title: 2009/743/ES: Rozhodnutie Rady z  24. septembra 2009 , ktorým sa vymenúva jedna talianska náhradníčka Výboru regiónov

text:
               9.10.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 265/38

      ROZHODNUTIE RADY

   z 24. septembra 2009,
   ktorým sa vymenúva jedna talianska náhradníčka Výboru regiónov
   (2009/743/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 263,
   so zreteľom na návrh talianskej vlády,
   keďže:

               (1)

               Dňa 24. januára 2006 Rada prijala rozhodnutie 2006/116/ES, ktorým sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2006 do 25. januára 2010 (1).

               (2)

               V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Flavia DELBONA sa uvoľnilo miesto náhradníčky Výboru regiónov,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Za náhradníčku Výboru regiónov sa na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2010, vymenúva:
   pani Maria Giuseppina MUZZARELLI, Vice Presidente della Regione Emilia Romagna.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 24. septembra 2009

            Za Radu

            predsedníčka

         M. OLOFSSON

      (1)  Ú. v. EÚ L 56, 25.2.2006, s. 75.


title: 2004/815/ES: Rozhodnutie Rady z 19. novembra 2004, ktorým sa mení a dopĺňa vyhlásenie Európskeho spoločenstva o výkone právomocí a hlasovacích právach predložené Všeobecnej komisii pre rybolov v Stredozemnom mori

text:
               2.12.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 357/30

         ROZHODNUTIE RADY
   z 19. novembra 2004,
   ktorým sa mení a dopĺňa vyhlásenie Európskeho spoločenstva o výkone právomocí a hlasovacích právach predložené Všeobecnej komisii pre rybolov v Stredozemnom mori
   (2004/815/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 37 v spojení s prvou vetou článku 300 ods. 2 a prvým pododsekom jeho odseku 3,
   so zreteľom na návrh Komisie (1),
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2),
   keďže:

               (1)

               Európske spoločenstvo je členom Všeobecnej komisie pre rybolov v Stredozemnom mori (VKRSM); Európske spoločenstvo pri pristúpení k tejto organizácii uložilo jediné vyhlásenie Spoločenstva o výkone právomocí a hlasovacích právach (3).

               (2)

               VKRSM prijala na svojom zasadnutí od 13. do 16. októbra 1997 zmeny a doplnenia textu dohody, ktoré vytvárajú autonómny rozpočet.

               (3)

               Spoločenstvo prijalo rozhodnutím Rady zo 17. júla 2000 zmeny a doplnenia Dohody o založení Všeobecnej komisie pre rybolov v Stredozemnom mori s cieľom vytvorenia autonómneho rozpočtu pre túto organizáciu (4).

               (4)

               Zmeny a doplnenia týkajúce sa autonómneho rozpočtu nadobudli platnosť 29. apríla 2004.

               (5)

               Vykonanie autonómneho rozpočtu pre VKRSM znamená, že Spoločenstvo poskytne do tohto rozpočtu finančný príspevok, pričom výška tohto príspevku vyžaduje, aby sa vyhlásenie o právomociach a hlasovacích právach uložených v čase pristúpenia Spoločenstva k VKRSM upravilo,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   1.   Európske spoločenstvo zmení a doplní svoje jediné vyhlásenie o právomociach a hlasovacích právach predložené Všeobecnej komisii pre rybolov v Stredozemnom mori v čase pristúpenia k tejto organizácii, pričom toto vyhlásenie sa nahradí vyhlásením Európskeho spoločenstva o výkone právomocí a hlasovacích právach podľa článku II ods. 6 Dohody o VKRSM, ktoré je uvedené v prílohe.
   2.   Predseda Rady sa týmto poveruje oznámiť zmenené a doplnené vyhlásenie Európskeho spoločenstva generálnemu riaditeľovi Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo.

      V Bruseli 19. novembra 2004

            Za Radu

            predseda

         J. P. H. DONNER

      (1)  Ú. v. ES C 15, 20.1.1999, s. 13.

      (2)  Ú. v. ES C 150, 28.5.1999, s. 153.

      (3)  Rozhodnutie Rady 98/416/ES zo 16. júna 1998 o pristúpení Európskeho spoločenstva k Všeobecnej komisii pre rybolov v Stredozemnom mori (Ú. v. ES L 190, 4.7.1998, s. 34).

      (4)  Ú. v. ES L 197, 3.8.2000, s. 35.

      PRÍLOHA
      Jediné vyhlásenie Európskeho spoločenstva o výkone právomocí a hlasovacích právach podľa článku II ods. 6 Dohody o VKRSM
      Toto vyhlásenie vymedzuje právomoci Európskeho spoločenstva a jeho členských štátov v záležitostiach, na ktoré sa vzťahuje Dohoda o založení VKRSM.
      1.   Výlučná právomoc Európskeho spoločenstva
      Pre body programu zaoberajúce sa zachovaním a riadením živých morských zdrojov má výlučnú právomoc a hlasovacie práva Európske spoločenstvo.
      2.   Právomoc členských štátov
      Pre body programu zaoberajúce sa organizačnými záležitosťami (právne a procesné otázky) majú právomoc a hlasovacie práva členské štáty Európskeho spoločenstva.
      3.   Spoločná právomoc

                  a)

                  Pre body programu zaoberajúce sa štatistikou a akvakultúrou majú spoločnú právomoc Európske spoločenstvo a jeho členské štáty. Hlasovacie práva má Európske spoločenstvo.

                  b)

                  Pre body programu zaoberajúce sa výskumom a rozvojovou pomocou majú spoločnú právomoc Európske spoločenstvo a jeho členské štáty. Hlasovacie práva majú členské štáty.

                  c)

                  Pre body programu zaoberajúce sa posudzovaním správ a spoluprácou s inými organizáciami majú spoločnú právomoc Európske spoločenstvo a jeho členské štáty v súlade s rovnakými zásadami delenia právomocí, ako sú uvedené v tomto vyhlásení.

                  d)

                  Pre body programu zaoberajúce sa rozpočtovými otázkami majú spoločnú právomoc Európske spoločenstvo a jeho členské štáty. Hlasovacie práva má Európske spoločenstvo.

            Toto vyhlásenie nahrádza predchádzajúce vyhlásenie od 1. decembra 2004 a uplatňuje sa na všetky zasadnutia VKRSM, pokiaľ nevydá Európske spoločenstvo vo vzťahu k niektorému zasadnutiu alebo bodu programu osobitné vyhlásenie.
      V prípade zmeny rozsahu spoločných právomocí Európskeho spoločenstva a jeho členských štátov sa toto vyhlásenie zmení alebo doplní.


title: Rozhodnutie Rady (SZBP) 2017/1560 zo 14. septembra 2017, ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2016/1693 o reštriktívnych opatreniach voči ISIL (Dá'iš) a al-Káide a voči osobám, skupinám, podnikom a subjektom, ktoré sú s nimi spojené

text:
               15.9.2017

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 237/71

         ROZHODNUTIE RADY (SZBP) 2017/1560
   zo 14. septembra 2017,
   ktorým sa mení rozhodnutie (SZBP) 2016/1693 o reštriktívnych opatreniach voči ISIL (Dá'iš) a al-Káide a voči osobám, skupinám, podnikom a subjektom, ktoré sú s nimi spojené
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady (SZBP) 2016/1693 z 20. septembra 2016 o reštriktívnych opatreniach voči ISIL (Dá'iš) a al-Káide a voči osobám, skupinám, podnikom a subjektom, ktoré sú s nimi spojené, a o zrušení spoločnej pozície 2002/402/SZBP (1),
   so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Rada 20. septembra 2016 prijala rozhodnutie (SZBP) 2016/1693.

               (2)

               Reštriktívne opatrenia uvedené v článku 2 ods. 2 a článku 3 ods. 3 a 4 rozhodnutia (SZBP) 2016/1693 platia do 23. septembra 2017. Na základe preskúmania uvedeného rozhodnutia by sa uplatňovanie reštriktívnych opatrení malo predĺžiť do 31. októbra 2018.

               (3)

               Rozhodnutie (SZBP) 2016/1693 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   V článku 6 rozhodnutia (SZBP) 2016/1693 sa odsek 5 nahrádza takto:

      „5.   Opatrenia uvedené v článku 2 ods. 2 a článku 3 ods. 3 a 4 platia do 31. októbra 2018“.

   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 14. septembra 2017

            Za Radu

            predseda

         A. ANVELT

      (1)  Ú. v. EÚ L 255, 21.9.2016, s. 25.


title: 2011/21/EÚ: Rozhodnutie Európskej centrálnej banky z  13. decembra 2010 o splatení zvýšeného základného imania Európskej centrálnej banky národnými centrálnymi bankami členských štátov, ktorých menou je euro (ECB/2010/27)

text:
               15.1.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 11/54

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY
   z 13. decembra 2010
   o splatení zvýšeného základného imania Európskej centrálnej banky národnými centrálnymi bankami členských štátov, ktorých menou je euro
   (ECB/2010/27)
   (2011/21/EÚ)
   RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), a najmä na jeho článok 28.3,
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutie ECB/2008/24 z 12. decembra 2008 o opatreniach potrebných na splatenie základného imania Európskej centrálnej banky zúčastnenými národnými centrálnymi bankami (1) upravilo, akým spôsobom a v akej výške národné centrálne banky (NCB) členských štátov, ktorých menou je euro, mali k 1. januáru 2009 povinnosť splatiť základné imanie Európskej centrálnej banky (ECB).

               (2)

               Podľa článku 1 rozhodnutia ECB/2010/26 z 13. decembra 2010 o zvýšení základného imania Európskej centrálnej banky (2) sa základné imanie ECB zvyšuje o 5 miliárd EUR z 5 760 652 402,58 EUR na 10 760 652 402,58 EUR s účinnosťou od 29. decembra 2010.

               (3)

               Rozhodnutie ECB/2008/23 z 12. decembra 2008 o percentuálnych podieloch národných centrálnych bánk v kľúči na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky (3) ustanovuje kľúč na upisovanie základného imania ECB v súlade s článkom 29.3 štatútu ESCB a zavádza s účinnosťou od 1. januára 2009 vážené podiely pridelené každej NCB v kľúči základného imania (ďalej len „vážené podiely v kľúči základného imania“).

