title: Rozhodnutie Rady (Všeobecné záležitosti) z  1. decembra 2009 , ktorým sa ustanovuje zoznam iných zložení Rady popri tých, ktoré sú uvedené v článku 16 ods. 6 druhom a treťom pododseku Zmluvy o Európskej únii

text:
               2.12.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 315/46

      ROZHODNUTIE RADY (VŠEOBECNÉ ZÁLEŽITOSTI)
   z 1. decembra 2009,
   ktorým sa ustanovuje zoznam iných zložení Rady popri tých, ktoré sú uvedené v článku 16 ods. 6 druhom a treťom pododseku Zmluvy o Európskej únii
   (2009/878/EÚ)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Protokol o prechodných ustanoveniach, a najmä na jeho článok 4,
   keďže:

               (1)

               V článku 4 Protokolu o prechodných ustanoveniach sa ustanovuje, že do nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Európskej rady o zozname zložení Rady uvedeného v článku 16 ods. 6 prvom pododseku Zmluvy o Európskej únii prijme Rada pre všeobecné záležitosti jednoduchou väčšinou zoznam iných zložení Rady, ako sú Rada pre všeobecné záležitosti a zahraničné veci.

               (2)

               Zoznam zložení Rady ustanovila Rada (pre všeobecné záležitosti) 22. júla 2002 ako súčasť prílohy I k rokovaciemu poriadku Rady a na základe zoznamu, na ktorom sa dohodla Európska rada na zasadnutí 21. a 22. júna 2002 v Seville.

               (3)

               Na účely dosiahnutia súladu s ustanoveniami zmlúv je potrebné upraviť tento zoznam, ktorý sa vloží do rokovacieho poriadku Rady,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Zoznam zložení Rady uvedený v článku 4 Protokolu o prechodných ustanoveniach je vymedzený v prílohe.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 1. decembra 2009

            Za Radu

            predseda

         C. BILDT

      PRÍLOHA

         ZOZNAM ZLOŽENÍ RADY

                  1.

                  Všeobecné záležitosti (1).

                  2.

                  Zahraničné veci (2).

                  3.

                  Hospodárske a finančné záležitosti (3).

                  4.

                  Spravodlivosť a vnútorné veci (4).

                  5.

                  Zamestnanosť, sociálna politika, zdravie a spotrebiteľské záležitosti.

                  6.

                  Konkurencieschopnosť (vnútorný trh, priemysel a výskum) (5).

                  7.

                  Doprava, telekomunikácie a energetika.

                  8.

                  Poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo.

                  9.

                  Životné prostredie.

                  10.

                  Vzdelávanie, mládež a kultúra (6).

         (1)  Toto zloženie je ustanovené v článku 16 ods. 6 druhom pododseku Zmluvy o Európskej únii.

         (2)  Toto zloženie je ustanovené v článku 16 ods. 6 treťom pododseku Zmluvy o Európskej únii.

         (3)  Vrátane rozpočtu.

         (4)  Vrátane civilnej ochrany.

         (5)  Vrátane cestovného ruchu.

         (6)  Vrátane audiovizuálnych záležitostí.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 291/2003/ES zo 6. februára 2003, ktorým sa ustanovuje európsky rok vzdelávania prostredníctvom športu 2004

