny publika:

                        —

                        Výskumní pracovníci v oblasti medzinárodnej bezpečnosti a kontroly zbrojenia, najmä tí, ktorí sa zaoberajú nešírením jadrových, chemických a biologických zbraní, odzbrojením a ich nosičmi, regionálnou bezpečnosťou alebo bezpečnostnými otázkami na Blízkom východe. Osobitná pozornosť sa bude venovať novej generácií akademikov, ktorí sa viac venujú medzinárodným a regionálnym otázkam ZHN vzhľadom na konflikt v Sýrii, rozdielnym názorom na iránsky jadrový program a iné jadrové spôsobilosti v regióne, technologickému pokroku a spôsobilostiam v oblasti nových zbraní, napätým politickým vzťahom medzi kľúčovými jadrovými mocnosťami a nezhodami medzi niektorými štátmi, ktoré majú, resp. nemajú jadrové zbrane, v súvislosti s jadrovým odzbrojovaním. Autoritatívne podanie vývoja zóny bez jadrových ZHN na Blízkom východe v rokoch 1996 až 2015 v anglickom jazyku by bolo dôležitým zdrojom a registrom informácií pre úvahy o širokom spektre otázok ZHN, okrem iného o zónach bez jadrových zbraní či otázkach špecifických pre Blízky východ.

                        —

                        Tvorcovia politík, ktorí sa zaoberajú otázkami kontroly zbrojenia, nešírenia a odzbrojenia. To zahŕňa osoby s regionálnou aj medzinárodnou perspektívou a z rôznych fór vrátane hodnotiacej konferencie Zmluvy o nešírení v roku 2020. Mnohé štáty bez ohľadu na svoj postoj k jadrovému odzbrojeniu považujú výsledok tohto zasadnutia za rozhodujúci vzhľadom na to, že na konferencii Zmluvy o nešírení v roku 2015 sa nepodarilo dosiahnuť dohodu o záverečnom dokumente, a vzhľadom na mnohé tlaky na Zmluvu o nešírení. Otázka pokroku smerom k zóne bez ZHN na Blízkom východe sa považuje za kritický faktor, pokiaľ ide o vyhliadky na výsledky hodnotiacej konferencie.

                        —

                        Akademici a odborníci z praxe pre oblasť Blízkeho východu, ktorí sa snažia zaznamenať a pochopiť rýchlo sa meniacu dynamiku tohto regiónu, jeho štátov a obyvateľstva, dôsledkov meniacich sa spojenectiev a spôsobilostí v oblasti regionálnej bezpečnosti a vyhliadok na predchádzanie a zmiernenie súčasných a budúcich napätí a konfliktov.

                  2)   Časový rámec
            Očakáva sa, že projekt sa začne v druhom polroku 2019 a bude trvať 36 mesiacov. Jeho ukončenie sa očakáva na jar 2022, pričom dovtedy by sa mali vydať všetky publikácie. Konečná správa so záznamom a finančná správa projektu by mali byť predložené koncom roku 2022.
            3)   Aktivity, výsledky a metodiky
            Tento projekt je rozdelený na tri fázy. Konkrétne podujatia a harmonogram sa prispôsobia podľa potreby a vzhľadom na kľúčový vývoj. Projektová dokumentácia, zistenia a nápady sa poskytnú sekretariátu OSN a účastníkom na podporu prípravy výročných konferencií, ktoré organizuje generálny tajomník OSN. Tieto tri fázy sú nasledovné:

                        Fáza I:

                        Prvá fáza projektu sa zameria na vytvorenie projektu a siete expertov, osvetu a komunikáciu a načrtnutie otázok a tém, ktoré sa majú skúmať. Medzi kľúčové aktivity patria:

                                    —

                                    vytvorenie východiskovej regionálnej siete relevantných expertov a inštitúcií pre projekt;

                                    —

                                    nadviazanie kontaktov a začatie rozhovorov s osobami zapojenými do rôznych iniciatív týkajúcich sa zóny bez ZHN na Blízkom východe;

                                    —

                                    preskúmanie literatúry a zhromažďovanie relevantnej dokumentácie súvisiacej so zónou bez ZHN na Blízkom východe za obdobie od hodnotiacej konferencie Zmluvy o nešírení v roku 1995 po závery konferencie Zmluvy o nešírení v roku 2015. Preskúma sa tiež relevantný širší výskum o politikách týkajúcich sa zón bez jadrových zbraní a/alebo príslušných iniciatív, ako aj o skúsenostiach so spoluprácou v oblasti bezpečnosti na Blízkom východe.