               (4)

               Podľa článku 28.3 štatútu ESCB má Rada guvernérov právomoc kvalifikovanou väčšinou stanovenou v článku 10.3 štatútu ESCB určiť rozsah a formu splácania základného imania.

               (5)

               Podľa článku 1 rozhodnutia Rady 2010/416/EÚ z 13. júla 2010 v súlade s článkom 140 ods. 2 zmluvy o prijatí eura Estónskom od 1. januára 2011 (4) Estónsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka v jeho prospech uvedená v článku 4 Aktu o pristúpení z roku 2003 (5) sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2011.

               (6)

               V súlade s rozhodnutím ECB/2010/34 z 31. decembra 2010 o splatení základného imania, prevode devízových rezerv a príspevkov Eesti Pank do rezervných fondov a rezerv Európskej centrálnej banky (6) je Eesti Pank povinná splatiť zostávajúcu časť svojho upísaného podielu na základnom imaní ECB s účinnosťou od 1. januára 2011, pričom sa prihliadne na zvýšenie základného imania ECB s účinnosťou od 29. decembra 2010 a formu splácania základného imania,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Rozsah a forma upísaného a splateného základného imania
   1.   S prihliadnutím na vážené podiely v kľúči základného imania stanovené v článku 2 rozhodnutia ECB/2008/23 a na zvýšenie základného imania ECB v súlade s článkom 1 rozhodnutia ECB/2010/26 má každá NCB upísaný podiel na základnom imaní v celkovej výške uvedenej vedľa jej názvu v nasledujúcej tabuľke:

               NCB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               261 010 384,68

               Deutsche Bundesbank

               2 037 777 027,43

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               119 518 566,24

               Bank of Greece

               211 436 059,06

               Banco de España

               893 564 575,51

               Banque de France

               1 530 293 899,48

               Banca d’Italia

               1 344 715 688,14

               Central Bank of Cyprus

               14 731 333,14

               Banque centrale du Luxembourg

               18 798 859,75

               Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta

               6 800 732,32

               De Nederlandsche Bank

               429 156 339,12

               Oesterreichische Nationalbank

               208 939 587,70

               Banco de Portugal

               188 354 459,65

               Banka Slovenije

               35 381 025,10

               Národná banka Slovenska

               74 614 363,76

               Suomen Pankki

               134 927 820,48

         2.   Každá NCB splatí dodatočnú sumu uvedenú vedľa jej názvu v nasledujúcej tabuľke:

               NCB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               121 280 000

               Deutsche Bundesbank

               946 865 000

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               55 535 000

               Bank of Greece

               98 245 000

               Banco de España

               415 200 000

               Banque de France

               711 060 000

               Banca d’Italia

               624 830 000

               Central Bank of Cyprus

               6 845 000

               Banque centrale du Luxembourg

               8 735 000

               Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta

               3 160 000

               De Nederlandsche Bank

               199 410 000

               Oesterreichische Nationalbank

               97 085 000

               Banco de Portugal

               87 520 000

               Banka Slovenije

               16 440 000

               Národná banka Slovenska

               34 670 000

               Suomen Pankki

               62 695 000

         3.   NCB uhradia ECB sumy uvedené v odseku 2 osobitným prevodom prostredníctvom Transeurópskeho automatizovaného expresného systému hrubého zúčtovania platieb v reálnom čase (TARGET2).
   4.   Každá NCB splatí svoj podiel na zvýšenom základnom imaní v troch rovnakých ročných splátkach. Prvá splátka sa uhradí 29. decembra 2010 a nasledujúce splátky sa uhradia dva pracovné dni pred posledným prevádzkovým dňom TARGET2 v nasledujúcich dvoch rokoch.
   Článok 2
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 29. decembra 2010.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 13. decembra 2010

            prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Ú. v. EÚ L 21, 24.1.2009, s. 69.

      (2)  Pozri stranu 53 tohto úradného vestníka.

      (3)  Ú. v. EÚ L 21, 24.1.2009, s. 66.

      (4)  Ú. v. EÚ L 196, 28.7.2010, s. 24.

      (5)  Akt o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 33).

      (6)  Pozri stranu 58 tohto úradného vestníka.


title: 2004/928/ES:Rozhodnutie Rady z 22. decembra 2004 o vymenovaní osobitného koordinátora Paktu stability pre juhovýchodnú Európu

text:
               31.12.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 396/47

      ROZHODNUTIE RADY

   z 22. decembra 2004
   o vymenovaní osobitného koordinátora Paktu stability pre juhovýchodnú Európu
   (2004/928/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1080/2000 z 22. mája 2000 o podpore Dočasnej misie Organizácie Spojených národov v Kosove (UNMIK), Úradu vysokého splnomocnenca pre Bosnu a Hercegovinu (OHR) a Paktu stability pre juhovýchodnú Európu (PS) (1), a najmä na jeho článok 1a,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   keďže:

               (1)

               Dňa 10. júna 1999 sa ministri zahraničných vecí členských štátov Európskej únie a Komisia Európskych spoločenstiev, spolu s ostatnými účastníkmi Paktu stability pre juhovýchodnú Európu, dohodli na ustanovení Paktu stability pre juhovýchodnú Európu, ďalej len „pakt stability“.

               (2)

               Článok 1a nariadenia (ES) č. 1080/2000 ustanovuje postup vymenovania osobitného koordinátora paktu stability a to na každoročnom základe.

               (3)

               Spolu s vymenovaním je potrebné ustanoviť mandát pre osobitného koordinátora. Skúsenosti ukázali, že mandát ustanovený v rozhodnutí Rady 2003/910/ES z 22. decembra 2003 o vymenovaní osobitného koordinátora Paktu stability pre juhovýchodnú Európu (2) na rok 2004 je primeraný.

               (4)

               Je vhodné ustanoviť jasné hranice zodpovednosti, ako aj usmernenia týkajúce sa koordinácie a poskytovania správ,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Týmto sa za osobitného koordinátora Paktu stability pre juhovýchodnú Európu vymenúva Dr. Erhard BUSEK.
   Článok 2
   Osobitný koordinátor vykonáva úlohy ustanovené v bode 13 dokumentu o Pakte stability z 10. júna 1999.
   Článok 3
   V záujme dosiahnutia cieľa uvedeného v článku 2 plní osobitný koordinátor v rámci svojho mandátu tieto úlohy:

               a)

               podporuje dosiahnutie cieľov paktu stability v rámci jednotlivých krajín a medzi jednotlivými krajinami všade tam, kde sa potvrdzuje, že pakt stability má pridanú hodnotu;

               b)

               predsedá Regionálnemu stolu pre juhovýchodnú Európu;

               c)

               udržiava úzke kontakty so všetkými účastníkmi a štátmi uľahčujúcimi činnosť v rámci paktu stability, organizáciami a inštitúciami paktu stability, ako aj príslušnými regionálnymi iniciatívami a organizáciami, s cieľom podporovať regionálnu spoluprácu a posilniť zodpovednosť krajín regiónu za dianie v regióne;

               d)

               úzko spolupracuje so všetkými inštitúciami Európskej únie a jej členskými štátmi, s cieľom presadzovať úlohu Európskej únie v pakte stability v súlade s bodmi 18, 19 a 20 dokumentu o pakte stability a zabezpečiť komplementaritu medzi činnosťou v rámci paktu stability a procesom stabilizácie a pridruženia;

               e)

               podľa vhodnosti sa pravidelne a spoločne stretáva s predsedami pracovných stolov s cieľom zabezpečiť celkovú strategickú koordináciu a činnosti sekretariátu Regionálneho stola pre juhovýchodnú Európu a jeho nástrojov;

               f)

               pracuje na základe zoznamu prioritných činností pre pakt stability, ktoré sa majú uskutočniť počas roka 2005, schváleného vopred a po porade s účastníkmi Paktu stability a priebežne reviduje pracovné metódy a štruktúry Paktu stability na zabezpečenie konzistencie a účinného využívania zdrojov.

         Článok 4
   Osobitný koordinátor uzaviera finančnú dohodu s Komisiou.
   Článok 5
   Činnosť osobitného koordinátora je koordinovaná s činnosťou generálneho tajomníka Rady/vysokého predstaviteľa pre SZBP, predsedníctva Rady a Komisie, najmä v rámci neformálneho poradného výboru. Na mieste sa udržiava úzka spolupráca s predsedníctvom Rady, Komisiou, vedúcimi misií členských štátov, osobitnými predstaviteľmi Európskej únie, ako aj s Úradom Vysokého predstaviteľa v Bosne a Hercegovine a s civilnou správou Organizácie Spojených národov v Kosove.
   Článok 6
   Osobitný koordinátor podáva podľa vhodnosti správy Rade a Komisii. Naďalej pravidelne informuje Európsky parlament o svojej činnosti.
   Článok 7
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po dni jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
   Uplatňuje sa od 1. januára 2005 do 31. decembra 2005.

      V Bruseli 22. decembra 2004

            Za Radu

            predseda

         C. VEERMAN

      (1)  Ú. v. ES L 122, 24.5.2000, s. 27. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2098/2003 (Ú. v. EÚ L 316, 29.11.2003, s. 1).