text:
Avis juridique important

|

32003D0291

Official Journal L 043 , 18/02/2003 P. 0001 - 0005

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 291/2003/ESzo 6. februára 2003,ktorým sa ustanovuje európsky rok vzdelávania prostredníctvom športu 2004EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 149,so zreteľom na návrh Komisie[1],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[3],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy[4],keďže:(1) Podpora dobrej kvality vzdelávania je jedným z cieľov Európskeho spoločenstva.(2) Vzdelávacie hodnoty športu uznala Európska Rada v Nice 7., 8. a 9. decembra 2000, čím potvrdila predošlé vyhlásenia, najmä vyhlásenie priložené k amsterdamskej zmluve, v ktorej sa šport definuje ako niečo, čo upevňuje identitu ľudí.(3) Európska Rada v Nice vyzvala orgány spoločenstva, aby náležite zvážili vzdelávacie hodnoty športu pri svojej činnosti podľa rôznych ustanovení zmluvy, zdôrazňujúc najmä, že pre členské štáty je dôležité s podporou spoločenstva podporovať dobrovoľné aktivity.(4) Rezolúcia Rady a ministrov pre mládež v rámci Rady zo 17. decembra 1999 o rozmere neformálneho vzdelávania športových aktivít v programoch Európskeho spoločenstva pre mládež [5]predpokladá, že športové aktivity môžu mať pedagogickú hodnotu, ktorá prispieva k posilneniu občianskej spoločnosti, a vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi navrhla koherentný prístup na využitie vzdelávacieho potenciálu športu.(5) Vo svojom vyhlásení o správe Komisie o ochrane súčasných športových štruktúr a o zachovaní sociálnej funkcie športu [6]Európsky parlament podčiarkol vzdelávaciu a sociálnu hodnotu športu ako aj jeho úlohu pri boji proti rasizmu a xenofóbii.(6) Vo svojom vyhlásení z 13. júna 1997 o úlohe Európskej únie v oblasti športu [7]Európsky parlament vyzval na zorganizovanie Európskeho roka športu.(7) Výbor regiónov vo svojom stanovisku ku konzultačnému dokumentu Komisie "európsky model športu" uviedol, aký dôležitý je šport pri formovaní človeka.(8) Vo svojej správe o športe pre Európsku radu v Helsinkách Komisia preskúmala hodnotu využívania športu vo vzdelávaní a v záležitostiach súvisiacich s mládežou vzhľadom na hodnoty, ktoré prináša šport.(9) Pravidelné cvičenie zlepšuje duševné aj telesné zdravie a môže mať pozitívny vplyv na učenie.(10) Vzdelávanie mladých športovcov a športovkýň by nemalo utrpieť ich účasťou v súťažnom športe.(11) Vzdelávanie pomocou športu by mohlo podporiť osobnú identitu a rozvoj u dievčat aj chlapcov.(12) Vzdelávacie a školiace inštitúcie na všetkých úrovniach by mali plnšie využívať možnosti, ktoré ponúka šport na nadnárodnú mobilitu a kultúrnu výmenu.(13) Olympijské hry a ostatné športové podujatia v roku 2004 zvýšia vysielanie športu v médiách a povedomie verejnosti o športe; toto je ideálna príležitosť zdôrazniť vzdelávaciu hodnotu športu.(14) Aktivita v členských štátoch je hlavným spôsobom, akým sa dá zvýšiť povedomie verejnosti o vzdelávacej hodnote športu; no spoločenstvo môže podporiť a posilniť takúto aktivitu pomocou ustanovenia Európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu.(15) Európsky rok vzdelávania prostredníctvom športu doplní a opätovne posilní existujúcu aktivitu spoločenstva na podporu všeobecného a odborného vzdelávania, ako aj spoločenské začlenenie znevýhodnených ľudí.(16) Európsky rok vzdelávania prostredníctvom športu by mal byť otvorený pre účasť krajín EZVO/EHP v súlade s podmienkami stanovenými podľa Dohody o Európskom hospodárskom priestore a pridružených krajín strednej a východnej Európy v súlade s podmienkami stanovenými podľa ich jednotlivých európskych dohôd; účasť Cypru by sa mala financovať dodatočnými príspevkami v súlade s mechanizmami, ktoré sa majú dohodnúť a štátom Malta a Turecko dodatočnými prídelmi v súlade so zmluvou o ES.(17) Toto rozhodnutie stanovuje počas celého trvania programu finančný rámec tvoriaci hlavný odkaz v zmysle bodu 33 medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou zo 6. mája 1999 o rozpočtovej disciplíne a zlepšení rozpočtového postupu[8].(18) Keďže ciele navrhovaného opatrenia nemôžu dostatočne dosiahnuť členské štáty, a môžu sa preto vzhľadom na svoj rozsah, najmä pre potrebu viacstranného partnerstva, nadnárodnej výmeny informácií a šírenia dobrej praxe v celom spoločenstve lepšie dosiahnuť na úrovni spoločenstva, spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 zmluvy; v súlade so zásadou proporcionality stanovenou v tomto článku, toto rozhodnutie nejde nad rámec toho, čo je potrebné, aby sa dosiahli tieto ciele.(19) Opatrenia nevyhnutné na uplatňovanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[9],ROZHODLI TAKTO:Článok 1Európsky rok vzdelávania prostredníctvom športuRok 2004 sa označuje ako "európsky rok vzdelávania prostredníctvom športu".Článok 2CieleCiele európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu sú:a) dať vzdelávacím inštitúciám a športovým organizáciám vedieť o potrebe spolupráce, aby sa rozvinulo vzdelávanie prostredníctvom športu a jeho európsky rozmer, vzhľadom na veľmi veľký záujem mladých ľudí o všetky druhy športu;b) využiť hodnoty, ktoré poskytuje šport, na rozvoj vedomostí a zručností, ktorými si mladí ľudia môžu osobitne rozvinúť svoje telesné predpoklady a pripravenosť na osobné nasadenie, ako aj sociálne schopnosti ako je práca v tíme, solidarita, tolerancia a čestnosť v rámci viacerých kultúr;c) podporovať uvedomenie si pozitívneho prínosu dobrovoľných aktivít k neformálnemu vzdelávaniu najmä mladých ľudí;d) podporovať hodnotu vzdelávania pri mobilite žiakov a výmeny najmä v prostredí viacerých kultúr organizovaním športových a kultúrnych kontaktov ako súčasťou školskej aktivity;e) povzbudiť výmenu dobrej praxe týkajúcej sa úlohy, ktorú môže mať šport v systémoch vzdelávania na podporu spoločenského začlenenia znevýhodnených skupín;f) vytvoriť lepšiu rovnováhu medzi duševnou a telesnou aktivitou v školách podporovaním športu v školských aktivitách;g) zvážiť problémy súvisiace so vzdelávaním mladých športovcov a športovkýň, ktorí sa zúčastňujú súťažných foriem športu.Článok 3Obsah opatrení1. Opatrenia prijaté na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 2 zahŕňajú organizáciu týchto aktivít v roku 2004 alebo poskytnutie podpory na tieto aktivity:a) stretnutia, európske vedomostné súťaže a podujatia zdôrazňujúce úspechy a skúsenosti k téme európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu;b) dobrovoľné podujatia na európskej úrovni počas olympijských hier a ostatných športových podujatí v roku 2004;c) informačné a propagačné kampane vrátane spolupráce s médiami, aby sa šírili vzdelávacie hodnoty športu;d) udalosti propagujúce hodnotu vzdelávania v športe a poskytovanie príkladov dobrej praxe;e) finančná podpora nadnárodných, národných, regionálnych a miestnych iniciatív na podporu cieľov európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu.2. Podrobný opis opatrení uvedených v odseku 1 je stanovený v tu priloženej prílohe.Článok 4Realizácia a spolupráca s členskými štátmi1. Komisia zodpovedá za zabezpečenie toho, aby opatrenia spoločenstva prijaté podľa tohto rozhodnutia sa vykonali v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 2 a za úplného dodržania zásady subsidiarity.2. Každý členský štát vymenuje jeden alebo viac vhodných orgánov, ktoré budú zodpovedné za účasť na európskom roku vzdelávania prostredníctvom športu a za koordináciu a vykonávanie, na príslušnej úrovni, opatrení stanovených v tomto rozhodnutí okrem iného pomocou s výberovým postupom uvedeným v článku 7.Článok 5Výbor1. Komisii pomáha výbor.2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatní sa článok 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.3. Výbor prijme rokovací poriadok.Článok 6Financovanie1. Opatrenia, ktoré sú svojim charakterom pre celé spoločenstvo, ako je opísané v časti A prílohy, sa môžu podporiť zo všeobecného rozpočtu Európskej únie až do výšky 80 % celkových nákladov.2. Opatrenia v záujme spoločenstva, ktoré sú svojím charakterom miestne, regionálne, národné alebo nadnárodné, ako je opísané v časti B prílohy, sa môžu spolufinancovať zo všeobecného rozpočtu Európskej únie až do výšky 50 % celkových nákladov.Článok 7Podávanie žiadostí a výberové konanie1. Žiadosti o spolufinancovanie opatrení z rozpočtu spoločenstva podľa článku 6 ods. 2 predloží Komisii orgán alebo orgány uvedené v článku 4 ods. 2. Žiadosti obsahujú informácie umožňujúce zhodnotiť výsledky s použitím objektívnych kritérií. Komisia venuje najväčšiu pozornosť hodnoteniu, ktoré poskytnú dotknuté orgány.2. Rozhodnutia o spolufinancovaní opatrení podľa článku 6 prijme Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 5 ods. 2. Komisia zabezpečí rovnomerné rozdelenie medzi členskými štátmi a medzi rôznymi oblasťami príslušných aktivít.3. Komisia hlavne pomocou svojich národných alebo regionálnych kontaktov spolu s orgánmi uvedenými v článku 4 ods. 2 zabezpečí, aby sa výzvy na predkladanie návrhov uverejnili v dobrom čase a čo najviac distribuovali.Článok 8Vzájomný súlad a komplementarita1.Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečí, aby boli opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí v súlade s ostatnými krokmi a iniciatívami spoločenstva.2. Komisia zabezpečí, aby európsky rok vzdelávania prostredníctvom športu čo najviac dopĺňal ostatné existujúce národné a regionálne iniciatívy a zdroje spoločenstva, ak tieto môžu prispieť k napĺňaniu cieľov európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu.Článok 9Účasť určitých tretích krajínEurópsky rok vzdelávania prostredníctvom športu je otvorený účasti:a) krajín EZVO/EHP v súlade s podmienkami stanovenými podľa dohody EHP;b) pridružených krajín strednej a východnej Európy v súlade s podmienkami stanovenými podľa ich jednotlivých európskych dohôd;c) Cypru, ktorého účasť sa financuje dodatočnými prídelmi v súlade s postupmi, ktoré sa majú dohodnúť s touto krajinou;d) Malty a Turecka, ktorých účasť sa financuje dodatočnými prídelmi v súlade s ustanoveniami zmluvy.Článok 10Rozpočet1. Finančný rámec na výkon tohto rozhodnutia sa týmto stanovuje na 11,5 milióna EUR.2. Ročné viazané rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného výhľadu.3. Z podnetu Komisie sa financie môžu poskytnúť na rok 2004 aj na výdavky na technickú a administratívnu pomoc na vzájomný úžitok Komisie a príjemcov opatrení, ktoré idú nad rámec sféry priebežných úloh verejných služieb, súvisiace s určením, prípravou, riadením, sledovaním, kontrolou a monitorovaním opatrení.Článok 11Medzinárodná spoluprácaKomisia môže spolupracovať s Radou Európy a ostatnými vhodnými medzinárodnými organizáciami na účely európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu v súlade s postupom uvedeným v článku 5 ods. 2Článok 12Monitorovanie a hodnotenieNajneskôr do 31. decembra 2005 Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní, výsledkoch a celkovom zhodnotení opatrení stanovených v tomto rozhodnutí.Článok 13Nadobudnutie účinnostiToto rozhodnutie nadobúda účinnosť eň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.V Bruseli 6. februára 2003Za Európsky parlament Za Radupredseda predsedaP. COX P. EFTHYMIOUPRÍLOHAOPATRENIA UVEDENÉ V ČLÁNKU 3A. Aktivity na úrovni spoločenstva1. Stretnutia a podujatia:a) organizácia stretnutí;b) organizácia podujatí na zvyšovanie povedomia o vzdelávaní prostredníctvom športu vrátane konferencií pri otvorení a ukončení európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu;c) dobrovoľné podujatia počas olympijských hier a ostatných športových podujatí v roku 2004.2. Informačné a propagačné kampane vrátane:a) prípravy loga a sloganov pre európsky rok vzdelávania prostredníctvom športu, ktoré sa majú použiť s každou aktivitou s ním súvisiacou;b) informačnej kampane;c) výroby nástrojov a pomôcok dostupných ľuďom v celom spoločenstve;d) vhodných iniciatív vzdelávacích inštitúcií a športových organizácií zameraných na šírenie informácií o európskom roku vzdelávania prostredníctvom športu,e) organizovania európskych vedomostných súťaží, ktoré zdôrazňujú úspechy a skúsenosti k témam európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu.3. Ostatné aktivity:a) založenie online databázy s použitím dostupných zdrojov ako prostriedku šírenia dobrej praxe medzi členskými štátmi na využívanie športu ako nástroja na vzdelávanie a najmä na podporu spoločenskej integrácie znevýhodnených skupín;b) prieskumy a štúdie, ktoré hodnotia dosah európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu.4. Financovanie môže byť vo forme:a) priameho nákupu tovarov a služieb najmä v oblasti komunikácie, prieskumov a štúdií, ako je uvedené v bode 3 písm. b), pomocou otvorených alebo užších výziev na verejné súťaže;b) dotácie pridelené na náhradu výdavkov osobitných podujatí na zdôraznenie a zvýšenie povedomia o Európskom roku vzdelávania prostredníctvom športu; toto financovanie nepresiahne 80 % celkových nákladov.B. Aktivity na národnej úrovniPodľa charakteru a navrhovaného obsahu sa miestne, regionálne, národné a nadnárodné aktivity môžu posúdiť ako vhodné na pomoc zo spoločenstva do výšky najviac 50 % celkových nákladov. Tieto aktivity môžu zahŕňať napríklad:1. podujatia súvisiace s cieľmi európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu vrátane podujatia na začatie tohto roka;2. iné informačné kampane a opatrenia na šírenie príkladov dobrej praxe než sú tie, ktoré sú uvedené v časti A vyššie;3. organizovanie odovzdávania cien alebo súťaží, ktoré zdôrazňujú význam vzdelávania prostredníctvom športu;4. iné prieskumy a štúdie než sú tie, ktoré sú uvedené v časti A vyššie.C. Aktivity, na ktoré nie je k dispozícii žiadna finančná pomoc spoločenstvaSpoločenstvo ponúkne svoju morálnu podporu vrátane písomného povolenia používať logo a ostatné materiály spojené s európskym rokom vzdelávania prostredníctvom športu iniciatívam, ktoré robia verejné alebo súkromné organizácie, ak tieto organizácie môžu ubezpečiť Komisiu, že dané iniciatívy sa konajú alebo budú konať počas roka 2004 a pravdepodobne významne prispejú k dosiahnutiu jedného alebo viacerých cieľov európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu.[1] Ú. v. ES C 25 E, 29.1.2002, s. 531.[2] Ú. v. ES C 149, 21.6.2002, s. 17.[3] Ú. v. ES C 278, 14.11.2002, s. 21.[4] Stanovisko Európskeho parlamentu zo 14. mája 2002 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady zo 14. októbra 2002 (Ú. v. ES C 275 E, 12.11.2002, s. 70) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 19. decembra 2002.[5] Ú. v. ES C 8, 12.1.2000, s. 5.[6] Ú. v. ES C 135, 7.5.2001, s. 274.[7] Ú. v. ES C 200, 30.6.1997, s. 252.[8] Ú. v. ES C 172, 18.6.1999, s. 1.[9] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.