                              Medzi kľúčové výsledky budú patriť:

                                    —

                                    prvé zasadnutie referenčnej skupiny projektu;

                                    —

                                    podujatie popri zasadnutí Prvého výboru Valného zhromaždenia v októbri 2019 za časti relevantných regionálnych expertov a inštitúcií s cieľom opísať projekt, predstaviť základné témy a diskutovať o kľúčových prioritných oblastiach, ktoré sa majú preskúmať;

                                    —

                                    chronológia kľúčových udalostí a náčrt tém, otázok a diskusií, ktoré zahŕňajú záznam diskusií o zóne bez ZHN v tomto regióne. Na uľahčenie orientácie bude toto preskúmanie zahŕňať obsah a bude rozdelené do oddielov, v ktorých sa zvýraznia najdôležitejšie zistenia. Uvedené materiály by sa mohli poskytnúť účastníkom a pozorovateľom konferencie o zóne bez ZHN na Blízkom východe, ktorú plánuje zvolať generálny tajomník OSN v roku 2019.

                                    —

                                    V decembri 2019 sa v maltskej Valette zorganizuje workshop, na ktorom sa zídu 15 – 20 členovia regionálnej siete projektu a členovia referenčnej skupiny projektu, aby sa podelili o aktuálne informácie z konferencie OSN, možné ďalšie kroky a nové otázky, ktoré sa môžu zohľadniť v projekte a/alebo ktoré je potrebné vzhľadom na výsledok konferencie preskúmať.

                        Fáza II:

                        Druhá fáza projektu sa zameria na kontakty s jednotlivcami, expertmi, akademickými a politickými výskumníkmi a inštitútmi v regióne s cieľom získať poznatky o otázkach a témach identifikovaných v prvej fáze a rôzne stanoviská k nim, ako aj na potvrdenie záznamu o úsilí o zriadenie zóny bez ZHN v rokoch 1995 – 2015. Medzi kľúčové aktivity patria:

                                    —

                                    najviac 50 rozhovorov vždy s jednou osobou z regiónu a mimo regiónu, ktorá sa zapojila do diskusií a/alebo výskumu týkajúceho sa zóny bez ZHN na Blízkom východe od roku 1995 (prostredníctvom stretnutí v regióne, popri relevantných medzinárodných zasadnutiach alebo konferenciách, prostredníctvom aplikácie Skype a/alebo telefonicky);

                                    —

                                    najviac šesť malých stretnutí s relevantnými expertmi (maximálne 25) v regióne sprostredkovaných výskumnými ústavmi s cieľom a) potvrdiť a upresniť návrh záznamu vrátane kľúčových skutočností a dátumov; b) získať stanoviská k prioritným otázkam, prekážkam, výzvam a príležitostiam pre pokrok v otázke zóny a c) preskúmať možné spôsoby na prekonanie identifikovaných prekážok a výziev s cieľom umožniť pokrok smerom k vytvoreniu zóny bez jadrových ZHN a v otázkach regionálnej bezpečnosti na Blízkom východe. Očakáva sa, že sa uskutočnia stretnutia v Egypte (Káhire); Jordánsku (Ammáne), Iráne (Teheráne), Libanone (Bejrúte) a Kuvajte;

                              Medzi kľúčové výsledky budú patriť:

                                    —

                                    úplné znenie návrhu správy UNIDIR o iniciatíve na zriadenie zóny bez ZHN na Blízkom východe;

                                    —

                                    prehľad kľúčových otázok a prekážok, ktorý vypracuje UNIDIR a ktorý bude zahŕňať nápady týkajúce sa súčasných a/alebo budúcich iniciatív a stanoviská k potenciálnym možnostiam na dosiahnutie pokroku identifikovaným počas výskumu a diskusií expertov;

                                    —

                                    druhé zasadnutie referenčnej skupiny projektu, aby zhodnotila a posúdila pokrok projektu a potvrdila prehľad kľúčových otázok vypracovaný UNIDIR-om;

                                    —

                                    osobitné podujatie usporiadané popri hodnotiacej konferencii Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2020;

                                    —

                                    stretnutie usporiadané v sídle OSN v New Yorku v roku 2020 s cieľom predložiť príslušné aktualizácie a zistenia projektu členským štátom OSN a iným príslušným zainteresovaným stranám;

                                    —

                                    workshop v jordánskej Akabe, na ktorom sa poskytnú aktuálne informácie o pokroku v procese konferencie generálneho tajomníka OSN a posúdia sa prioritné oblasti, ktoré by mohli byť predmetom následných stretnutí.