      (2)  Ú. v. EÚ L 342, 30.12.2003, s. 51.


title: Rozhodnutie Rady z 25. júna 1996 o vykonávaní akčného programu spoločenstva na posilnenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu

text:
Dôležité právne oznámenie

|

31996D0413

Úradný vestník L 167 , 06/07/1996 S. 0055 - 0057

		Rozhodnutie Radyz 25. júna 1996o vykonávaní akčného programu spoločenstva na posilnenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu(96/413/ES)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 130 odsek 3,so zreteľom na návrh Komisieso zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu, [1]so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru, [2]so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, [3](1) keďže hlavy štátov alebo vlád zasadajúce ako Európska Rada 10. a 11. decembra 1993 v Bruseli schválili Bielu knihu o raste, konkurencieschopnosti a zamestnanosti ako zadávacie podmienky pre opatrenia Európskej únie a jej členských štátov na podporu prístupu k rozvoju priemyslu založeného na globálnej konkurencieschopnosti, činiteli rastu a zamestnanosti;(2) keďže 22. apríla 1994 prijala Rada závery na zlepšenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu založené na uvedenej Bielej knihe;(3) keďže na základe oznámenia Komisie zo septembra 1994 prijala Rada rezolúciu z 21. novembra 1994 [4] o posilnení konkurencieschopnosti priemyslu spoločenstva, ktorá zdôraznila najmä to, že konkurencieschopný inovačný priemysel v spoločenstve je predpokladom trvalého hospodárskeho rastu a vytvárania nových pracovných miest; keďže rámcové podmienky konkurencieschopnosti a hospodárskej súťaže sa musia zlepšiť tak, aby Európska únia zostala atraktívnym priestorom pre podnikanie vedúce k vytváraniu nových firiem a nových pracovných miest;(4) keďže 10. októbra 1994 Rada prijala rezolúciu na podporu integrovaného programu Komisie v prospech malých a stredných podnikov a remeselnej výroby;(5) keďže zasadanie Európskej rady v Cannes 26. a 27. júna 1995 s veľkým záujmom privítalo správu Poradnej skupiny pre konkurencieschopnosť (Ciampiho skupina);(6) keďže 29. júna 1995 Európsky parlament prijal rezolúciu o oznámení Komisie o politike konkurencieschopnosti priemyslu pre Európsku úniu;(7) keďže priemyselná výroba a služby sa stále viac navzájom dopĺňajú; keďže v dôsledku tohto je na plné využívanie možností vytvárania pracovných miest v odvetví služieb nevyhnutné konkurencieschopné priemyselné odvetvie;(8) keďže vnútorné trhy s energiou a telekomunikáciami sa musia dokončiť s cieľom rýchleho posilňovania konkurencieschopnosti tohto odvetvia a priemyslu vo všeobecnosti;(9) keďže hospodárska a sociálna súdržnosť a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu sú spojené v tom, že európsky priemysel môže prispievať k súdržnosti a súdržnosť môže poskytovať priemyslu výhody širšej obchodnej a geografickej základne;(10) keďže zachovávanie a zlepšovanie konkurencieschopnosti priemyslu je v prvom rade úlohou podnikania a je na spoločenstve a členských štátoch, aby zabezpečili existenciu potrebných podmienok; keďže je obzvlášť naliehavé, aby spoločenstvo a členské štáty v rámci svojich príslušných právomocí prijali opatrenia na tento účel;(11) keďže zrýchľovanie technického pokroku, zvyšujúca sa globalizácia trhov, silnejúca medzinárodná súťaž a zvyšujúca sa dôležitosť ochrany životného prostredia si vyžadujú väčšie úsilie od všetkých, ktorí sú zodpovední v hospodárskej, politickej a sociálnej oblasti, aby uľahčili potrebné štrukturálne zmeny, okrem iného, aby zabezpečili trvalo udržateľný rozvoj a vytváranie nových pracovných miest;(12) keďže väčšia pozornosť potrebám trhu v zmysle výskumnej politiky a zriadenia informačnej spoločnosti bude mať určujúci vplyv na všetky priemyselné činnosti Európskej únie;(13) keďže je potrebné zabraňovať narúšaniu hospodárskej súťaže a podporovať otváranie trhov tak vo vnútri, ako aj mimo spoločenstva;(14) keďže rozvoj ľudských zdrojov, najmä prostredníctvom odbornej výchovy, predstavuje podstatnú stránku štrukturálnych úprav, ktoré sú potrebné na zvýšenie konkurencieschopnosti priemyslu;(15) keďže je potrebné vyjasniť právne základy pre opatrenia prijaté v priemyselnej sfére na vykonávanie opatrení ohlásených v oznámení o politike konkurencieschopnosti priemyslu pre Európsku úniu;(16) keďže investovanie hrá strategickú úlohu pri posilňovaní priemyselnej spolupráce, ktorá vzhľadom na svoj multiplikačný efekt predstavuje prioritný nástroj pri sociálnom a hospodárskom rozvoji a pri zbližovaní národov,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Týmto sa prijímajú usmernenia stanovené v akčnom programe, ktorý je uvedený v prílohe, na posilnenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu, ktorý je nevyhnutným predpokladom trvalého hospodárskeho rastu a vytvárania nových pracovných miest a prispeje k hospodárskej a sociálnej súdržnosti; program má tieto ciele:a) modernizovať priemyselnú úlohu verejných orgánov, aby sa tak vylúčili nepotrebné právne a správne prekážky pre podniky, a to najmä malé a stredné podniky;b) zabezpečiť nenarušenú súťaž tak vo vnútri, ako i mimo spoločenstva;c) posilniť priemyselnú spoluprácu;d) podporovať nehmatateľné činitele konkurencieschopnosti.Článok 2Každý rok zašle Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o hodnotení dosiahnutých výsledkov, ku ktorej prípadne priloží príslušné návrhy.V Luxemburgu 25. júna 1996Za RadupredsedaM. Pinto[1] Ú. v. ES C 308, 20.11.1995, s. 470[2] Ú. v. ES C 39, 12.2.1996, s. 1[3] Ú. v. ES C 100, 2.4.1996, s. 14[4] Ú. v. ES C 343, 6.12.1994, s. 1--------------------------------------------------PRÍLOHAAKČNÝ PROGRAM NA POSILNENIE KONKURENCIESCHOPNOSTI PRIEMYSLU EURÓPSKEJ ÚNIEZákladné smernice1. Vykonávanie iniciatív ohlásených v oznámení o politike konkurencieschopnosti priemyslu pre Európsku úniu v oblastiach:- nehmotných investícií,- priemyselnej spolupráce,- priemyselných stránok hospodárskej súťaže,- modernizácie úlohy verejných orgánov.2. Uľahčovanie vzniku učiacej sa spoločnosti, hlavne podporovaním pokračujúceho vzdelávania.3. Rozvoj priemyselnej spolupráce na základe konkrétnej situácie v krajinách v:- strednej a východnej Európe, baltických štátoch a krajinách SNŠ,- v oblasti Stredozemného mora a Latinskej Ameriky,- Ázie,- krajín AKT a južnej Afriky.4. Posilňovanie a prehlbovanie vzťahov medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi, hlavne prostredníctvom podpory transatlantického obchodného dialógu.5. Zriadenie databázy prekážok, ktorým čelia európske podniky v tretích krajinách, podľa jednotlivých trhov, v spolupráci s príslušným výborom pre obchodnú politiku, s národnými správami a s priemyslom.6. Preskúmanie otázky premiestňovania priemyslu a služieb a správa o výsledkoch Generálnemu riaditeľstvu pre priemysel.7. Zlepšenie fungovania vnútorného trhu, najmä s cieľom urýchlenia procesu štandardizácie a posilňovania úsilia na koordináciu národných iniciatív na pomoc spoločnostiam, ktoré čelia prekážkam v oblasti obchodu v Európskej únii.8. Skúmanie a zvyšovanie komplementarity medzi priemyselnými činnosťami a súvisiacimi službami.9. Výročná správa o rozvoji konkurencieschopnosti európskeho priemyslu, založená najmä na informáciách získaných pre Panorámu európskeho priemyslu.10. Pravidelné správy o pokroku pre Generálne riaditeľstvo pre priemysel o postupe s týmto akčným programom a možných úpravách programu pre nasledujúce roky.--------------------------------------------------


title: 2011/814/SZBP: Rozhodnutie Politického a bezpečnostného výboru EUTM Somalia/2/2011 zo 6. decembra 2011 o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú misiu Európskej únie na podporu výcviku bezpečnostných síl Somálska (EUTM Somalia)

text:
               7.12.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 324/34

         ROZHODNUTIE POLITICKÉHO A BEZPEČNOSTNÉHO VÝBORU EUTM SOMALIA/2/2011
   zo 6. decembra 2011
   o zriadení Výboru prispievateľov na vojenskú misiu Európskej únie na podporu výcviku bezpečnostných síl Somálska (EUTM Somalia)
   (2011/814/SZBP)
   POLITICKÝ A BEZPEČNOSTNÝ VÝBOR,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 38 tretí pododsek,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2010/96/SZBP z 15. februára 2010 o vojenskej misii Európskej únie na podporu výcviku bezpečnostných síl Somálska (1) (EUTM Somalia), a najmä na jej článok 8 ods. 5,
   keďže:

               (1)

               Rada podľa článku 8 ods. 5 rozhodnutia Rady 2010/96/SZBP poverila Politický a bezpečnostný výbor (PBV), aby prijal príslušné rozhodnutia o zriadení Výboru prispievateľov (VP) na EUTM Somalia.

               (2)

               V záveroch zo zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo 7., 8. a 9. decembra 2000 v Nice a 24. a 25. októbra 2002 v Bruseli, sa ustanovujú dojednania o účasti tretích štátov na operáciách krízového riadenia a o zriadení VP.

               (3)

               VP bude zohrávať kľúčovú úlohu pri každodennom riadení EUTM Somalia. Bude hlavným fórom, na ktorom budú prispievajúce štáty spoločne riešiť otázky týkajúce sa nasadenia ich síl v misii. PBV, ktorý vykonáva politickú kontrolu a strategické riadenie misie, bude zohľadňovať názory VP.

               (4)

               V súlade s článkom 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na vypracovaní a vykonávaní rozhodnutí a opatrení Únie s obrannými dôsledkami. V dôsledku toho sa Dánsko nezúčastňuje na vykonávaní tohto rozhodnutia a financovaní EUTM Somalia,

         PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Zriadenie a mandát
   Týmto sa zriaďuje Výbor prispievateľov (ďalej len „VP“) na vojenskú misiu Európskej únie na podporu výcviku bezpečnostných síl Somálska (EUTM Somalia). Jeho mandát sa stanovuje v záveroch zo zasadnutia Európskej rady 7., 8. a 9. decembra 2000 v Nice a 24. a 25. októbra 2002 v Bruseli.
   Článok 2
   Zloženie
   1.   Členmi VP sú:

               —

               zástupcovia všetkých členských štátov a

               —

               zástupcovia tretích štátov, ktoré sa zúčastňujú na misii a poskytujú významné vojenské príspevky, ako sa uvádzajú v prílohe.