title: 2009/58/ES: Rozhodnutie Európskej centrálnej banky z  15. decembra 2008 o opatreniach potrebných na splatenie základného imania Európskej centrálnej banky nezúčastnenými národnými centrálnymi bankami (ECB/2008/28)

text:
               24.1.2009

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 21/81

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

   z 15. decembra 2008
   o opatreniach potrebných na splatenie základného imania Európskej centrálnej banky nezúčastnenými národnými centrálnymi bankami
   (ECB/2008/28)
   (2009/58/ES)
   GENERÁLNA RADA EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,
   so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky (ďalej len „štatút ESCB“), a najmä na jeho článok 48,
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutie ECB/2006/26 z 18. decembra 2006 o opatreniach potrebných na splatenie základného imania Európskej centrálnej banky nezúčastnenými národnými centrálnymi bankami (1) upravilo percentuálnu výšku upísaného podielu na základnom imaní Európskej centrálnej banky (ďalej len „ECB“), ktorú národné centrálne banky členských štátov, ktoré 1. januára 2007 neprijali euro, mali k 1. januáru 2007 povinnosť splatiť ako príspevok na prevádzkové náklady ECB.

               (2)

               Rozhodnutie ECB/2008/23 z 12. decembra 2008 o percentuálnych podieloch národných centrálnych bánk v kľúči na upisovanie základného imania Európskej centrálnej banky (2) ustanovuje úpravu kľúča na upisovanie základného imania ECB (ďalej len „kľúč základného imania“) v súlade s článkom 29.3. štatútu ESCB a ustanovuje s účinnosťou od 1. januára 2009 nové vážené podiely pridelené každej národnej centrálnej banke (ďalej len „NCB“) v upravenom kľúči základného imania (ďalej len „vážené podiely v kľúči základného imania“).

               (3)

               Upísané základné imanie ECB je 5 760 652 402,58 EUR.

               (4)

               Upravený kľúč základného imania vyžaduje prijatie nového rozhodnutia ECB, ktorým sa s účinnosťou od 1. januára 2009 zruší rozhodnutie ECB/2006/26 a upraví sa percentuálny podiel na upísanom základnom imaní ECB, ktoré majú národné centrálne banky členských štátov, ktoré neprijmú euro do 1. januára 2009 (ďalej len „nezúčastnené národné centrálne banky“), povinnosť splatiť s účinnosťou od 1. januára 2009,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Rozsah a forma splateného základného imania
   S účinnosťou od 1. januára 2009 splatí každá nezúčastnená NCB 7 % svojho upísaného podielu na základnom imaní ECB. Vzhľadom na vážené podiely v kľúči základného imania určené v článku 2 rozhodnutia ECB/2008/23 splatí každá nezúčastnená NCB s účinnosťou od 1. januára 2009 sumu uvedenú pri jej názve v tejto tabuľke:

               Nezúčastnená NCB

               (EUR)

               Българска народна банка/NБrodnБ banka Bulharska

               3 502 591,87

               Česká národní banka

               5 835 771,31

               Danmarks Nationalbank

               5 982 149,49

               Eesti Pank

               721 809,75

               Latvijas Banka

               1 144 007,96

               Lietuvos bankas

               1 716 213,56

               Magyar Nemzeti Bank

               5 587 371,98

               Narodowy Bank Polski

               19 740 488,44

               Banca Națională a României

               9 937 989,49

               Sveriges Riksbank

               9 106 093,68

               Bank of England

               58 539 980,14

         Článok 2
   Úprava splateného základného imania
   1.   Vzhľadom na to, že všetky nezúčastnené národné centrálne banky už splatili 7 % svojho podielu na upísanom základnom imaní ECB uplatňovaného do 31. decembra 2008 podľa rozhodnutia ECB/2006/26, každá z týchto NCB podľa potreby buď prevedie dodatočnú sumu na ECB, alebo ECB vráti sumu nezúčastnenej NCB tak, aby sa dosiahli sumy uvedené v tabuľke v článku 1.
   2.   Všetky prevody podľa tohto článku sa uskutočnia v súlade s rozhodnutím ECB/2008/25 z 12. decembra 2008 o podmienkach prevodov podielov na základnom imaní Európskej centrálnej banky medzi národnými centrálnymi bankami a úpravy splateného základného imania (3).
   Článok 3
   Záverečné ustanovenia
   1.   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 2009.
   2.   Rozhodnutie ECB/2006/26 sa týmto zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2009.
   3.   Odkazy na rozhodnutie ECB/2006/26 sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie.

      Vo Frankfurte nad Mohanom 15. decembra 2008

            Prezident ECB

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  Ú. v. EÚ L 24, 31.1.2007, s. 15.

      (2)  Pozri stranu 66 tohto úradného vestníka.