                        Fáza III:

                        Záverečná fáza projektu bude zahŕňať finalizáciu záznamu na účely jeho uverejnenia zo strany UNIDIR-u. Počas tejto fázy bude projekt vychádzať z komplexného hodnotenia a analýzy vykonaných v druhej fáze a zorganizujú sa dva záverečné workshopy s rôznymi zainteresovanými stranami, aby posúdili súhrn možností a odporúčaní pre ďalší postup.
                        Medzi kľúčové aktivity patria:

                                    —

                                    uverejnenie zvyšných informačných dokumentov vymedzujúcich uvedené možnosti a stanoviská, ktoré boli identifikované ako potenciálne užitočné pre vyhliadky na posilnenú regionálnu spoluprácu v oblasti bezpečnosti, okrem iného prostredníctvom zóny bez ZHN na Blízkom východe, ako aj relevantných úvah pre tvorcov politík;

                                    —

                                    podujatia pri príležitosti uverejnenia (panelová prezentácia a diskusia) v Ženeve, Bruseli a Washingtone na propagáciu záznamu a zistení UNIDIR-u;

                                    —

                                    dva workshopy, na ktorých sa zúčastnia experti a úradníci konajúci vo vlastnom mene; prispôsobia sa výsledku hodnotiacej konferencie v roku 2020 a relevantných rokovaní na konferenciách OSN o zóne bez ZHN na Blízkom východe. Potenciálne miesta konania: egyptská Káhira a taliansky Rím.

                              Medzi kľúčové výsledky budú patriť:

                                    —

                                    záznam o zóne bez ZHN na Blízkom východe voľne dostupný na webovom sídle UNIDIR-u s kľúčovou chronológiou, prílohami a údajmi;

                                    —

                                    najviac päť informačných dokumentov o konkrétnych aspektoch, možnostiach a stanoviskách týkajúcich sa zóny bez ZHN na Blízkom východe;

                                    —

                                    dva súhrny z workshopov, ktoré sa poskytnú príslušným úradníkom, orgánom a multilaterálnym procesom a v ktorých sa načrtnú stanoviská, názory a možnosti ďalšieho postupu v otázke zóny bez ZHN na Blízkom východe.

                  Počas tohto projektu sa použije kombinácia metodík vrátane porovnávacieho preskúmania a analýzy literatúry, zberu a analýzy dokumentov z otvorených zdrojov a rozhovory. Rozhovory sa uskutočnia podľa štandardných výskumných postupov vrátane požiadania dotknutej osoby o písomný súhlas s nahrávaním, preskúmania prípadných písomných záznamov alebo zhrnutí spolu s dotknutou osobou na účely kontroly správnosti a nešírenia zvukového alebo písomného záznamu rozhovoru bez výslovného súhlasu dotknutej osoby podľa štandardného protokolu týkajúceho sa rozhovorov. Overí sa správnosť výkladov a údajov z otvorených zdrojov a ústneho podania.
            Na všetky stretnutia uskutočnené v rámci tohto projektu sa uplatnia pravidlá Chatham House.
            UNIDIR zarchivuje všetky materiály projektu vrátane materiálov z otvorených zdrojov a ústneho podania v digitálnej podobe a uchová ich počas stanovenej doby. Príručky a procesy na zaistenie kvality UNIDIR-u sa uplatnia na všetky publikácie vrátane externého partnerského preskúmania návrhov konceptov.
            4)   Zloženie projektu
            Tento projekt povedie vedúci projektu s potrebnými znalosťami a skúsenosťami týkajúcimi sa regiónu a záležitostí ZHN v regióne. Vedúci projektu musí mať širokú sieť kontaktov, byť uznávanou osobnosťou v regióne, bude koordinovať projektový tím a bude sa zodpovedať riaditeľovi UNIDIR-u. Povedie prípravu záznamu o procesoch týkajúcich sa zóny bez ZHN od roku 1995 a bude riadiť a viesť proces náboru expertov a bývalých úradníkov, ako aj zbierania stanovísk o predchádzajúcom úsilí a súčasných vyhliadkach zóny.
            Najme sa jeden projektový manažér a výskumník na plný úväzok, ktorý povedie a uskutoční príslušné procesy preskúmania literatúry, zhromažďovania dokumentácie a rozhovorov. Projektový manažér a výskumník: a) musí mať absolvované štúdia v príslušnom odbore (Blízky východ, medzinárodná bezpečnosť a/alebo otázky ZHN), vynikajúcu znalosť Blízkeho východu, príslušných jazykov a solídnu publikačná činnosť; b) musí mať preukázať nestranný a zodpovedný výskum vysokej kvality, ako aj vynikajúce zručnosti v oblasti medziľudských vzťahov a c) bude zohrávať vedúcu úlohu pri vypracúvaní súhrnných správ o stanoviskách k otázkam a možnostiam ďalšieho postupu na základe správy.
            Najme sa jeden vedecký pracovník na čiastočný pracovný úväzok (50 %), ktorý bude vedúcemu projektu a projektovému manažérovi a výskumníkovi poskytovať usmernenia, znalosti a poradenstvo, a bude prispievať k zozbieraniu a vypracovaniu záznamu. Vedecký pracovník musí mať komplexnú znalosť a skúsenosti týkajúce sa regiónu Blízkeho východu a úsilie vytvoriť zónu bez ZHN na Blízkom východe.
            Pre projekt sa vytvorí referenčná skupina 4 až 5 osôb, aby poskytovali poradenstvo a usmernenia, revidovali návrhy publikácií, pomáhali s nadväzovaním kontaktov s relevantnými expertmi a inštitútmi a zúčastňovali sa na stretnutiach a dialógoch s expertmi v regióne. Tieto osoby sa vyberú na základe ich odborných znalostí a vedomostí o iniciatívach týkajúcich sa zóny bez ZHN na Blízkom východe a projektu sa zúčastnia vo vlastnom mene. Pri účasti na činnostiach súvisiacich s projektom sa im poskytne náhrada cestovných nákladov a diéty a malý honorár.
            Vzhľadom na to, že projekt počíta s veľkou mierou cestovania a zapojenia do širokej a rôznorodej siete expertov, najme sa pre projekt tímový asistent, aby poskytoval administratívnu a logistickú podporu vrátane cestovania do a v rámci regiónu, organizácie stretnutí a finančných a administratívnych procesov v zmysle programu podnikových zdrojov OSN (Umoja). Ideálne by bolo, aby tento asistent hovoril po arabsky.
            Projektu bude pri zhromažďovaní a štúdiu dokumentácie, overovaní faktov, vypracúvaní príslušných tabuliek/zoznamov s údajmi a archiváciou pomáhať jeden stážista na polovičný pracovný úväzok.
            III.   Riadenie projektu a dohľad nad ním