         2.   Na zasadnutiach VP sa zúčastňuje veliteľ misie EÚ alebo jeho zástupca, generálny riaditeľ Vojenského štábu Európskej únie alebo jeho zástupca a zástupcovia Komisie.
   3.   Na príslušné časti rokovania sa podľa potreby môžu prizvať tretie osoby.
   Článok 3
   Predseda
   VP predsedá vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku alebo jeho zástupca v úzkej spolupráci s predsedom Vojenského výboru Európskej únie (EUMC) alebo jeho zástupcom.
   Článok 4
   Zasadnutia
   1.   VP zvoláva pravidelne predseda. Ak si to vyžadujú okolnosti, môžu sa zvolať mimoriadne zasadnutia, a to na podnet predsedu alebo na žiadosť člena.
   2.   Predseda vopred rozošle predbežný program a dokumenty, ktoré sa týkajú zasadnutia. Po každom zasadnutí sa rozošle zápisnica.
   Článok 5
   Postup
   1.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 a právomoci PBV a zodpovednosť veliteľa misie EÚ,

               —

               jednomyseľné rozhodnutie zástupcov štátov prispievajúcich na misiu sa vyžaduje vtedy, keď VP rozhoduje o každodennom riadení misie,

               —

               jednomyseľné rozhodnutie členov VP sa vyžaduje vtedy, keď VP vydáva odporúčania o možných úpravách operačného plánovania vrátane možných úprav cieľov.

         Tým, že sa člen VP zdrží hlasovania, sa nevylučuje jednomyseľnosť.
   2.   Predsedníctvo potvrdí, že je prítomná väčšina zástupcov štátov, ktorí sú oprávnení zúčastniť sa na rokovaní.
   3.   Všetky procesné otázky sa riešia jednoduchou väčšinou hlasov členov VP prítomných na zasadnutí.
   4.   Dánsko sa nezúčastňuje na žiadnom rozhodnutí VP.
   Článok 6
   Dôvernosť
   1.   V súlade s rozhodnutím Rady 2011/292/EÚ z 31. marca 2011 o bezpečnostných predpisoch na ochranu utajovaných skutočností EÚ (2) sa na zasadnutia a konanie VP uplatňujú bezpečnostné predpisy Rady. Zástupcovia vo VP majú predovšetkým primeranú bezpečnostnú previerku.
   2.   Na rokovania VP sa vzťahuje služobné tajomstvo, ak VP jednomyseľne nerozhodne inak.
   Článok 7
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 6. decembra 2011

            Za Politický a bezpečnostný výbor

            predseda

         O. SKOOG

      (1)  Ú. v. EÚ L 44, 19.2.2010, s. 16.

      (2)  Ú. v. EÚ L 141, 27.5.2011, s. 17.

      PRÍLOHA

         Zoznam tretích štátov uvedených v článku 2 ods. 1 druhá zarážka

                  —

                  Srbsko


title: 2013/100/EÚ: Rozhodnutie Rady z  10. mája 2012 o podpise a predbežnom vykonávaní Dohody medzi Európskou úniou a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb v mene Únie

text:
               22.2.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 49/1

      ROZHODNUTIE RADY

   z 10. mája 2012
   o podpise a predbežnom vykonávaní Dohody medzi Európskou úniou a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb v mene Únie
   (2013/100/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 5,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada svojím rozhodnutím z 5. júna 2003 poverila Komisiu, aby začala rokovania s tretími krajinami o nahradení určitých ustanovení v existujúcich dvojstranných dohodách dohodou na úrovni Únie.

               (2)

               Komisia v mene Únie prerokovala dohodu s vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb (ďalej len „dohoda“) v súlade s mechanizmami a smernicami v prílohe k rozhodnutiu Rady z 5. júna 2003.

               (3)

               Dohoda by sa mala podpísať a do ukončenia postupov potrebných na jej uzavretie by sa mala predbežne vykonávať,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje podpis Dohody medzi Európskou úniou a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb s výhradou jej uzavretia.
   Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Únie.
   Článok 3
   Dohoda sa v súlade s článkom 7 ods. 2 do nadobudnutia jej platnosti vykonáva predbežne odo dňa jej podpisu (1).
   Článok 4
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 10. mája 2012

            Za Radu

            predseda

         U. ELBÆK

      (1)  Dátum podpisu dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.

         DOHODA

      medzi Európskou úniou a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb
      EURÓPSKA ÚNIA
      (ďalej len „Únia“)
      na jednej strane a
      VLÁDA SRÍLANSKEJ DEMOKRATICKEJ SOCIALISTICKEJ REPUBLIKY
      (ďalej len „Srí Lanka“)
      na strane druhej
      (ďalej len „strany dohody“),
      BERÚC NA VEDOMIE, že medzi niektorými členskými štátmi Únie a Srí Lankou boli uzavreté dvojstranné dohody o leteckých dopravných službách,
      UZNÁVAJÚC, že určité ustanovenia dvojstranných dohôd o leteckých dopravných službách medzi členskými štátmi Únie a Srí Lankou, ktoré sú v rozpore s právnymi predpismi Únie, sa s nimi musia zosúladiť s cieľom vytvoriť pevný právny základ pre letecké dopravné služby medzi Úniou a Srí Lankou a zachovať kontinuitu týchto leteckých dopravných služieb,
      POZNAMENÁVAJÚC, že Únia má výlučnú právomoc v súvislosti s niektorými aspektmi, ktoré môžu byť zahrnuté v dvojstranných dohodách o leteckých dopravných službách medzi členskými štátmi Únie a tretími krajinami,
      BERÚC NA VEDOMIE, že podľa práva Únie leteckí dopravcovia Spoločenstva, ktorí sú usadení v členskom štáte, majú právo na nediskriminačný prístup k letovým trasám medzi členskými štátmi Únie a tretími krajinami,
      SO ZRETEĽOM na dohody medzi Úniou a určitými tretími krajinami, ktoré štátnym príslušníkom týchto tretích krajín (krajín uvedených v prílohe 3) umožňujú získať vlastníctvo leteckých dopravcov s licenciou v súlade s právom Únie,
      BERÚC NA VEDOMIE, že leteckí dopravcovia na základe práva Únie v zásade nesmú uzatvárať dohody, ktoré by mohli mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi Únie a ktorých predmetom alebo účinkom je zabrániť hospodárskej súťaži, obmedziť ju alebo ju narušiť,
      UZNÁVAJÚC, že ustanovenia dvojstranných dohôd o leteckých dopravných službách uzavretých medzi členskými štátmi Únie a Srí Lankou, ktoré: i) si vyžadujú alebo uprednostňujú prijatie dohôd medzi spoločnosťami, prijatie rozhodnutí združeniami spoločností alebo zosúladené postupy, ktoré zabraňujú hospodárskej súťaži medzi leteckými dopravcami na príslušných trasách, narúšajú ju alebo ju obmedzujú, alebo ii) posilňujú účinky každej takejto dohody, rozhodnutia alebo zosúladeného postupu, alebo iii) delegujú leteckým dopravcom alebo iným súkromným hospodárskym subjektom zodpovednosť za prijatie opatrení, ktoré zabraňujú, narúšajú alebo obmedzujú hospodársku súťaž medzi leteckými dopravcami na príslušných trasách, môžu narúšať uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže platné pre podniky,
      UZNÁVAJÚC, že v prípade, že členský štát určil leteckého dopravcu, ktorého regulačnú kontrolu vykonáva a udržiava iný členský štát, by sa práva Srí Lanky vyplývajúce z bezpečnostných ustanovení dohody medzi členským štátom, ktorý určil leteckého dopravcu, a Srí Lankou mali uplatňovať rovnako vo vzťahu k tomuto inému členskému štátu,
      BERÚC NA VEDOMIE, že dvojstranné dohody o leteckých dopravných službách uvedené v prílohe I vychádzajú zo všeobecnej zásady, že určené letecké dopravné spoločnosti strán dohody majú spravodlivé a rovnocenné príležitosti v rámci poskytovania dohodnutých dopravných služieb na špecifikovaných trasách,
      BERÚC NA VEDOMIE, že účelom tejto dohody nie je zvýšiť celkový objem leteckej dopravy medzi Úniou a Srí Lankou, ovplyvniť rovnováhu medzi leteckými dopravcami Spoločenstva a leteckými dopravcami Srí Lanky alebo dojednať zmeny a doplnenia ustanovení existujúcich dvojstranných dohôd o leteckých dopravných službách, ktoré sa týkajú dopravných práv,
      SA DOHODLI TAKTO:
      Článok 1
      Všeobecné ustanovenia
      1.   Na účely tejto dohody „členské štáty“ znamenajú členské štáty Európskej únie a „zmluvy EÚ“ znamenajú Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie.
      2.   Odkazy v každej z dohôd uvedených v prílohe 1 na občanov členského štátu, ktorý je stranou tejto dohody, sa považujú za odkazy na občanov členských štátov.
      3.   Odkazy v každej z dohôd uvedených v prílohe 1 na leteckých dopravcov alebo letecké dopravné spoločnosti členského štátu, ktorý je stranou takejto dohody, sa považujú za odkazy na leteckých dopravcov alebo letecké dopravné spoločnosti určené týmto členským štátom.
      4.   Udeľovanie dopravných práv sa bude naďalej vykonávať prostredníctvom dvojstranných dojednaní.
      Článok 2
      Určenie členským štátom
      1.   Ustanoveniami v odsekoch 2 a 3 tohto článku sa nahrádzajú zodpovedajúce ustanovenia v článkoch uvedených v prílohe 2 písm. a) a b) súvisiace s určením leteckého dopravcu dotyčným členským štátom, jeho oprávneniami a povoleniami, ktoré udelila Srí Lanka, a so zamietnutím, zrušením, pozastavením alebo obmedzením oprávnení alebo povolení tohto leteckého dopravcu.
      2.   Po doručení určenia členským štátom Srí Lanka udelí príslušné oprávnenia a povolenia s minimálnym procedurálnym zdržaním za predpokladu, že:

                  a)

                  letecký dopravca je usadený na území určujúceho členského štátu podľa zmlúv EÚ a má platnú prevádzkovú licenciu v súlade s právnymi predpismi Únie a

                  b)

                  členský štát zodpovedný za vydávanie osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vykonáva a udržiava účinnú regulačnú kontrolu leteckého dopravcu a v určení je jasne uvedený príslušný letecký úrad a

                  c)

                  leteckého dopravcu priamo alebo väčšinovo vlastnia a účinne kontrolujú členské štáty a/alebo štátni príslušníci členských štátov a/alebo iné štáty uvedené v prílohe 3 a/alebo štátni príslušníci týchto iných štátov a je vždy účinne kontrolovaný takýmto štátom a/alebo takýmito štátnymi príslušníkmi.