      (3)  Pozri stranu 71 tohto úradného vestníka.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 5. mája 2010 o absolutóriu za plnenie rozpočtu Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2008

text:
               25.9.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 252/119

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 5. mája 2010
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2008
   (2010/508/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2008,
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2008 spolu s odpoveďami strediska (1),
   so zreteľom na odporúčanie Rady zo 16. februára 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   so zreteľom na článok 276 Zmluvy o ES a článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2965/94 z 28. novembra 1994 o zriadení Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie (3), a najmä na jeho článok 14,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0071/2010),

               1.

               udeľuje riaditeľovi Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie absolutórium za plnenie rozpočtu strediska za rozpočtový rok 2008;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, riaditeľovi Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Jerzy BUZEK

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 304, 15.12.2009, s. 107.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 314, 7.12.1994, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               25.9.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 252/120

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 5. mája 2010
   s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2008
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2008,
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie za rozpočtový rok 2008 spolu s odpoveďami strediska (1),
   so zreteľom na odporúčanie Rady zo 16. februára 2010 (5827/2010 – C7-0061/2010),
   so zreteľom na článok 276 Zmluvy o ES a článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2965/94 z 28. novembra 1994 o zriadení Prekladateľského strediska pre inštitúcie Európskej únie (3), a najmä na jeho článok 14,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 (4), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0071/2010),

               A.

               keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal primeranú istotu, že účtovná závierka za rozpočtový rok 2008 poskytuje spoľahlivé informácie a že príslušné transakcie sú zákonné a správne;

               B.

               keďže Európsky parlament udelil 23. apríla 2009 riaditeľovi Prekladateľského strediska pre orgány Európskej únie absolutórium za plnenie rozpočtu strediska za rozpočtový rok 2007 (5) a vo svojom uznesení, ktoré je súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, Európsky parlament okrem iného:

                           —

                           vzal na vedomie pripomienku Dvora audítorov uvedenú v jeho správe za rok 2006, že kumulatívny rozpočtový prebytok v roku 2006 bol 16 900 000 EUR a že v roku 2007 stredisko vráti svojim klientom sumu 9 300 000 EUR; súhlasil s názorom Dvora audítorov, že takáto kumulácia prebytkov ukázala, že metóda strediska používaná na stanovenie ceny prekladov nie je dostatočne presná,

                           —

                           vyzval Komisiu a stredisko, aby sa snažili rýchlo vyriešiť spor týkajúci sa príspevkov do systému dôchodkového zabezpečenia zamestnancov;

      Výkonnosť

               1.

               blahoželá stredisku k vytvoreniu účinného nástroja informačných technológií s názvom FLOSYSWEB, ktorý umožňuje klientom strediska zasielať texty na preklad, pričom si môžu zvoliť rôzne formáty, a prostredníctvom tohto systému sa im preložené texty zasielajú späť;

      Rozpočtový prebytok v rozpore s nariadením o zriadení strediska

               2.

               konštatuje, že stredisko má v rozpore s nariadením (ES) č. 2965/94 už niekoľko rokov kumulatívny rozpočtový prebytok, ktorý v roku 2008 predstavoval 26 700 000 EUR (v roku 2006 dosahoval sumu 16 900 000 EUR, v roku 2005 sumu 10 500 000 EUR a v roku 2004 sumu 3 500 000 EUR); berie na vedomie, že tento prebytok vyplýva najmä z nepresných prognóz týkajúcich sa počtu žiadostí o preklad, ktoré stredisku zasielajú klienti; žiada stredisko, aby prijalo účinnejšie opatrenia na odstránenie neustáleho zvyšovania svojho rozpočtového prebytku;

               3.

               berie na vedomie, že stredisko v roku 2009 vrátilo svojim klientom 11 450 000 EUR; zdôrazňuje tiež, že už v roku 2007 stredisko vrátilo svojim klientom sumu 9 300 000 EUR;

               4.

               berie na vedomie, že v roku 2008 stredisko vykázalo výnosy z úrokov vo výške 1 580 984,34 EUR; na základe ročnej závierky a výšky úrokov usudzuje, že stredisko si trvalo udržiava mimoriadne vysokú úroveň pokladničných zostatkov; berie na vedomie, že k 31. decembru 2008 bol pokladničný zostatok strediska 48 405 006,88 EUR; žiada Komisiu, aby preskúmala, ako možno zabezpečiť, aby sa používanie hotovostných prostriedkov riadilo výlučne na základe potrieb v súlade s článkom 15 ods. 5 nariadenia (ES, Euratom) č. 2343/2002, a aké koncepčné zmeny sú potrebné na trvalé udržiavanie čo najnižších pokladničných zostatkov strediska; vyzýva stredisko, aby v budúcnosti svojim klientom ponúkalo služby za ceny pokrývajúce náklady;

      Príspevky na dôchodkové zabezpečenie zamestnancov

               5.

               považuje za veľmi poľutovaniahodné, že hoci v uzneseniach o absolutóriu sa na tento problém poukazuje už niekoľko rokov, dosiaľ sa nenašlo riešenie sporu medzi strediskom a Komisiou v otázke príspevkov zamestnávateľa do systému dôchodkového zabezpečenia jeho zamestnancov;

               6.

               so znepokojením konštatuje, že tento pretrvávajúci spor s Komisiou stojí stredisko niekoľko miliónov; poznamenáva najmä, že v roku 2008 stredisko vytvorilo rezervu vo výške 15 300 000 EUR určenú na riešenie dôsledkov tohto sporu; preto žiada stredisko, aby informovalo orgán udeľujúci absolutórium o vývoji rokovaní a o personálnych nákladoch (z hľadiska času a výdavkov), ktoré tento spor spôsobil;

      Vnútorný audit

               7.

               berie na vedomie, že v roku 2006 stredisko zriadilo funkciu vnútorného audítora a že táto pozícia je obsadená od februára 2008;

               8.

               uznáva, že väčšina odporúčaní útvaru pre vnútorný audit je už splnená; považuje za nanajvýš dôležité, aby stredisko v plnej miere uplatňovalo politiku v oblasti citlivých pracovných pozícií a mobility zamestnancov;

      Ľudské zdroje

               9.

               konštatuje, že v decembri 2008 bolo úradníkmi a dočasnými zamestnancami obsadených len 81 % plánovaných pracovných miest; berie na vedomie, že stredisko odôvodnilo toto nedostatočné obsadenie pracovných miest chýbajúcimi kancelárskymi priestormi, čo mu neumožnilo prijímať nových zamestnancov v súlade s plánom pracovných miest; domnieva sa však, že stredisko by malo svoj postup prijímania zamestnancov plánovať realistickejšie a účinnejšie, aby boli dodržané termíny a splnené všetky požiadavky, ktoré sa týkajú zvýšenia počtu zamestnancov strediska;

               10.

               vyzýva stredisko, aby vytvorilo komplexné vzdelávacie plány zohľadňujúce požadované zručnosti a schopnosti zamestnancov s cieľom zachovať vysokú úroveň kvalifikácie svojho personálu; okrem toho podporuje opatrenia, ktoré stredisko prijalo na účinné sledovanie kvality svojich vzdelávacích kurzov;

               11.

               pokiaľ ide o ďalšie poznámky horizontálnej povahy, ktoré sú súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, odkazuje na svoje uznesenie z 5. mája 2010 (6) o výkonnosti, finančnom hospodárení a kontrole agentúr.

      (1)  Ú. v. EÚ C 304, 15.12.2009, s. 107.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. ES L 314, 7.12.1994, s. 1.

      (4)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (5)  Ú. v. EÚ L 255, 26.9.2009, s. 145.

      (6)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0139 (pozri stranu 241 tohto úradného vestníka).


title: 2008/513/ES: Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 24. apríla 2007 o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť za rozpočtový rok 2005

text:
               15.7.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 187/99

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 24. apríla 2007
   o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť za rozpočtový rok 2005
   (2008/513/ES)
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť za rozpočtový rok 2005 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť za rozpočtový rok 2005 spolu s odpoveďami centra (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 27. februára 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 302/93 z 8. februára 1993 o založení Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (4), a najmä na jeho článok 11a,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A6-0100/2007),

               1.

               udeľuje riaditeľovi Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť absolutórium za plnenie rozpočtu centra za rozpočtový rok 2005;

               2.

               uvádza svoje poznámky v priloženom uznesení;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie a uznesenie, ktoré je jeho neoddeliteľnou súčasťou, Európskemu monitorovaciemu centru pre drogy a drogovú závislosť, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil ich uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            predseda

         Hans-Gert PÖTTERING

            generálny tajomník

         Harald RØMER

      (1)  Ú. v. EÚ C 266, 31.10.2006, s. 43.