            Projekt sa uskutoční pod záštitou UNIDIR. UNIDIR je samostatnou inštitúciou v rámci Organizácie Spojených národov, ktorá bola založená v roku 1980 na účely nezávislého výskumu v oblasti odzbrojenia a súvisiacej problematiky, najmä medzinárodných bezpečnostných otázok. Sídlo má v Ženeve, je celosvetovo uznávaný a disponuje dlhoročnými odbornými znalosťami o otázkach ZHN vrátane významnej inštitucionálnej pamäte a archívu o procesoch odzbrojenia vrátane NPT a zón bez jadrových zbraní, jeho publikačná činnosť je rozsiahla, pričom je dostupná verejnosti online a bezplatne.
            Dôležitým prvkom v úlohách UNIDIR-u je organizovať a sprostredkúvať neformálny dialóg medzi rôznymi expertmi o otázkach odzbrojenia siahajúcich od problematiky ZHN po nové a vznikajúce zbrojné technológie. Inštitút UNIDIR preto disponuje širokou sieťou, ktorú môže využívať, a má skúsenosti s organizáciou stretnutí v Ženeve a inde a s prípravou súhrnných správ a nadväzujúcich opatrení.
            UNIDIR riadi dozorná rada, ktorá tiež plní úlohu poradnej rady pre otázky odzbrojenia, ktorej sa zodpovedá riaditeľ UNIDIR. V dozornej rade sú zastúpení experti z celého sveta, pričom všetci konajú vo vlastnom mene a schádzajú sa dvakrát ročne, aby preskúmali vecnú a finančnú činnosť UNIDIR-u. Dozorná rada podáva každý rok správu generálnemu tajomníkovi OSN. Riaditeľ UNIDIR-u zodpovedá za organizáciu, riadenie a správu UNIDIR-u vrátane výsledkov vecného výskumu, ako aj za finančné a správne procesy.
            Hoci je UNIDIR samostatnou organizáciou, riadi sa rozpočtovými pravidlami a nariadeniami OSN a jeho finančné prostriedky podliehajú auditu kolégia audítorov OSN. Všetky finančné prostriedky projektu sa spravujú a riadia prostredníctvom Umoja a sú predmetom štvrťročného preskúmania. UNIDIR podáva príslušným darcom správu o pokroku a financovaní jednotlivých projektov aspoň raz ročne, v závislosti od požiadaviek konkrétneho darcu až raz za štvrťrok.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1001 zo 14. júna 2019, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/417/ES o existencii nadmerného deficitu v Španielsku

text:
                  20.6.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 163/59

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/1001
         zo 14. júna 2019,
         ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/417/ES o existencii nadmerného deficitu v Španielsku
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,
         so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
         keďže:

                     (1)

                     Rada na základe odporúčania Komisie 27. apríla 2009 prostredníctvom rozhodnutia 2009/417/ES (1) v súlade s článkom 126 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) rozhodla, že v Španielsku existuje nadmerný deficit. Rada konštatovala, že deficit verejných financií pre rok 2008 oznámený v programe stability v januári 2009 bol 3,4 % hrubého domáceho produktu (HDP), a teda prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v ZFEÚ. Hrubý dlh verejnej správy mal v roku 2008 podľa plánov dosiahnuť úroveň 39,5 % HDP, významne pod 60 % referenčnej hodnoty HDP.