            3.   Srí Lanka môže zamietnuť, zrušiť, pozastaviť alebo obmedziť oprávnenia alebo povolenia leteckého dopravcu, ktorého určil členský štát, keď:

                  a)

                  letecký dopravca nie je usadený na území určujúceho členského štátu podľa zmlúv EÚ alebo nemá platnú prevádzkovú licenciu v súlade s právnymi predpismi Únie, alebo

                  b)

                  členský štát zodpovedný za vydávanie osvedčenia leteckého prevádzkovateľa nevykonáva ani neudržiava účinnú regulačnú kontrolu leteckého dopravcu alebo v určení nie je jasne uvedený príslušný letecký úrad, alebo

                  c)

                  leteckého dopravcu priamo alebo väčšinovo nevlastnia ani účinne nekontrolujú členské štáty a/alebo štátni príslušníci členských štátov a/alebo iné štáty uvedené v prílohe 3 a/alebo štátni príslušníci týchto iných štátov, alebo

                  d)

                  letecký dopravca už má oprávnenie na prevádzku na základe dvojstrannej dohody medzi Srí Lankou a iným členským štátom a uplatňovaním dopravných práv vyplývajúcich z tejto dohody na trase, ktorá zahŕňa bod v tomto inom členskom štáte, by obchádzal obmedzenia týkajúce sa dopravných práv stanovené touto inou dohodou, alebo

                  e)

                  určený letecký dopravca je držiteľom osvedčenia leteckého prevádzkovateľa vydaného členským štátom, s ktorým Srí Lanka neuzavrela dvojstrannú dohodu o leteckých službách a ktorý odmietol udeliť Srí Lanke dopravné práva.

            Pri výkone svojho práva podľa tohto odseku Srí Lanka nesmie diskriminovať leteckých dopravcov Spoločenstva na základe ich štátnej príslušnosti.
      Článok 3
      Bezpečnosť
      1.   Ustanoveniami ods. 2 tohto článku sa dopĺňajú zodpovedajúce ustanovenia článkov uvedených v prílohe 2 písm. c).
      2.   V prípade, že členský štát určil leteckého dopravcu, ktorého regulačnú kontrolu vykonáva a udržiava iný členský štát, uplatňujú sa práva Srí Lanky vyplývajúce z bezpečnostných ustanovení dohody medzi členským štátom, ktorý určil leteckého dopravcu, a Srí Lankou rovnako aj na bezpečnostné normy, ktoré takýto iný členský štát prijal, vykonával alebo udržiaval, ako aj na prevádzkové oprávnenie daného leteckého dopravcu.
      Článok 4
      Zlučiteľnosť s pravidlami hospodárskej súťaže
      1.   Bez ohľadu na akékoľvek iné ustanovenie, ktoré je s týmto ustanovením v rozpore, sa žiadnym ustanovením dohôd uvedených v prílohe 1 nesmie: i) vyžadovať ani uprednostňovať prijatie dohôd medzi spoločnosťami, prijatie rozhodnutí združeniami spoločností alebo zosúladenie postupov, ktoré zabraňujú hospodárskej súťaži alebo ju narúšajú, ani ii) posilňovať účinky každej takejto dohody, rozhodnutia alebo zosúladeného postupu, ani iii) delegovať zodpovednosť za prijatie opatrení, ktoré zabraňujú hospodárskej súťaži alebo ju narúšajú, alebo obmedzujú, na súkromné hospodárske subjekty.
      2.   Ustanovenia dohôd, ktorých zoznam obsahuje príloha 1 a ktoré nie sú zlučiteľné s odsekom 1 tohto článku, sa neuplatňujú.
      Článok 5
      Prílohy k dohode
      Prílohy k tejto dohode sú jej neoddeliteľnou súčasťou.
      Článok 6
      Preskúmanie, revízia alebo zmena a doplnenie
      Túto dohodu môžu jej strany kedykoľvek preskúmať, zrevidovať alebo zmeniť a doplniť po vzájomnej dohode.
      Článok 7
      Nadobudnutie platnosti a predbežné vykonávanie
      1.   Táto dohoda nadobudne platnosť, keď si strany navzájom písomne oznámia, že ich príslušné vnútorné postupy, ktoré sú potrebné na nadobudnutie platnosti dohody, boli ukončené.
      2.   Bez ohľadu na odsek 1 sa strany dohodli, že budú túto dohodu predbežne vykonávať odo dňa podpisu dovtedy, kým nenadobudne platnosť.
      3.   Táto dohoda sa vzťahuje na všetky dohody a dojednania uvedené v prílohe 1 vrátane tých, ktoré v deň podpisu tejto dohody ešte nenadobudli platnosť a predbežne sa nevykonávajú.
      Článok 8
      Ukončenie platnosti
      1.   V prípade ukončenia platnosti niektorej dohody uvedenej v prílohe 1 sa zároveň ukončí platnosť všetkých ustanovení tejto dohody, ktoré sa vzťahujú na príslušnú dohodu uvedenú v prílohe 1.
      2.   V prípade ukončenia platnosti všetkých dohôd uvedených v prílohe 1 sa zároveň ukončí platnosť tejto dohody.

         NA DÔKAZ TOHO nižšie podpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.
         V dvoch vyhotoveniach v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom, talianskom a sinhálskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické.
         Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди и дванадесета година.
         Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil doce.
         V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvanáct.
         Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og tolv.
         Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendzwölf.
         Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
         Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twelve.
         Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille douze.
         Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemiladodici.
         Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā septembrī.
         Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának huszonhetedik napján.
         Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.
         Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste september tweeduizend twaalf.
         Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwunastego.
         Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e doze.
         Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii doisprezece.
         V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvanásť.
         V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč dvanajst.
         Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
         Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september tjugohundratolv.

            За Европейския сьюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Правителството на Демократична социалистическа република Шри Ланка
            Por el Gobierno de la República Socialista Democrática de Sri Lanka
            Za vládu Srílanské demokratické socialistické republiky
            For Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering
            Für die Regierung der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka
            Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse nimel
            Για την Κυβέρνηση της Λαϊκής Σοσιαλιστικής Δημοκρατίας της Σρι Λάνκα
            For the Government of the Democratic Socialist Republic of Sri Lanka
            Pour le Gouvernement de la République Socialiste Démocratique de Sri Lanka
            Per il governo della Repubblica democratica socialista di Sri Lanka
            Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības vārdā –
            Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės vardu
            A Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya részéről
            Għall-Gvern tar-Repubblika Demokratika Soċjalista tas-Sri Lanka
            Voor de regering van de Democratische Socialistische Republiek Sri Lanka
            W imieniu Rządu Demokratyczno-Socjalistycznej Republiki Sri Lanki
            Pelo Governo da República Democrática Socialista do Sri Lanca
            Pentru Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka
            Za vládu Srílanskej demokratickej socialistickej republiky
            Za vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke
            Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen puolesta
            För demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

         PRÍLOHA 1

            ZOZNAM DOHÔD, NA KTORÉ SA ODKAZUJE V ČLÁNKU 1 TEJTO DOHODY

         Dohody o leteckých dopravných službách a ďalšie dojednania medzi Srí Lankou a členskými štátmi v znení úprav alebo zmien a doplnení, ktoré boli uzavreté, podpísané alebo parafované v čase podpisu tejto dohody:

                     —

                     Dohoda o leteckej doprave medzi rakúskou federálnou vládou a Srílanskou republikou podpísaná v Kolombe 15. februára 1978, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Rakúskom“,

                     —

                     Dohoda medzi vládou Belgického kráľovstva a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky o leteckej doprave podpísaná v Bruseli 15. decembra 1998, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Belgickom“,

                     —

                     Dohoda medzi vládou Bulharskej ľudovej republiky a vládou Cejlónu o leteckých dopravných službách medzi ich územiami, ako aj za ich hranicami, podpísaná v Kolombe 27. novembra 1970, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Bulharskom“,

                     —

                     Dohoda o leteckej doprave medzi vládou Cyperskej republiky a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky parafovaná v Kolombe 15. novembra 2002, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Cyprom“,

                     —

                     Dohoda medzi vládou Českej republiky a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky o leteckých dopravných službách podpísaná v Prahe 20. apríla 2004, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Českou republikou“,

                     —

                     Dohoda medzi vládou Dánska a vládou Cejlónu týkajúca sa leteckých dopravných služieb, podpísaná v Kolombe 29. mája 1959, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Dánskom“,

                     —

                     Dohoda medzi Francúzskou republikou a Cejlónom týkajúca sa leteckej dopravy, podpísaná v Kolombe 18. apríla 1966, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Francúzskom“,

                     —

                     Dohoda o leteckej doprave medzi Spolkovou republikou Nemecko a Srílanskou republikou podpísaná v Kolombe 24. júla 1973, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Nemeckom“,

                     —

                     Dohoda o leteckej doprave medzi vládou Helénskej republiky a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky parafovaná v Aténach 5. novembra 2002, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Gréckom“,

                     —

                     Dohoda medzi vládou Talianskej republiky a vládou Cejlónu týkajúca sa leteckých dopravných služieb, podpísaná v Kolombe 1. júna 1959, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Talianskom“,

                     —

                     Dohoda medzi vládou Holandského kráľovstva a vládou Cejlónu o leteckých dopravných službách medzi ich územiami, ako aj za ich hranicami, podpísaná v Kolombe 14. septembra 1953, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Holandskom“,

                     —

                     Dohoda medzi vládou Poľskej ľudovej republiky a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky o leteckých dopravných službách medzi ich územiami, ako aj za ich hranicami, podpísaná v Kolombe 26. januára 1982, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Poľskom“,

                     —

                     Dohoda medzi vládou Švédska a vládou Cejlónu týkajúca sa leteckých dopravných služieb, podpísaná v Kolombe 29. mája 1959, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Švédskom“,

                     —

                     Dohoda medzi vládou Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska a vládou Srílanskej demokratickej socialistickej republiky týkajúca sa leteckých dopravných služieb, podpísaná v Kolombe 22. apríla 1998 v znení zmien a doplnení, ďalej v prílohe 2 len „dohoda medzi Srí Lankou a Spojeným kráľovstvom“.