      (2)  Ú. v. EÚ C 312, 19.12.2006, s. 86.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Ú. v. ES L 36, 12.2.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1651/2003 (Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 30).

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.
    ---documentbreak---

               15.7.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 187/100

         UZNESENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   z 24. apríla 2007
   s poznámkami, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou rozhodnutia o absolutóriu za plnenie rozpočtu Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť za rozpočtový rok 2005
   EURÓPSKY PARLAMENT,
   so zreteľom na konečnú účtovnú závierku Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť za rozpočtový rok 2005 (1),
   so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť za rozpočtový rok 2005 spolu s odpoveďami centra (2),
   so zreteľom na odporúčanie Rady z 27. februára 2007 (5711/2007 – C6-0080/2007),
   so zreteľom na Zmluvu o ES, a najmä na jej článok 276,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3), a najmä na jeho článok 185,
   so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 302/93 z 8. februára 1993 o založení Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (4), a najmä na jeho článok 11a,
   so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (5), a najmä na jeho článok 94,
   so zreteľom na článok 71 rokovacieho poriadku a prílohu V k rokovaciemu poriadku,
   so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A6-0100/2007),

               A.

               keďže Dvor audítorov vyhlásil, že získal primeranú istotu o tom, že účtovná závierka za rozpočtový rok, ktorý sa skončil 31. decembra 2005, poskytuje spoľahlivé informácie a že príslušné transakcie boli ako celok zákonné a správne,

               B.

               keďže Európsky parlament udelil riaditeľovi 27. apríla 2006 absolutórium za plnenie rozpočtu centra za rozpočtový rok 2004 (6) a v uznesení, ktoré je súčasťou rozhodnutia o absolutóriu, Európsky parlament okrem iného:

                           —

                           vyjadril poľutovanie nad veľmi vysokou mierou uskutočnených presunov; naliehal na centrum, aby sa viac riadilo rozpočtom, ktorý pôvodne stanovil rozpočtový orgán,

         Všeobecné poznámky týkajúce sa väčšiny agentúr EÚ, ktorým sa udeľuje absolutórium samostatne

               1.

               domnieva sa, že stále rastúci počet agentúr Spoločenstva a činnosti niektorých z nich zrejme nezapadajú do všeobecného rámca politiky a že úlohy niektorých agentúr nie sú vždy odrazom skutočných potrieb EÚ ani očakávaní občanov, a konštatuje, že vo všeobecnosti agentúry nemajú vždy dobrý imidž ani dobrý obraz v tlači;

               2.

               vyzýva preto Komisiu, aby definovala všeobecný rámec usmernení pre vytváranie nových agentúr Spoločenstva; aby pred vytvorením akejkoľvek novej agentúry predložila analýzu nákladov a prínosov a zároveň dbala na to, aby nedošlo k zdvojeniu činností medzi agentúrami alebo vzhľadom na úlohy iných európskych organizácií;

               3.

               vyzýva Dvor audítorov, aby predložil svoje stanovisko k analýze nákladov a prínosov pred tým, ako Európsky parlament prijme rozhodnutie;

               4.

               vyzýva Komisiu, aby každých päť rokov predkladala štúdiu o pridanej hodnote, ktorú prináša každá existujúca agentúra; vyzýva všetky dotknuté inštitúcie, aby v prípade negatívneho hodnotenia prínosu určitej agentúry prijali potrebné kroky a upravili pôsobnosť takejto agentúry alebo ju zrušili;

               5.

               vzhľadom na rastúci počet regulačných agentúr považuje za poľutovaniahodné, že rokovania o návrhu medziinštitucionálnej dohody o prevádzkovom rámci pre tieto európske regulačné agentúry sa ešte neskončili, a vyzýva príslušné oddelenia Komisie, aby v spolupráci s Dvorom audítorov podnikli všetky kroky potrebné na rýchle dosiahnutie dohody;

               6.

               konštatuje, že zo zodpovednosti Komisie v oblasti rozpočtu vyplýva nevyhnutnosť tesnejšej spätosti agentúr s Komisiou; vyzýva Komisiu a Radu, aby prijali všetky potrebné kroky, na základe ktorých sa Komisii do 31. decembra 2007 prizná blokujúca menšina v dozorných orgánoch regulačných agentúr, pričom pri zriaďovaní nových agentúr sa s týmto nástrojom bude od začiatku počítať;

               7.

               vyzýva Dvor audítorov, aby do svojej výročnej správy doplnil novú kapitolu venovanú všetkým agentúram, ktorým sa udeľuje absolutórium v rámci účtov Komisie, s cieľom poskytnúť oveľa jasnejší obraz o tom, ako agentúry využívajú finančné prostriedky EÚ;

               8.

               pripomína zásadu, podľa ktorej všetky agentúry Spoločenstva bez ohľadu na to, či dostávajú dotácie, podliehajú udeleniu absolutória Európskym parlamentom, a to aj v prípadoch, keď je podľa ich zakladajúceho textu do tohto procesu zapojený iný orgán, ktorý udeľuje absolutórium;

               9.

               vyzýva Dvor audítorov, aby vykonal audity výkonnosti všetkých agentúr a podal o nich správu príslušným výborom Európskeho parlamentu vrátane Výboru pre kontrolu rozpočtu;

               10.

               poznamenáva, že počet agentúr neustále rastie a že v súlade s politickou zodpovednosťou Komisie za fungovanie agentúr, ktorá v značnej miere presahuje obyčajnú logistickú podporu, je stále viac potrebné, aby generálne riaditeľstvá Komisie poverené zriaďovaním a kontrolou agentúr vytvorili spoločný postup pre všetky agentúry; domnieva sa, že vytvorenie podobnej štruktúry, akú agentúry vytvorili na koordináciu s príslušnými generálnymi riaditeľstvami, by bolo pragmatickým krokom k zjednoteniu postupu Komisie vo všetkých otázkach týkajúcich sa agentúr;

               11.

               vyzýva Komisiu, aby zlepšila administratívnu a technickú podporu agentúr, pričom zohľadní rastúcu komplexnosť administratívnych pravidiel Spoločenstva a technických problémov;

               12.

               konštatuje, že v žiadnej agentúre Spoločenstva neexistuje disciplinárny orgán, a vyzýva oddelenia Komisie, aby podnikli potrebné opatrenia na rýchle zavedenie takéhoto mechanizmu;

               13.

               víta podstatné zlepšenie koordinácie medzi agentúrami EÚ, ktoré im umožňuje riešiť opakujúce sa problémy a zefektívňuje ich spoluprácu s Komisiou a Európskym parlamentom;

               14.

               domnieva sa, že vytvorenie spoločného podporného oddelenia viacerými agentúrami s cieľom zosúladiť informačné systémy finančného riadenia so systémami Komisie je opatrením, v ktorom treba pokračovať a ktoré treba rozšíriť;

               15.

               vyzýva agentúry, aby zlepšili spoluprácu a porovnávanie so subjektmi v príslušných sektoroch; podporuje Komisiu, aby prijala opatrenia, ktoré uzná za vhodné, na pomoc agentúram pri vylepšovaní ich imidžu a zvyšovaní prehľadnosti ich činností;

               16.