                     (2)

                     V súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ a článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 (2) Rada na základe odporúčania Komisie 27. apríla 2009 vydala Španielsku odporúčanie, aby nadmerný deficit odstránilo najneskôr do roku 2012.

                     (3)

                     2. decembra 2009, 10. júla 2012 a 21. júna 2013 Rada na základe článku 126 ods. 7 ZFEÚ adresovala Španielsku tri nové odporúčania, ktorými sa lehota na nápravu nadmerného deficitu predĺžila do roku 2013, 2014, resp. 2016. Vo všetkých troch odporúčaniach Rada dospela k záveru, že Španielsko prijalo účinné opatrenia, ale vyskytli sa neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie.

                     (4)

                     Rady 12. júla 2016 v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ rozhodla, že Španielsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 21. júna 2013. Rada 8. augusta 2016 v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ prijala rozhodnutie (EÚ) 2017/984 (3), v ktorom upozornila Španielsko, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na nápravu situácie nadmerného deficitu a stanovila pre túto nápravu novú lehotu do roku 2018. Rada takisto stanovila lehotu do 15. októbra 2016, v rámci ktorej sa mali prijať účinné opatrenia a predložiť Rade a Komisii správu o opatreniach prijatých v reakcii na upozornenie Rady.

                     (5)

                     Komisia 16. novembra 2016 dospela k záveru, že Španielsko prijalo účinné opatrenia podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ v súlade s rozhodnutím (EÚ) 2017/984.

                     (6)

                     V súlade s článkom 4 Protokolu č. 12 o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania postupu pri nadmernom deficite. Ako súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o deficite verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 3 nariadenia (ES) č. 479/2009 (4).

                     (7)

                     Rada prijíma rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu na základe oznámených údajov. Rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu by sa okrem toho malo zrušiť len vtedy, ak sa v prognózach Komisie uvádza, že deficit v prognózovanom období neprekročí referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v ZFEÚ.

                     (8)

                     Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Španielska z apríla 2019, a na základe programu stability na rok 2019 a prognózy Komisie z jari 2019 možno prijať tieto závery:

                                 —

                                 Deficit verejných financií v roku 2017 dosiahol 3,1 % HDP a následne v roku 2018 klesol na 2,5 % HDP. V porovnaní s prognózami v návrhu rozpočtového plánu na rok 2019, ktorý bol predložený v októbri 2018, bol deficit v roku 2018 nakoniec o 0,2 percentuálneho bodu nižší, a to z dôvodu vyššieho pomeru príjmov k HDP (o 0,3 percentuálneho bodu), ktorý bol len čiastočne vykompenzovaný vyšším pomerom výdavkov (o 0,1 percentuálneho bodu). Na strane príjmov boli daňové príjmy od právnických osôb vyššie než sa čakalo, zatiaľ čo na strane výdavkov boli odmeny zamestnancov o niečo vyššie.

                                 —

                                 Podľa programu stability na roky 2019 – 2022, ktorý španielska vláda predložila 30. apríla 2019, by sa mal deficit verejných financií v roku 2019 znížiť na 2 % HDP a v roku 2020 by mal klesnúť na 1,1 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2019 by mal deficit v roku 2019 dosiahnuť úroveň 2,3 % HDP a v roku 2020 úroveň 2 % HDP, čo znamená, že v prognózovanom období by mal zotrvať pod referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v ZFEÚ.

                                 —

                                 Štrukturálne saldo, čo je saldo verejných financií upravené podľa hospodárskeho cyklu a očistené od jednorazových a iných dočasných opatrení, ostalo v roku 2018 oproti roku 2017 nezmenené na základe prognózy Komisie z jari 2019. Celkové zlepšenie štrukturálneho salda od roku 2016 dosiahlo 0,4 % HDP.

                                 —

                                 Pomer hrubého verejného dlhu k HDP sa znížil z úrovne 98,1 % v roku 2017 na 97,1 % v roku 2018, a to najmä v dôsledku dlh znižujúceho účinku reálneho rastu a inflácie, ktorý vykompenzoval a presiahol opačný účinok úrokových výdavkov, zatiaľ čo primárne saldo sa blížilo k nule. V prognóze Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že pomer dlhu klesne v roku 2019 na 96,3 % a v roku 2020 na 95,7 %, a to najmä v dôsledku vysokého nominálneho rastu, ktorý bude väčší ako dlh zvyšujúci účinok úrokových výdavkov a zosúladenia dlhu a deficitu, zatiaľ čo primárne saldo sa bude zlepšovať len mierne.

                     (9)

                     V súlade s článkom 126 ods. 12 ZFEÚ sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný deficit napravil.