         PRÍLOHA 2

            ZOZNAM ČLÁNKOV V DOHODÁCH UVEDENÝCH V PRÍLOHE 1, NA KTORÉ SA ODKAZUJE V ČLÁNKOCH 2 AŽ 4 TEJTO DOHODY

                     a)

                     Určenie členským štátom:

                                 —

                                 článok 3 dohody medzi Srí Lankou a Rakúskom,

                                 —

                                 článok 3 dohody medzi Srí Lankou a Belgickom,

                                 —

                                 článok 4 dohody medzi Srí Lankou a Cyprom,

                                 —

                                 článok 3 dohody medzi Srí Lankou a Českou republikou,

                                 —

                                 článok 2 dohody medzi Srí Lankou a Dánskom,

                                 —

                                 článok 3 dohody medzi Srí Lankou a Francúzskom,

                                 —

                                 článok 3 ods. 4 dohody medzi Srí Lankou a Nemeckom,

                                 —

                                 článok 3 dohody medzi Srí Lankou a Gréckom,

                                 —

                                 článok 4 ods. 1 až 3 dohody medzi Srí Lankou a Talianskom,

                                 —

                                 článok 2 dohody medzi Srí Lankou a Holandskom,

                                 —

                                 článok 3 dohody medzi Srí Lankou a Poľskom,

                                 —

                                 článok 2 dohody medzi Srí Lankou a Švédskom,

                                 —

                                 článok 4 dohody medzi Srí Lankou a Spojeným kráľovstvom.

                     b)

                     Zamietnutie, zrušenie, dočasné pozastavenie alebo obmedzenie oprávnení alebo povolení:

                                 —

                                 článok 4 dohody medzi Srí Lankou a Rakúskom,

                                 —

                                 článok 5 dohody medzi Srí Lankou a Belgickom,

                                 —

                                 článok 3 ods. 4 dohody medzi Srí Lankou a Bulharskom,

                                 —

                                 článok 5 dohody medzi Srí Lankou a Cyprom,

                                 —

                                 článok 4 dohody medzi Srí Lankou a Českou republikou,

                                 —

                                 článok 6 dohody medzi Srí Lankou a Dánskom,

                                 —

                                 článok 3 ods. 4 a článok 4 dohody medzi Srí Lankou a Francúzskom,

                                 —

                                 článok 4 ods. 1 dohody medzi Srí Lankou a Nemeckom,

                                 —

                                 článok 4 dohody medzi Srí Lankou a Gréckom,

                                 —

                                 článok 4 ods. 4 až 6 dohody medzi Srí Lankou a Talianskom,

                                 —

                                 článok 3 dohody medzi Srí Lankou a Holandskom,

                                 —

                                 článok 6 dohody medzi Srí Lankou a Švédskom,

                                 —

                                 článok 5 dohody medzi Srí Lankou a Spojeným kráľovstvom.

                     c)

                     Bezpečnosť:

                                 —

                                 článok 7 dohody medzi Srí Lankou a Rakúskom,

                                 —

                                 článok 7 dohody medzi Srí Lankou a Belgickom,

                                 —

                                 článok 10 dohody medzi Srí Lankou a Cyprom,

                                 —

                                 článok 7 dohody medzi Srí Lankou a Českou republikou,

                                 —

                                 článok 4 dohody medzi Srí Lankou a Dánskom,

                                 —

                                 článok 7 dohody medzi Srí Lankou a Gréckom,

                                 —

                                 článok 7 dohody medzi Srí Lankou a Poľskom,

                                 —

                                 článok 4 dohody medzi Srí Lankou a Švédskom.

         PRÍLOHA 3

            ZOZNAM ĎALŠÍCH ŠTÁTOV, NA KTORÉ SA ODKAZUJE V ČLÁNKU 2 TEJTO DOHODY

                     a)

                     Islandská republika (v rámci Dohody o Európskom hospodárskom priestore);

                     b)

                     Lichtenštajnské kniežatstvo (v rámci Dohody o Európskom hospodárskom priestore);

                     c)

                     Nórske kráľovstvo (v rámci Dohody o Európskom hospodárskom priestore);

                     d)

                     Švajčiarska konfederácia (v rámci Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o leteckej doprave).


title: Rozhodnutie Komisie zo 17. decembra 2009 , ktorým sa ustanovuje vyplatenie alebo spätné získanie konečného zostatku pri ukončení programu v oblasti prechodných programov rozvoja vidieka financovaných z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) v Českej republike, Maďarsku a Slovinsku [oznámené pod číslom K(2009) 10032]

text:
               19.12.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 338/95

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   zo 17. decembra 2009,
   ktorým sa ustanovuje vyplatenie alebo spätné získanie konečného zostatku pri ukončení programu v oblasti prechodných programov rozvoja vidieka financovaných z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EPUZF) v Českej republike, Maďarsku a Slovinsku
   [oznámené pod číslom K(2009) 10032]
   (Iba české, maďarské a slovinské znenie je autentické)
   (2009/984/EÚ)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 27/2004 z 5. januára 2004, ktorým sa ustanovujú podrobné prechodné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999, pokiaľ ide o financovanie opatrení na rozvoj vidieka v Českej republike, Estónsku, na Cypre, v Lotyšsku, Litve, Maďarsku, na Malte, v Poľsku, Slovinsku a na Slovensku sekciou záruk EPUZF (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (2), a najmä na jeho článok 32 ods. 3,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore rozvoja vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (3), a najmä na jeho článok 47 ods. 3,
   po porade s Výborom poľnohospodárskych fondov,
   keďže:

               (1)

               Na základe ročných účtov, ktoré Česká republika, Maďarsko a Slovinsko predložili v súvislosti s výdavkami v oblasti opatrení na rozvoj vidieka spolu s vyžadovanými informáciami, sa účty platobných agentúr uvedených v článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1290/2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky (4) vyrovnali, pokiaľ ide o rozpočtové roky 2005 (5), 2006 (6), 2007 (7) a 2008 (8). Príslušné rozhodnutia o vyrovnaní účtov sú prijaté.

               (2)

               Platobné agentúry zodpovedné za prechodné programy rozvoja vidieka na roky 2004 – 2006 v Českej republike, Maďarsku a Slovinsku predložili konečné výkazy výdavkov a žiadosti o konečnú platbu pred 15. októbrom 2008. Uvedenými rozhodnutiami o vyrovnaní účtov sa teda schvaľujú všetky výdavky v rámci programu.

               (3)

               V článku 32 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1260/1999 sa ustanovuje, že spojený úhrn platieb, ktoré sa vykonali v rámci programu pred vyplatením konečného zostatku, nesmie presiahnuť podiel 95 % príspevku Spoločenstva na tento program.

               (4)

               Pokiaľ ide o výdavky na rozvoj vidieka, na ktoré sa vzťahuje článok 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 27/2004, sa konečný zostatok, ktorý sa má vyplatiť alebo spätne získať, vypočíta na základe rozhodnutia o vyrovnaní účtov a doplňujúcich informácií, ktoré Česká republika, Maďarsko a Slovinsko poskytli podľa odôvodnenia 5.

               (5)

               So zreteľom na uzatvorenie prechodných programov rozvoja vidieka boli príslušné členské štáty požiadané, aby poskytli informácie o nesplatených dlhoch týkajúcich sa uvedených programov. Údaje o dlhoch Komisia overila a zohľadnila pri výpočte konečného zostatku.

               (6)

               Z dôvodu, že Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko a Slovensko nepredložili pred 15. októbrom 2008 konečné výkazy výdavkov a žiadosti o konečnú platbu, príslušné programy sa musia navrhnúť na uzatvorenie budúcim rozhodnutím.

               (7)

               V súlade s článkom 30 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1290/2005 týmto rozhodnutím nie sú dotknuté rozhodnutia následne prijaté Komisiou, ktorými sa z financovania Spoločenstva vylučujú výdavky, ktoré neboli vynaložené v súlade s pravidlami Spoločenstva,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Sumy týkajúce sa konečného zostatku, ktoré sa majú od každého členského štátu spätne získať alebo sa mu majú vyplatiť podľa tohto rozhodnutia v oblasti opatrení na rozvoj vidieka uplatniteľných v Českej republike, Maďarsku a Slovinsku, sa ustanovujú v prílohe.
   Článok 2
   Pokiaľ ide o účty platobných agentúr členských štátov v oblasti opatrení na rozvoj vidieka uplatniteľných v Estónsku, na Cypre, v Lotyšsku, Litve, na Malte, v Poľsku a na Slovensku, uzatvorenie prechodných programov rozvoja vidieka bude predmetom budúceho rozhodnutia.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie je určené Českej republike, Maďarskej republike a Slovinskej republike.

      V Bruseli 17. decembra 2009

            Za Komisiu

         Mariann FISCHER BOEL

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 5, 9.1.2004, s. 36.

      (2)  Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 80.

      (4)  Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 1.

      (5)  Ú. v. EÚ L 118, 3.5.2006, s. 20 a Ú. v. EÚ L 122, 11.5.2007, s. 47.

      (6)  Ú. v. EÚ L 122, 11.5.2007, s. 41.

      (7)  Ú. v. EÚ L 139, 29.5.2008, s. 25.

      (8)  Ú. v. EÚ L 111, 5.5.2009, s. 35.