               žiada Komisiu, aby predložila návrh na zjednotenie spôsobu podávania výročných správ agentúrami a aby stanovila ukazovatele výkonnosti, ktoré by umožňovali porovnať efektívnosť práce jednotlivých agentúr;

               17.

               vyzýva agentúry, aby na začiatku každého roka oznámili ukazovatele výkonnosti, podľa ktorých by sa dala hodnotiť ich činnosť;

               18.

               vyzýva všetky agentúry, aby viac využívali ciele SMART, čo by malo viesť k reálnejšiemu plánovaniu a plneniu cieľov;

               19.

               súhlasí s Dvorom audítorov, že Komisia tiež nesie zodpovednosť za (finančné) hospodárenie agentúr; nalieha preto na Komisiu, aby monitorovala a v prípade potreby usmernila a pomáhala manažmentu rôznych agentúr, najmä pokiaľ ide o správne uplatňovanie postupov verejného obstarávania, transparentnosť postupov prijímania zamestnancov, riadne finančné hospodárenie (nedostatočné využívanie prostriedkov a prekročenie rozpočtu) a predovšetkým správne uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa rámca vnútornej kontroly;

               20.

               domnieva sa, že program práce agentúr by mal vyjadrovať ich príspevok z funkčného a merateľného hľadiska a mali by sa plne zohľadňovať normy vnútornej kontroly Komisie;

         Osobitné poznámky

               21.

               konštatuje, že miera čerpania viazaných rozpočtových prostriedkov je vyššia ako 90 %, zatiaľ čo táto miera predstavuje v prípade výdavkových rozpočtových prostriedkoch iba 85 %; poukazuje na to, že správne výdavky sa vyznačujú vysokou mierou prenesených rozpočtových prostriedkov, a to takmer 40 %; vyzýva centrum, aby lepšie riadilo svoju politiku verejného obstarávania, a zabránilo tak prenosu rozpočtových prostriedkov, čo sťažuje riadenie;

               22.

               víta skutočnosť, že na účely riadenia pripravilo centrum rozpočet založený na činnostiach; vyzýva centrum, aby pokračovalo v tejto iniciatíve s cieľom zlepšiť monitorovanie výkonnosti a hodnotenie svojej efektívnosti prostredníctvom zavedenia analytických účtov, čo umožní zistiť náklady na rôzne činnosti centra;

               23.

               vyzýva centrum, aby začlenila inventarizačné systémy investičného majetku do celkovej účtovnej závierky, pretože bez spoľahlivého systému označovania nemožno zabezpečiť sledovateľnosť aktív zahrnutých v inventárnych súpisoch;

               24.

               berie na vedomie nedostatky v rámci postupov prijímania zamestnancov; vyzýva centrum, aby správne uplatňovalo postupy prijímania zamestnancov;

               25.

               konštatuje, že na konci roku 2004 bol jeden pracovník vyslaný na dlhodobú (dvojročnú) pracovnú cestu do Bruselu; vyzýva centrum, aby uspokojivo vysvetlilo tento postup; žiada centrum a Komisiu o vyšetrenie prípadu a uskutočnenie opatrení, ktoré by zabránili opakovaniu podobných prípadov v budúcnosti;

               26.

               konštatuje, že v priebehu kontrol zameraných na postupy verejného obstarávania a zadávania zákaziek sa zistili početné nezrovnalosti; vyzýva centrum, aby v plnej miere uplatňovalo postupy verejného obstarávania a zadávania zákaziek, a zabránilo tak podobným situáciám, aké sa vyskytli v roku 2005.

      (1)  Ú. v. EÚ C 266, 31.10.2006, s. 43.

      (2)  Ú. v. EÚ C 312, 19.12.2006, s. 86.

      (3)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1).

      (4)  Ú. v. ES L 36, 12.2.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1651/2003 (Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 30).

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.

      (6)  Ú. v. EÚ L 340, 6.12.2006, s. 85.


               12.2.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 55/135

         P7_TA(2013)0207
   Ústne pozmeňujúce návrhy a iné ústne zmeny (výklad článku 156 ods. 6 rokovacieho poriadku)
   Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 21. mája 2013 o ústnych pozmeňujúcich návrhoch a iných ústnych zmenách (výklad článku 156 ods. 6 rokovacieho poriadku)
   (2016/C 055/26)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na list predsedu Výboru pre ústavné veci z 24. apríla 2013,

               —

               so zreteľom na článok 211 rokovacieho poriadku,

               1.

               rozhodol pozmeniť výklad k článku 156 ods. 6 rokovacieho poriadku takto:
               „Na návrh predsedu sa ústne pozmeňujúce návrhy alebo všetky ostatné ústne zmeny považujú za pozmeňujúce návrhy, ktoré nie sú rozoslané vo všetkých úradných jazykoch. Ak ich predseda považuje za prípustné podľa článku 157 ods. 3 a ak nebola vznesená námietka podľa článku 156 ods. 6, zaradia sa do hlasovania podľa stanoveného poradia hlasovania.
               Počet hlasov vo výbore potrebných na vznesenie námietky voči zaradeniu takýchto pozmeňujúcich návrhov alebo zmien do hlasovania sa stanoví podľa článku 196 pomerne k počtu hlasov stanovenému pre plenárnu schôdzu a v prípade potreby sa zaokrúhli smerom nahor na najbližšie celé číslo.“;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie pre informáciu Rade a Komisii.


title: 2004/613/ES: Rozhodnutie Komisie zo 6. augusta 2004, týkajúce sa zriadenia poradnej skupiny pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a rastlín

text:
               25.8.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 275/17

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   zo 6. augusta 2004,
   týkajúce sa zriadenia poradnej skupiny pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a rastlín
   (2004/613/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskych spoločenstiev,
   keďže:

               (1)

               V Bielej knihe o európskych inštitúciách schválenej 25. júla 2001 (1) sa Komisia zaviazala začať najprv procesom vypracovania politík Európskej únie s cieľom zabezpečiť čo najširšiu účasť občanov a organizácií na ich koncepcii a uplatňovaní.

               (2)

               Komisia schválila dňa 11. decembra 2002 (2) oznámenie o „všeobecných zásadách a minimálnych normách pre oblasť konzultácií so zúčastnenými stranami iniciovaných Komisiou“ s cieľom zabezpečiť zosúladený prístup všetkých útvarov Komisie ku konzultačnému procesu a zvýšiť transparentnosť konzultácií.

               (3)

               Komisia musí konzultovať a sprostredkúvať informácie spotrebiteľom a socio-ekonomickým kruhom, ktorých sa dotýkajú otázky súvisiace s označovaním etiketami a prezentáciou konzumných potravín a potravín pre zvieratá, bezpečnosťou konzumných potravín a potravín pre zvieratá, výživou ľudí vo vzťahu k právnym predpisom o potravinách, zdravím zvierat a dobrými podmienkami pre zvieratá, ako aj so zdravím rastlín.

               (4)

               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa zavádzajú všeobecné zásady a všeobecné predpisy z oblasti legislatívy o potravinách, zriaďuje sa Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a určujú sa postupy v súvislosti s bezpečnosťou potravín (3), ustanovuje otvorenú a transparentnú konzultáciu občanov vedenú priamo alebo prostredníctvom reprezentatívnych organizácií počas vypracúvania, posudzovania a revízie právnych predpisov o potravinách, ak nenastane prípad, že naliehavosť otázky konzultáciu neumožní.

               (5)

               Bielou knihou o bezpečnosti potravín, ktorú schválila Komisia 12. januára 2000 (4), sa ustanovuje povinnosť zriadiť poradnú skupinu pre bezpečnosť potravín na základe reorganizácie existujúcich poradných výborov (akcia 81).

               (6)

               Poradný výbor pre potraviny bol zriadený rozhodnutím Komisie 80/1073/EHS (5).

               (7)

               Ostatné poradné výbory pre oblasť spoločnej poľnohospodárskej politiky boli zriadené rozhodnutím Komisie 98/235/EHS (6).

               (8)

               Nadobudnutá skúsenosť viedla k odhaleniu nevyhnutnosti preskupiť a zreorganizovať rôzne poradné výbory, ktoré boli vytvorené pre jednotlivé témy týkajúce sa potravinového reťazca a zdravia zvierat a rastlín a takisto zlepšiť činnosť týchto výborov.

               (9)

               Veľký význam má vybudovanie stálych systémov pre konzultovanie s občanmi v európskom meradle pri vypracúvaní, posudzovaní a revízii právnych predpisov Spoločenstva o potravinách.

               (10)

               Vzhľadom na nevyhnutnosť globálneho prístupu k potravinovému reťazcu a zdraviu zvierat a rastlín na zabezpečenie ochrany spotrebiteľov treba zahrnúť do sústavy konzultačných systémov všetky otázky súvisiace s právnymi predpismi o potravinách, ktoré okrem aspektov spojených s označovaním etiketami, prezentáciou konzumných potravín a potravín pre zvieratá, bezpečnosťou konzumných potravín a potravín pre zvieratá, ľudskou výživou vo vzťahu právnym predpisom o potravinách, zdravím zvierat, obsahujú aj aspekty týkajúce sa dobrých podmienok pre zvieratá a rôznych oblastí zdravia rastlín ako ochrana rastlín, fytofarmaceutické výrobky a ich zvyšky, ako aj podmienky obchodovania so semenami a reprodukčným materiálom vrátane biodiverzity a oblastí priemyselného vlastníctva, ktoré s tým súvisí.