                     (10)

                     Podľa názoru Rady bol nadmerný deficit v Španielsku napravený, a preto by sa rozhodnutie 2009/417/ES malo zrušiť.

                     (11)

                     Španielsko od roku 2019, ktorý je rokom nasledujúcim po náprave nadmerného deficitu, podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a malo by sa primeraným tempom približovať k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, a to vrátane dodržiavania referenčnej hodnoty pre výdavky, a spĺňať dlhové kritérium v súlade s článkom 2 ods. 1a nariadenia (ES) č. 1467/97,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Z celkového posúdenia vyplýva, že situácia nadmerného deficitu v Španielsku sa napravila.

            Článok 2
            Rozhodnutie 2009/417/ES sa týmto zrušuje.

            Článok 3
            Toto rozhodnutie je určené Španielskemu kráľovstvu.

            V Luxemburgu 14. júna 2019

                  Za Radu

                  predseda

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  Rozhodnutie Rady 2009/417/ES z 27. apríla 2009 o existencii nadmerného deficitu v Španielsku (Ú. v. EÚ L 135, 30.5.2009, s. 25).

            (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

            (3)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/984 z 8. augusta 2016, ktorým sa Španielsko upozorňuje, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na nápravu situácie nadmerného deficitu (Ú. v. EÚ L 148, 10.6.2017, s. 38).

            (4)  Nariadenie Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1002 zo 14. júna 2019, ktorým sa stanovuje, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018

text:
                  20.6.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 163/62

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/1002
         zo 14. júna 2019,
         ktorým sa stanovuje, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 (1), a najmä na jeho článok 10 ods. 2 štvrtý pododsek,
         so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
         keďže:

                     (1)

                     V júni 2017 a v júni 2018 Rada v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvy dospela k záveru, že v rokoch 2016 a 2017 existovala značná zistená odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa Rumunska alebo od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada vzhľadom na uvedené zistené značné odchýlky vydala odporúčania zo 16. júna 2017 (2) a 22. júna 2018 (3), v ktorých Rumunsku odporučila, aby prijalo opatrenia potrebné na riešenie uvedených odchýlok.

                     (2)

                     Rada 4. decembra 2018 prostredníctvom rozhodnutia (EÚ) 2018/2020 (4) dospela k záveru, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na jej odporúčanie z 22. júna 2018. Rada preto 4. decembra 2018 vydala pre Rumunsko revidované odporúčanie (5), aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 4,5 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % hrubého domáceho produktu (HDP). Takisto v ňom odporučila, aby Rumunsko použilo neočakávané zisky na zníženie deficitu a uviedla, aby opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu zaistili trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejnej správy spôsobom, ktorý podporuje rast. Na podanie správy o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie zo 4. decembra 2018 stanovila Rada Rumunsku lehotu 15. apríla 2019.

                     (3)

                     Komisia 14. a 15. marca 2019 vykonala v Rumunsku misiu zvýšeného dohľadu na účely monitorovania na mieste podľa článku -11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97. Po tom, ako Komisia zaslala svoje predbežné zistenia rumunským orgánom na pripomienkovanie, predložila 5. júna 2019 správu o svojich zisteniach Rade. Následne tieto zistenia zverejnila. Podľa uvedenej správy Komisie rumunské orgány nemajú v úmysle konať podľa odporúčania Rady zo 4. decembra 2018. Orgány Komisii potvrdili, že vláda nemá v úmysle dodržať odporúčanú štrukturálnu úpravu. Naďalej sa zameriavajú na udržanie celkového deficitu pod prahovou hodnotou 3 % HDP, čím sa snažia zabrániť uplatneniu nápravnej časti Paktu stability a rastu. Rozpočet na rok 2019 zahŕňa cieľový akruálny deficit na úrovni 2,8 % HDP. Podľa vlastných odhadov vlády v čase misie by z tohto celkového deficitu vyplývala štrukturálna úprava vo výške približne 0,1 % v porovnaní s rokom 2018, čo je výrazne menej, než sa požaduje v odporúčaní Rady.

                     (4)

                     Rumunské orgány 20. apríla 2018, po uplynutí lehoty stanovenej Radou, predložili správu o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018. V správe orgány opäť potvrdili, že ich cieľom na rok 2019 je aj naďalej celkový deficit vo výške 2,8 % HDP a len nepatrné zníženie štrukturálneho deficitu. Fiškálny vplyv oznámených opatrení je výrazne nižší ako požiadavka uvedená v odporúčaní zo 4. decembra 2018.