      PRÍLOHA

         Prechodné programy RV: deklarované výdavky v rokoch 2000/2006, konečný zostatok a zrušenie spolufinancovania EÚ

                  (EUR)

                     Nové členské štáty:

                     CZ

                     HU

                     SI

                     Deklarované výdavky v rokoch 2004/2008

                  A

                  Celková suma vyhradená na program

                  542 800 000,00

                  602 300 000,00

                  281 600 000,00

                  B

                  Oprávnené výdavky členských štátov do 15/10/2008

                  542 799 982,00

                  602 096 646,00

                  282 041 275,00

                  C

                  Ročné schválené výdavky

                  2004

                  2005

                  145 160 224,00

                  37 272 434,19

                  73 638 853,19

                  2006

                  176 481 317,23

                  296 024 258,77

                  118 941 385,27

                  2007

                  188 407 840,07

                  178 498 827,76

                  88 853 612,73

                  2008

                  32 399 539,50

                  90 290 537,46

                  607 424,53

                  Celkové schválené výdavky 2004/2008

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,72

                     Konečný zostatok a zrušenie spolufinancovania EÚ (situácia pri uzatvorení)

                  D

                  Celkové oprávnené výdavky (nižší z údajov: B alebo C)

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,00

                  E

                  Mínus: Nezrovnalosti, ktoré členské štáty spätne získali a ktoré sa majú odčítať od konečného zostatku

                  249 112,34

                  1 352 932,08

                  2 438 683,32

                  F

                  Celkové oprávnené výdavky, ktoré sa majú vrátiť (D-E)

                  542 199 808,46

                  600 733 126,10

                  279 602 591,68

                  G

                  Mínus: Zálohy, ktoré sa už vyplatili

                  86 848 000,00

                  96 368 000,00

                  45 056 000,00

                  H

                  Mínus: Vykonané splátky

                  428 812 000,00

                  475 817 000,00

                  222 464 000,00

                  I

                  Vyplatenie alebo spätné získanie čistého konečného zostatku (F-G-H)

                  26 539 808,46

                  28 548 126,10

                  12 082 591,68


title: 2010/284/: Rozhodnutie Rady z  19. januára 2010 o existencii nadmerného deficitu v Českej republike

text:
               21.5.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 125/36

         ROZHODNUTIE RADY
   z 19. januára 2010
   o existencii nadmerného deficitu v Českej republike
   (2010/284/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 7 v spojení s jej článkom 126 ods. 13,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na pripomienky Českej republiky,
   keďže:

               (1)

               V súlade s článkom 126 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

               (2)

               Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilnenie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

               (3)

               V postupe pri nadmernom deficite podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie objasnenom v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (1) (ktoré je súčasťou Paktu stability a rastu) sa ustanovuje povinnosť prijať rozhodnutie o existencii nadmerného deficitu. Nariadenie (ES) č. 1467/97 tiež obsahuje ustanovenia pre vykonávanie článku 104 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktorý sa stal článkom 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V protokole o postupe pri nadmernom deficite pripojenom k Zmluve o fungovaní Európskej únie sa ustanovujú ďalšie ustanovenia týkajúce sa vykonávania postupu pri nadmernom deficite. V nariadení Rady (ES) č. 479/2009 (2) sa ustanovujú podrobné pravidlá a definície na uplatňovanie ustanovení uvedeného protokolu.

               (4)

               Cieľom reformy Paktu stability a rastu z roku 2005 bolo posilniť jeho účinnosť a hospodárske základy, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého hľadiska. Malo sa ňou zaistiť, aby sa vo všetkých krokoch v rámci postupu pri nadmernom deficite v plnej miere zohľadňovala najmä hospodárska a rozpočtová situácia. V tomto zmysle Pakt stability a rastu vytvára rámec na podporu vládnych politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so zreteľom na hospodársku situáciu.

               (5)

               V článku 104 ods. 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktorý sa stal článkom 126 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, sa od Komisie vyžadovalo, aby predložila Rade stanovisko, ak sa domnieva, že v členskom štáte existuje alebo by mohol vzniknúť nadmerný deficit. Komisia s prihliadnutím na svoju správu podľa článku 104 ods. 3 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktorý sa stal článkom 126 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 104 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktorý sa stal článkom 126 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, dospela k záveru, že v Českej republike existoval nadmerný deficit. Komisia preto 11. novembra 2009 predložila Rade takéto stanovisko týkajúce sa Českej republiky (3).

               (6)

               V článku 126 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa ustanovuje, že Rada by mala zvážiť všetky pripomienky, ktoré si príslušný členský štát želá vyjadriť predtým, ako Rada po celkovom posúdení rozhodne o tom, či existuje nadmerný deficit. V prípade Českej republiky toto celkové posúdenie viedlo k záverom uvedeným v tomto rozhodnutí.

               (7)

               Podľa údajov, ktoré oznámili české orgány v októbri 2009, sa plánuje, že deficit verejných financií v Českej republike dosiahne 6,6 % HDP v roku 2009, takže bude nad úrovňou referenčnej hodnoty 3 % HDP a nebude sa k nej približovať. Na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sa plánované prekročenie referenčnej hodnoty považuje za výnimočné v zmysle zmluvy a Paktu stability a rastu. Deficit predovšetkým vyplynul okrem iného z prudkého hospodárskeho poklesu v zmysle zmluvy a Paktu stability a rastu. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa predpokladá zníženie rastu reálneho HDP v roku 2009 o 4,8 % oproti kladnému rastu v roku 2008 vo výške 2,5 %, čo je vo veľkej miere odzrkadlením vplyvu globálnej hospodárskej krízy. Zatiaľ čo nominálny deficit začal stúpať až v roku 2008, štrukturálne zhoršovanie sa začalo už skôr, keď sa hospodárstvo stále nachádzalo v priaznivých časoch. Okrem toho plánované prekročenie referenčnej hodnoty nemožno považovať za dočasné, pretože v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa predpokladá, že deficit verejných financií dosiahne 5,5 % HDP v roku 2010 a za predpokladu nezmenenej politiky 5,7 % HDP v roku 2011. V predpovedi sa zohľadňuje vplyv protikrízových opatrení, ktoré budú stále platiť v roku 2010 (dve opatrenia vo výške približne 0,7 % HDP sú trvalé), ako aj fiškálny konsolidačný balík na rok 2010, ktorý české orgány prijali v októbri 2009. Kritérium pre deficit podľa ustanovení zmluvy preto nie je splnené.

               (8)

               Podľa údajov, ktoré oznámili české orgány v októbri 2009, zostáva hrubý dlh verejných financií výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP a plánuje sa, že v roku 2009 bude na úrovni 35,5 % HDP. Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sa predpokladá rýchle zvyšovanie pomeru dlhu, pričom za predpokladu nezmenenej politiky v roku 2011 dosiahne 44 % HDP.

               (9)

               Podľa článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 môžu byť v krokoch vedúcich k rozhodnutiu Rady o existencii nadmerného deficitu podľa článku 126 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie zohľadnené relevantné faktory len vtedy, ak je v plnom rozsahu splnená dvojitá podmienka, že deficit zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a že jeho prekročenie nad referenčnú hodnotu je dočasné. V prípade Českej republiky táto dvojitá podmienka nie je splnená. Preto sa v jednotlivých krokoch vedúcich k tomuto rozhodnutiu relevantné faktory nezohľadňujú,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Z celkového posúdenia vyplýva, že v Českej republike existuje nadmerný deficit.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Českej republike.

      V Bruseli 19. januára 2010

            Za Radu

            predsedníčka

         E. SALGADO

      (1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

      (2)  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

      (3)  Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite v prípade Českej republiky sa nachádzajú na tejto internetovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode = _m2


title: Rozhodnutie Rady, ktorá zasadala v zložení hláv štátov alebo vlád z 21. marca 2003 o zmene a doplnení článku 10.2 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky

text:
294                  SK                                 Úradný vestník Európskej únie                                               01/zv. 4

32003D0223

1.4.2003                                            ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKEJ ÚNIE                                                   L 83/66

                   ROZHODNUTIE RADY, KTORÁ ZASADALA V ZLOŽENÍ HLÁV ŠTÁTOV ALEBO VLÁD
                                                      z 21. marca 2003
              o zmene a doplnení článku 10.2 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej
                                                            banky

                                                                 (2003/223/ES)

RADA, KTORÁ ZASADALA V ZLOŽENÍ HLÁV ŠTÁTOV ALEBO                                 rozdelenia hlasovacích práv medzi šesť členov Výkonnej
VLÁD,                                                                            rady a ostatných členov Rady guvernérov a, na druhej
                                                                                strane, potrebou zabezpečiť efektívne rozhodovanie v pod-
                                                                                statne rozšírenej Rade guvernérov.
so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk
a Európskej centrálnej banky, (1) najmä na jeho článok 10.6,

                                                                          (2)    Každý člen Výkonnej rady, z hľadiska svojho vymenova-
so zreteľom na odporúčanie Európskej centrálnej banky (2),                       nia na európskej úrovni na základe postupu podľa zmluvy
                                                                                a z hľadiska svojej úlohy v ECB, ktorej pôsobnosť sa vzťa-
                                                                                huje na celú eurooblasť, si musí zachovať trvalé hlasovacie
                                                                                právo v Rade guvernérov.
so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (3),

so zreteľom na stanovisko Komisie (4),
                                                                          (3)    Spôsob hlasovania v Rade guvernérov sa upravuje
                                                                                na základe článku 10.6 štatútu. Keďže tento článok sa týka
keďže:                                                                           len zmien a doplnkov článku 10.2 štatútu, žiadna úprava
                                                                                spôsobu hlasovania nemá vplyv na hlasovanie o rozhod-
                                                                                nutiach prijímaných v súlade s článkami 10.3, 10.6 a 41.2
                                                                                štatútu.
(1)      Rozšírenie eurooblasti bude viesť k zvýšeniu počtu členov
         Rady guvernérov Európskej centrálnej banky (ECB). Je
         potrebné zachovať schopnosť Rady guvernérov prijímať
         účinné a včasné rozhodnutia v rozšírenej eurooblasti bez
         ohľadu na počet členských štátov, ktoré prijmú euro. Preto       (4)    V prvkoch, ktoré tvoria súčasť zvoleného systému rotácie,
         bude musieť byť počet guvernérov, ktorí majú hlasovacie                 sa premieta päť základných zásad. Zásada „jeden člen,
         právo, menší ako celkový počet guvernérov v Rade guver-                 jeden hlas“, ktorá je základnou zásadou rozhodovania
         nérov. Systém rotácie je spravodlivý, účinný a prijateľný               v Rade guvernérov, naďalej platí pre všetkých členov Rady
         spôsob prideľovania hlasovacích práv guvernérom v Rade                  guvernérov, ktorí majú hlasovacie právo. Všetci členovia
         guvernérov. Počet 15 hlasovacích práv pre guvernérov                    Rady guvernérov sa naďalej zúčastňujú na jej zasadaniach
         predstavuje primeranú rovnováhu medzi, na jednej strane,                osobne a nezávisle bez ohľadu na to, či majú, alebo nemajú
         kontinuitou s existujúcou úpravou, vrátane vyváženého                   hlasovacie právo. Systém rotácie je pevný v tom zmysle, že
                                                                                je schopný prispôsobiť sa rozšíreniam eurooblasti do
                                                                                súčasne predpokladaného maximálneho počtu členských
(1) Štatút ustanovený protokolom, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o zalo-           štátov. Systém rotácie okrem toho bráni vzniku situácií,
    žení Európskeho spoločenstva, v znení zmluvy z Nice.
(2) Ú. v. EÚ C 29, 7.2.2003, s. 6.
                                                                                v ktorých by tí guvernéri, ktorí majú hlasovacie právo, boli
(3) Stanovisko doručené 13. marca 2003 (zatiaľ neuverejnené v úrad-              z národných centrálnych bánk (NCB) členských štátov,
    nom vestníku).                                                               ktoré, brané spolu, sa považujú za nereprezentatívne za
(4) Stanovisko doručené 21. februára 2003 (zatiaľ neuverejnené v úrad-           hospodárstvo eurooblasti ako celok. Systém rotácie je
    nom vestníku).                                                               napokon transparentný.
 ---pagebreak--- 01/zv. 4           SK                                  Úradný vestník Európskej únie                                                 295