               (11)

               So zreteľom na rozsah predmetnej oblasti konzultácie a veľký počet zúčastnených strán, si efektívnosť stálych konzultačných systémov vyžaduje konzultovať s občanmi prostredníctvom organizácií, ktoré obhajujú záujmy potravinového reťazca a zdravia zvierat a rastlín na európskej úrovni, hoci možnosť priamej konzultácie s občanmi musí stále existovať.

               (12)

               Zainteresované socio-profesijné kruhy vrátane združení spotrebiteľov členských štátov vytvorili organizácie na úrovni Európskej únie, ktorých cieľom je zabezpečovať zastupovanie v európskom meradle záujmov súvisiacich s potravinovým reťazcom a zdravím zvierat a rastlín.

               (13)

               Kvalita konzultačných systémov predpokladá, že priame výmeny medzi Komisiou a orgánmi reprezentatívnymi na európskej úrovni sa budú môcť realizovať na štruktúrovaných zasadnutiach v rámci poradnej skupiny, hlavne čo sa týka pracovného programu Komisie v potravinovej oblasti.

               (14)

               Zloženie poradnej skupiny nesmie byť príliš široké z praktických dôvodov organizácie zasadnutí a musí zaručovať primerané zastúpenie záujmov potravinového reťazca a zdravia zvierat a rastlín. Keďže so skupinou sa vedú konzultácie predovšetkým na tému pracovného programu Komisie, bude naozaj potrebné, aby v nej boli zastúpené tie reprezentatívne organizácie, ktoré sú najviac schopné hájiť na celoeurópskej úrovni všeobecné záujmy spojené s potravinovým reťazcom a zdravím zvierat a rastlín.

               (15)

               Pracovné podmienky skupiny umožňujú, v snahe zabezpečiť efektívnosť a transparentnosť jej prác, organizovať zasadnutia pracovnej skupiny, na ktorých sa v prípade potreby rozšíri účasť o ďalšie zúčastnené osoby alebo organizácie.

               (16)

               V záujme jednoznačnosti treba zrušiť rozhodnutie 80/1073/EHS,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pri Komisii sa zriaďuje poradná skupina pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a rastlín, ďalej len „skupina“.
   Článok 2
   Poslanie
   1.   Komisia konzultuje so skupinou pracovný program v nasledujúcich oblastiach:

               —

               bezpečnosť potravín,

               —

               označovanie etiketami a prezentácia konzumných potravín a potravín pre zvieratá,

               —

               výživa ľudí vo vzťahu k právnym predpisom o potravinách,

               —

               zdravie zvierat a dobré podmienky pre zvieratá,

               —

               otázky týkajúce sa ochrany rastlín, fyto-farmaceutických produktov a ich zvyškov, ako aj podmienok obchodovania so semenami a reprodukčným materiálom vrátane súvisiacich priemyselných oblastí.

         2.   Komisia môže navyše so skupinou konzultovať všetky opatrenia, ktoré má v úmysle prijať alebo navrhnúť v týchto oblastiach.
   Článok 3
   Zloženie skupiny
   1.   Skupinu tvoria zástupcovia, ktorých počet nesmie byť vyšší ako 45, reprezentatívne organizácie na európskej úrovni. Tieto organizácie si musia stanoviť za cieľ obranu záujmov súvisiacich s oblasťami uvedenými v článku 2, odsek 1 a splniť nasledujúce kritériá: všeobecných charakter všetkých obhajovaných záujmov, zastúpenie zahrňujúce všetky členské štáty alebo väčšinu členských štátov a stála existencia v Spoločenstve umožňujúca priamy prístup k expertíze členov na vypracovanie koordinovaných a rýchlych reakcií.
   2.   Do jedného mesiaca od prijatia tohto rozhodnutia Komisia vyzve organizácie, ktoré prejavili záujem zúčastniť sa na práci skupiny, aby sa do jedného mesiaca prihlásili, vysvetlili svoj prínos a dokázali, že spĺňajú uvedené kritériá.
   3.   Komisia vyberie tie organizácie, ktoré úplne spĺňajú uvedené kritériá, a pripraví ich zoznam, ktorý bude uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie.
   4.   Každá vybraná organizácia je poverená zabezpečovaním koordinácie konzultačných a informačných prác vo svojich radoch tak, aby bola schopná predkladať čo možno najreprezentatívnejšie stanoviská v súvislosti so záujmami, ktoré zastupuje.
   Článok 4
   Organizačné podmienky
   1.   Skupina zasadá v zásade dvakrát ročne v sídle Komisie a vždy, keď to Komisia považuje za nevyhnutné.
   2.   Môžu sa zriaďovať pracovné skupiny na účely preskúmania špecifických otázok na základe poverenia udeleného skupinou alebo vtedy, keď je to nevyhnutné.
   3.   Komisia môže vyzvať expertov alebo pozorovateľov vrátane reprezentatívnych organizácií pochádzajúcich z tretích krajín na účasť na práci skupiny alebo pracovných skupín vždy, keď to bude prospešné a nevyhnutné.
   4.   Skupina, ako aj pracovné skupiny zasadajú za podmienok a podľa harmonogramu určených Komisiou. Komisia zabezpečuje predsedníctvo skupiny.
   5.   Skupina schvaľuje svoj interný poriadok na základe návrhu Komisie. Útvary Komisie zabezpečujú funkcie tajomníkov v súvislosti so zasadnutiami a prácami skupiny vrátane zasadnutí pracovných skupín.
   6.   Komisia zabezpečuje zverejňovanie prác skupiny.
   Článok 5
   Dôvernosť informácií
   Členovia skupiny, príležitostne prizvaní experti a každá osoba prizvaná na zasadnutia skupiny z titulu pozorovateľa sú viazané nerozširovať informácie, ktoré im boli sprístupnené v rámci prác skupiny alebo jej pracovných skupín, ak boli tieto informácie označené Komisiou ako informácie dôverného charakteru. V uvedených prípadoch môže Komisia rozhodnúť o tom, že tieto informácie získajú iba členovia skupiny a iba títo členovia sa zúčastnia na zasadnutiach.
   Článok 6
   Záverečné ustanovenie
   Ruší sa rozhodnutie Komisie 80/1073/EHS týkajúce sa nového štatútu poradného výboru pre potraviny.
   Článok 7
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho zverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 6. augusta 2004

            Za Komisiu

         David BYRNE

            člen Komisie

      (1)  COM(2001) 428 konečné znenie.

      (2)  COM(2002) 704 konečné znenie.

      (3)  Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1642/2003 (Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 4).

      (4)  COM(1999) 719 konečné znenie.

      (5)  Ú. v. ES L 318, 26.11.1980, s. 28.