                     (5)

                     Z prognózy Komisie z jari 2019 vyplýva, že rast čistých primárnych verejných výdavkov má v roku 2019 dosiahnuť 11,6 %, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou pre výdavky na úrovni 4,5 %. Štrukturálne saldo sa má v roku 2019 zhoršiť o 0,7 % HDP, čo povedie k deficitu 3,6 % HDP. To je opakom odporúčaného štrukturálneho zlepšenia na úrovni 1 % HDP oproti roku 2018. Oba ukazovatele preto poukazujú na odchýlku od odporúčanej úpravy. Referenčná hodnota pre výdavky poukazuje na odchýlku vo výške 2,1 % HDP. Štrukturálne saldo potvrdzuje tento výklad, pričom naznačuje o niečo nižšiu odchýlku vo výške 1,7 % HDP. Veľkosť odchýlky vyplývajúcej zo štrukturálneho salda je menšia z dôvodu neočakávaných príjmov a vyššieho deflátora HDP. Po zohľadnení uvedených faktorov celkové hodnotenie potvrdzuje odchýlku od odporúčanej úpravy.

                     (6)

                     Plánované zvýšenie deficitu oproti roku 2018 je do veľkej miery spôsobené zvyšovaním výdavkov na odmeňovanie zamestnancov verejnej správy, podobne ako v predchádzajúcich rokoch. Od prognózy Komisie z jesene 2018, ktorá bola základom pre odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018, orgány prijali nové dane v telekomunikačnom, energetickom a bankovom sektore. Avšak orgány udelili daňové úľavy v sektore stavebníctva a zvýšili niektoré sociálne dávky.

                     (7)

                     To vedie k záveru, že reakcia Rumunska na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 bola nedostatočná. Fiškálne úsilie je výrazne nižšie než ročná štrukturálna úprava na úrovni 1 % HDP pre rok 2019 zodpovedajúca nominálnej miere rastu čistých primárnych verejných výdavkov, ktorá v roku 2019 neprekračuje 4,5 %,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Rumunsko neprijalo v reakcii na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 účinné opatrenia.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.

            V Luxemburgu 14. júna 2019

                  Za Radu

                  predseda

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1).

            (2)  Odporúčanie Rady zo 16. júna 2017, ktorého cieľom je zabezpečiť nápravu značnej pozorovanej odchýlky od postupu úprav smerujúcich k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 216, 6.7.2017, s. 1).

            (3)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 3).

            (4)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/2020 zo 4. decembra 2018, ktorým sa stanovuje, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 22. júna 2018 (Ú. v. EÚ L 323, 19.12.2018, s. 16).

            (5)  Odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Rumunsku (Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1003 z 14. júna 2019, ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018

text:
                  20.6.2019

                  SK

                  Úradný vestník Európskej únie

                  L 163/64

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2019/1003
         z 14. júna 2019,
         ktorým sa stanovuje, že Maďarsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018
         RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
         so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
         so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 (1) zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 10 ods. 2 štvrtý pododsek,
         so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
         keďže:

                     ()1

                     Rada 22. júna 2018 v súlade s článkom 121 ods. 4 zmluvydospela k záveru, že v Maďarsku bola zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na úrovni -1,5 % hrubého domáceho produktu (HDP). Vzhľadom na zaznamenanú odchýlku prijala Rada 22. júna 2018 odporúčanie (2), v ktorom Maďarsku odporúča, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie nominálnej miery rastu čistých primárnych verejných výdavkov (3) v roku 2018 na úrovni najviac 2,8 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP.

                     (2)

                     Rada 4. decembra 2018 dospela k záveru, že Maďarsko neprijalo v reakcii na jej odporúčanie z 22. júna 2018 účinné opatrenia. Na základe toho Rada 4. decembra 2018 vydala revidované odporúčanie (4), aby Maďarsko prijalo opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie nominálnej miery rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 na úrovni najviac 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP. Zároveň Maďarsku odporučila, aby akékoľvek neočakávané zisky použilo na zníženie deficitu a uviedla, aby opatrenia na rozpočtovú konsolidáciu zaistili trvalé zlepšenie štrukturálneho salda verejných financií rast podporujúcim spôsobom. Rada stanovila, aby jej Maďarsko do 15. apríla 2019 oznámilo, aké opatrenia v reakcii na odporúčanie zo 4. decembra 2018 prijalo.

                     (3)

                     Komisia vykonala 20. marca 2019 v Maďarsku misiu zvýšeného dohľadu na účely monitorovania na mieste podľa článku -11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1466/97. Po tom, ako Komisia zaslala svoje predbežné zistenia maďarským orgánom na pripomienkovanie, predložila 5. júna 2019 správu o svojich zisteniach Rade. Následne tieto zistenia zverejnila. Podľa uvedenej správy Komisie maďarské orgány nemajú v úmysle konať podľa odporúčania Rady z 4. decembra 2018. Maďarské orgány misii potvrdili, že ich cieľom na rok 2019 zostáva dosiahnuť celkový deficit na úrovni 1,8 % HDP, ako sa predpokladalo v rozpočte na rok 2019 prijatom v júli 2018, a to napriek tomu, že v roku 2018 dosiahlo priaznivejší makroekonomický vývoj a priaznivejšie fiškálne výsledky, ako sa očakávalo.