(5)   Zaradenie guvernérov do skupín a priradenie konkrétneho                  nasledujúceho roka. Keď sa jeden alebo viac guvernérov
      počtu hlasovacích práv týmto skupinám sa rieši tak, aby tí               stanú členmi Rady guvernérov, referenčné obdobia, ktoré
      guvernéri, ktorí majú hlasovacie právo, boli z NCB člen-                 treba používať na výpočet podielov členského štátu ich prí-
      ských štátov, ktoré, brané spolu, sú reprezentatívne za hos-             slušnej NCB na agregovanom HDP tc a na ABÚ PFI člen-
      podárstvo eurooblasti ako celok. Guvernéri budú uplatňo-                 ských štátov, ktoré prijali euro, musia byť totožné s obdo-
      vať svoje hlasovacie právo s rozdielnou frekvenciou                      biami, ktoré sa používajú pre poslednú päťročnú úpravu
      v závislosti od relatívnej veľkosti hospodárstva členského               podielov. Nové podiely, ktoré vyplývajú z takýchto nepra-
      štátu ich NCB v rámci eurooblasti. Zaradenie guvernérov                  videlných úprav, budú platiť od dátumu, ku ktorému sa
      do skupín preto závisí od klasifikácie členského štátu ich               guvernér(-i) stane(-ú) členom(-nmi) Rady guvernérov. Tieto
      NCB na základe ukazovateľa s dvoma zložkami: veľkosti                    prevádzkové podrobnosti sú súčasťou vykonávacích usta-
      podielu členského štátu ich NCB i) na agregovanom hru-                   novení, ktoré musí prijať Rada guvernérov,
      bom domácom produkte v trhových cenách (ďalej len
      „HDP tc“) členských štátov, ktoré prijali euro; a ii) na agre-
      govanom bilančnom úhrne peňažných finančných inštitú-
      cií (ďalej len „ABÚ PFI“) členských štátov, ktoré prijali euro.
      Hospodárska váha členského štátu premietnutá v jeho
      HDP tc je správny prvok, keďže vplyv rozhodnutí centrál-
      nej banky je väčší v členských štátoch s väčším hospodár-
      stvom ako v štátoch s malým hospodárstvom. Súčasne aj
                                                                        ROZHODLA TAKTO:
      veľkosť finančného sektora členského štátu je veľmi dôle-
      žitá pre rozhodnutia centrálnej banky, keďže protistrany
      operácií centrálnych bánk patria do tohto sektora. 5/6 váha
      sa priraďuje HDP tc a 1/6 váha ABÚ PFI. Táto voľba váh je
      vyhovujúca, keďže znamená, že finančný sektor bude
      dostatočne a účelne reprezentovaný.

                                                                                Článok 1

                                                                        Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrál-
(6)   Na to, aby sa systém rotácie zaviedol hladko, jeho ustano-        nej banky sa týmto mení a dopĺňa takto:
      venie prebieha v dvoch etapách. V prvej etape sa guvernéri
      zariadia do dvoch skupín, keď ich počet bude vyšší ako 15.
      Frekvencia hlasovacích práv guvernérov zaradených do
      prvej skupiny nebude nižšia ako frekvencia hlasovacích            Článok 10.2 štatútu sa nahrádza takto:
      práv guvernérov druhej skupiny. Keď do eurooblasti vstúpi
      veľký počet nových členských štátov, t. j. počet guverné-
      rov bude vyšší ako 21, budú zaradení do troch skupín.
      Guvernéri v každej skupine majú hlasovacie právo rov-
      nako dlhý čas. Podrobné vykonávacie ustanovenia týkajúce             „(10.2) Každý člen Rady guvernérov má jeden hlas. Od dátu-
      sa týchto dvoch zásad, ako aj akékoľvek prípadné rozhod-             mu, ku ktorému počet členov Rady guvernérov bude vyšší ako
      nutie o odložení začiatku systému rotácie, aby sa zabránilo          21, každý člen Výkonnej rady bude mať jeden hlas a počet
      situácii, keď by guvernéri v ktorejkoľvek skupine mali               guvernérov s hlasovacím právom bude 15. Uvedené hlasova-
      100 % frekvenciu hlasovania, musí prijať Rada guvernérov             cie práva sa priraďujú a rotujú takto:
      konajúca na základe dvojtretinovej väčšiny všetkých jej čle-
      nov s hlasovacím právom a bez hlasovacieho práva.                    — od dátumu, ku ktorému počet guvernérov bude vyšší ako
                                                                             15, až kým nedosiahne 22, guvernéri sa zaradia do dvoch
                                                                             skupín podľa poradia veľkosti podielu členského štátu ich
                                                                             národnej centrálnej banky na agregovanom hrubom
                                                                             domácom produkte v trhových cenách a na agregovanom
                                                                             bilančnom úhrne peňažných finančných inštitúcií člen-
                                                                             ských štátov, ktoré prijali euro. Podielom na agregovanom
                                                                             hrubom domácom produkte v trhových cenách sa priradí
                                                                             váha 5/6 a podielom na agregovanom bilančnom úhrne
                                                                             peňažných finančných inštitúcií sa priradí váha 1/6. Prvá
                                                                             skupina sa skladá z piatich guvernérov a druhá skupina
(7)   Podiely členského štátu každej NCB na agregovanom HDP                  zo zostávajúcich guvernérov. Frekvencia hlasovacích práv
      tc a na ABÚ PFI členských štátov, ktoré prijali euro, je               guvernérov zaradených do prvej skupiny nesmie byť niž-
      potrebné upraviť vždy, keď sa agregovaný HDP tc upraví                 šia ako frekvencia hlasovacích práv guvernérov druhej sku-
      podľa článku 29.3 štatútu alebo vždy, keď sa zvýši počet               piny. S výhradou predchádzajúcej vety sa prvej skupine
      guvernérov v Rade guvernérov. Nové podiely vyplývajúce                 priradia štyri hlasovacie práva a druhej skupine jedenásť
      z pravidelných úprav budú platiť od prvého dňa                         hlasovacích práv,
 ---pagebreak--- 296               SK                               Úradný vestník Európskej únie                                             01/zv. 4

  — od dátumu, ku ktorému počet guvernérov dosiahne 22, sa             Ustanovenia predchádzajúcich odsekov sa nedotýkajú hlaso-
    guvernéri zaradia do troch skupín podľa poradia na základe         vacích práv žiadnych členov Rady guvernérov bez hlasova-
    uvedených kritérií. Prvá skupina sa skladá z piatich guver-        cieho práva a s hlasovacím právom podľa článkov 10.3, 10.6
    nérov a priradia sa jej štyri hlasovacie práva. Druhá sku-         a 41.2.
    pina sa skladá z polovice celkového počtu guvernérov, pri-
    čom zlomky sa zaokrúhlia na najbližšie celé číslo, a priradí       Ak sa v tomto štatúte neustanovuje inak, Rada guvernérov
    sa jej osem hlasovacích práv. Tretia skupina sa skladá             koná na základe jednoduchej väčšiny členov s hlasovacím prá-
    zo zostávajúcich guvernérov a priradia sa jej tri hlasovacie       vom. V prípade nerozhodného výsledku má predseda rozho-
    práva,                                                             dujúci hlas.

  — v rámci každej skupiny majú guvernéri hlasovacie práva             Na to, aby mohla Rada guvernérov hlasovať, musí sa dosiah-
    rovnako dlhý čas,                                                  nuť kvórum dvoch tretín členov s hlasovacím právom. Ak sa
                                                                       kvórum nedosiahne, predseda môže zvolať mimoriadne zasa-
  — vo vzťahu k výpočtu podielov na agregovanom hrubom                 danie, na ktorom sa rozhodnutia môžu prijímať bez ohľadu
    domácom produkte v trhových cenách platí článok 29.2.              na kvórum.“
    Agregovaný bilančný úhrn peňažných finančných inštitú-
    cií sa vypočíta v súlade so štatistickým rámcom platným
    v Európskom spoločenstve v čase výpočtu,
                                                                                Článok 2
  — vždy, keď sa agregovaný hrubý domáci produkt v trhových
    cenách upraví podľa článku 29.3 alebo vždy, keď sa zvýši
    počet guvernérov, veľkosť a/alebo zloženie skupín sa            1. Toto rozhodnutie musia ratifikovať všetky členské štáty
    upraví v súlade s uvedenými zásadami,                           v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami. Ratifikačné
                                                                    listiny sa ukladajú u vlády Talianskej republiky.
  — Rada guvernérov, konajúca na základe dvojtretinovej väč-
    šiny všetkých jej členov s hlasovaním právom a bez neho,        2. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť prvým dňom druhého
    prijme všetky opatrenia potrebné na vykonávanie uvede-          mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom ratifikačnú listinu
    ných zásad a môže rozhodnúť o posunutí začiatku sys-            uloží posledný signatársky štát na splnenie tejto formality.
    tému rotácie až do dátumu, ku ktorému bude počet guver-
    nérov vyšší ako 18.

  Právo voliť sa vykonáva osobne. V rokovacom poriadku, ktorý       V Bruseli 21. marca 2003
  sa ustanovuje v článku 12.3, sa môže odlišne od tohto pravidla
  ustanoviť, že členovia Rady guvernérov môžu hlasovať pro-                        Za Radu, ktorá zasadala v zložení hláv štátov alebo
  stredníctvom telekonferencie. V tomto poriadku sa tiež usta-                                           vlád
  noví, že člen Rady guvernérov, ktorý sa nemôže zúčastňovať
                                                                                predseda
  na zasadaní Rady guvernérov dlhšie obdobie, môže vymeno-
  vať náhradníka ako člena Rady guvernérov.                                                            C. SIMITIS