                     (4)

                     Maďarské orgány 15. apríla 2019 predložili správu o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie Rady z 4. decembra 2018. V správe opäť potvrdili, že ich cieľom na rok 2019 je aj naďalej celkový deficit vo výške 1,8 % HDP, čo v porovnaní s výsledkami za rok 2018 predstavuje pokles o 0,4 percentuálneho bodu HDP. Správa neobsahuje žiaden plán dodržať fiškálnu úpravu, ako ju odporučila Rada. Okrem toho sa v správe prevažne nepodarilo kvantifikovať široké spektrum hospodárskych vymenovaných programov, ktoré majú fiškálny dosah a správa neobsahuje žiadne rozpočtové prognózy na rok 2019. Preto správa nie je v súlade s informačnou požiadavkou Rady. Zlepšenie základného štrukturálneho deficitu je výrazne nižšie ako požiadavka stanovená v odporúčaní zo 4. decembra 2018.

                     (5)

                     Z prognózy Komisie z jari 2019 zo 7. mája 2019 vyplýva, že rast čistých primárnych verejných výdavkov má v roku 2019 dosiahnuť úroveň 6,5 %, čo výrazne prekračuje odporúčanú mieru 3,3 %. Štrukturálne saldo sa má v porovnaní s rokom 2018 zlepšiť o 0,4 % HDP, čiže úprava bude nižšia ako odporúčané 1 % HDP. Oba ukazovatele preto poukazujú na odchýlku od odporúčanej úpravy. Referenčná hodnota pre výdavky poukazuje na odchýlku vo výške 1,2 % HDP. Veľkosť odchýlky vyplývajúcej zo štrukturálneho salda je o niečo menšia a dosahuje 0,6 % HDP. Štrkturálne saldo negatívne ovplyvňujú niektoré výpadky príjmov. Na výklad referenčnej hodnoty pre výdavky veľmi nepriaznivo vplýval vo výpočte použitý potenciálny strednodobý rast HDP, ktorý vychádzal s veľmi nízkeho pokrízového potenciálneho rastu HDP. Okrem toho sa zdá, že do deflátora HDP, z ktorého vychádza referenčná hodnota pre výdavky, neboli započítané tlaky zvýšenia nákladov na verejné výdavky. Po úpravách o tieto faktory sa zdá, že referenčná hodnota pre výdavky primerane odzrkadľuje fiškálne úsilie, ale stále poukazuje na odchýlku od odporúčanej úpravy.

                     (6)

                     Od prognózy Komisie z jari 2018, z ktorej vychádzalo odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018, oznámili maďarské orgány nové expanzívne opatrenia na strane výdavkov. Navyše potom, ako v roku 2018 narástli mzdy vo verejnom sektore rýchlejšie, ako sa očakávalo, bolo od jesene 2018 v niektorých kategóriách ohlásené nové zvýšenie miezd. Napokon nákladová prognóza na rok 2019 sa ďalej zvýšila aj vzhľadom na to, že vláda si výslovne zaumienila do konca roka minúť všetky vyššie rezervy v rozpočte. Preto sa predpokladá, že odchýlka od referenčnej hodnoty pre výdavky bude podstatne väčšia ako tá, ktorá je uvedená v posúdení z jesene 2018.

                     (7)

                     To vedie k záveru, že reakcia Maďarska na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 nebola dostatočná. Fiškálne úsilie nedokáže zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 nepresiahla úroveň 3,3 %, čo by zodpovedalo ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1 % HDP,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

            Článok 1
            Maďarsko neprijalo v reakcii na odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 účinné opatrenia.

            Článok 2
            Toto rozhodnutie je určené Maďarsku.

            V Luxemburgu 14. júna 2019

                  Za Radu

                  predseda

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

            (2)  Odporúčanie Rady z 22. júna 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 223, 27.6.2018, s. 1).

            (3)  Čisté primárne verejné výdavky pozostávajú z celkových verejných výdavkov bez úrokových výdavkov, výdavkov na programy Únie plne hradených z fondov Únie a nediskrečných zmien vo výdavkoch na dávky v nezamestnanosti. Štátom financovaná tvorba hrubého fixného kapitálu sa rovnomerne rozloží na obdobie štyroch rokov. Zohľadňujú sa diskrečné opatrenia na strane príjmov alebo zvyšovanie príjmov stanovené zákonom. Jednorazové opatrenia tak na strane prímov, ako aj na strane výdavkov sa očisťujú.

            (4)  Odporúčanie Rady zo 4. decembra 2018 s cieľom napraviť značnú zistenú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu v Maďarsku (Ú. v. EÚ C 460, 21.12.2018, s. 4).