      (6)  Ú. v. ES L 88, 24.3.1998, s. 59.


title: Rozhodnutie Rady z 22. januára 2001 o zriadení Vojenského štábu Európskej únie

text:
Dôležité právne oznámenie

|

32001D0080

Úradný vestník L 027 , 30/01/2001 S. 0007 - 0011

		Rozhodnutie Radyz 22. januára 2001o zriadení vojenského štábu Európskej únie(2001/80/SZBP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 28 ods.1,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 207 ods. 2,keďže:(1) V rámci posilňovania spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (SZBP) a najmä spoločnej európskej bezpečnostnej a obrannej politiky ustanovenej v článku 17 Zmluvy o Európskej únii dosiahla Európska rada na zasadaní v Nice 7. až 11. decembra 2000 dohodu o zriadení vojenského štábu Európskej únie, ktorá ustanovuje jeho poslanie a funkcie.(2) Podľa všeobecných zásad Európskej rady by mal byť vojenský štáb pripravený začať svoju činnosť,ROZHODLA TAKTO:Článok 11. Členské štáty pridelia ku Generálnemu sekretariátu Rady vojenský personál s cieľom vytvoriť vojenský štáb Európskej únie (VŠEÚ).2. Vojenský personál bude súčasťou Generálneho sekretariátu Rady.Článok 2Poslanie a funkcie vojenského štábu sú definované v prílohe V správy predsedníctva, schválenej Európskou radou na zasadaní v Nice, ktorá je uvedená v prílohe k tomuto rozhodnutiu.Článok 3Všetci členovia vojenského štábu sú štátnymi príslušníkmi členských štátov Európskej únie.Článok 41. Členovia vojenského štábu podliehajú právnym predpisom, ktoré budú ustanovené v rozhodnutí Rady.2. Až do nadobudnutia účinnosti rozhodnutia, ktoré je uvedené v odseku 1, sa rozhodnutie Rady 2000/178/SZBP z 28. februára 2000 o pravidlách vzťahujúcich sa na národných expertov na vojenskú problematiku, ktorí sú pridelení ku Generálnemu sekretariátu Rady na prechodné obdobie, naďalej uplatňuje [1].Článok 5Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.Bude sa uplatňovať odo dňa, ktorý určí generálny tajomník/vysoký splnomocnenec po porade s Politickým a bezpečnostným výborom (PBV) a s Dočasným vojenským orgánom/vojenským výborom, a to v zásade pred koncom júna 2001.Až do dňa uplatňovania tohto rozhodnutia pôsobí generálny riaditeľ vojenského štábu (GRVŠ), ktorý prevezme svoju funkciu k 1. marcu 2001 [2], ako vedúci vojenských expertov pridelených členskými štátmi k sekretariátu Rady [3].Článok 6Toto rozhodnutie sa uverejní v úradnom vestníku.V Bruseli 22. januára 2001Za RadupredsedníčkaA. Lindh[1] Ú. v. ES L 57, 2.3.2000, s. 1.[2] Rozhodnutie Rady z 22. decembra 2000.[3] Rozhodnutie Rady 2000/145/SZBP zo 14. februára 2000 o pridelení expertov na vojenskú problematiku na Generálny sekretariát na prechodné obdobie (Ú. v. ES L 49, 22.2.2000, s. 3).--------------------------------------------------PRÍLOHAORGANIZÁCIA VOJENSKÉHO ŠTÁBU EURÓPSKEJ ÚNIE (VŠEÚ)1. ÚvodČlenské štáty EÚ sa v Helsinkách rozhodli zriadiť v rámci Rady nové stále politické a vojenské orgány, umožňujúce EÚ v plnom rozsahu prevziať zodpovednosť za predchádzanie konfliktom a za úlohy krízového riadenia definované v Zmluve o EÚ, petersbergské úlohy. Ako je ustanovené v správe zo zasadania v Helsinkách, VŠEÚ "v rámci štruktúr Rady poskytuje odborné vojenské znalosti a podporu SEBP vrátane riadenia vojenských operácií krízového riadenia vedených EÚ".Na tento účel je pôsobnosť Vojenského štábu Európskej únie (VŠEÚ) definovaná takto:2. PoslanieVojenský štáb vykonáva "včasné varovanie, vyhodnotenie situácie a strategické plánovanie pre petersbergské úlohy vrátane identifikácie európskych vnútroštátnych a medzinárodných síl" a zavádza politiky a rozhodnutia nariadené Vojenským výborom Európskej únie (VVEÚ).3. Postavenie a úlohy- Je zdrojom odborných vojenských znalostí EÚ.- Zaisťuje spojenie medzi VVEÚ na jednej strane a vojenskými zdrojmi, ktoré sú EÚ k dispozícii na druhej strane, a poskytuje odborné vojenské znalosti orgánom EÚ pod vedením VVEÚ.- Zabezpečuje funkciu včasného varovania. Plánuje, vyhodnocuje a vydáva odporúčania, ktoré sa týkajú koncepcie krízového riadenia a všeobecnej vojenskej stratégie, a zavádza rozhodnutia a pokyny VVEÚ.Pomáha VVEÚ pri vyhodnocovaní situácie a vojenských aspektoch strategického plánovania [1], v plnom rozsahu petersbergských úloh, vo všetkých prípadoch operácií vedených EÚ bez ohľadu na to, či EÚ využije prostriedky a možnosti NATO, alebo nie.Prispieva k procesu vypracovania, vyhodnocovania a preskúmavania možností, s ohľadom na potrebu príslušných členských štátov zabezpečiť súdržnosť s procesom plánovania obrany NATO (DPP) a s procesom plánovania a kontroly (PARP) partnerstva pre mier (PfP) v súlade s dohodnutými postupmi.Zodpovedá za sledovanie, vyhodnocovanie a vydávanie odporúčaní, ktoré sa týkajú síl a prostriedkov poskytnutých EÚ členskými štátmi na výcvik, cvičenia a vzájomnú prevádzkyschopnosť.4. Funkcie- Vykonáva tri hlavné operatívne funkcie: včasné varovanie, vyhodnotenie situácie a strategické plánovanie.- Pod vedením VVEÚ poskytuje odborné vojenské znalosti orgánom EÚ a najmä generálnemu tajomníkovi/vysokému splnomocnencovi.- Monitoruje potenciálne krízy, pričom sa spolieha na vhodné vnútroštátne a medzinárodne spravodajské služby.- Dodáva vojenské informácie do situačného strediska a prijíma výsledok ich spracovania.- Vykonáva vojenské aspekty strategického predsunutého plánovania pre petersbergské misie.- Určuje a eviduje európske vnútroštátne a medzinárodné sily pre operácie vedené EÚ v spolupráci s NATO.- Prispieva k rozvoju a príprave (vrátane výcviku a cvičení) vnútroštátnych a medzinárodných síl poskytnutých EÚ členskými štátmi. Úprava vzťahu s NATO je definovaná v zodpovedajúcich dokumentoch.- Organizuje a koordinuje postupy s vnútroštátnymi a medzinárodnými štábmi vrátane štábu NATO, ktoré sú k dispozícii EÚ, zaisťuje v najvyššej možnej miere súlad s postupmi NATO.- Plánuje, navrhuje, riadi a vyhodnocuje vojenské aspekty postupov krízového riadenia EÚ vrátane nacvičovania postupov vo vzťahu EÚ a NATO.- Zúčastňuje sa na finančných odhadoch nákladov na operácie a cvičenia.- Udržuje styk s vnútroštátnymi štábmi a medzinárodnými štábmi medzinárodných síl.- Nadväzuje trvalé vzťahy s NATO podľa "Stálych dojednaní medzi EÚ a NATO" a zodpovedajúce vzťahy s určenými partnermi v rámci OSN a OBSE na základe súhlasu týchto organizácií.a) Ďalšie funkcie v situáciách krízového riadenia- Požaduje a spracováva osobitné informácie od spravodajských organizácií a iné dôležité informácie zo všetkých dostupných zdrojov.- Podporuje Vojenský výbor Európskej únie v prispievaní k prvotnému plánovaciemu usmerneniu a plánovacím smerniciam Politického a bezpečnostného výboru (PBV).- Rozvíja a stanovuje priority vojenských strategických riešení, ktoré tvoria základ vojenských odporúčaní VVEÚ udeľovaných PBV:- definovaním počiatočných všeobecných riešení,- vyhľadávaním pomoci pri plánovaní z vonkajších zdrojov, ktoré analyzujú a ďalej rozvíjajú tieto riešenia podrobnejšie,- vyhodnocovaním výsledkov tejto podrobnejšej práce a zadávaním akýchkoľvek ďalších prác, ktoré by mohli byť potrebné,- predkladaním celkového hodnotenia s prípadným uvedením priorít a odporúčaní VVEÚ.- Môže tiež prispievať k nevojenským aspektom vojenských riešení.— V spolupráci s vnútroštátnymi plánovacími štábmi a podľa potreby tiež s NATO určuje sily, ktoré by sa mohli zúčastniť prípadných operácií vedených EÚ.- Pomáha operačnému veliteľovi pri technických výmenách s tretími krajinami, ktoré ponúkajú vojenský potenciál do operácií vedených EÚ a pri príprave konferencie o vytváraní síl.- Naďalej sleduje krízové situácie.b) Ďalšie funkcie počas operácií- VŠEÚ pod vedením VVEÚ trvalo sleduje všetky vojenské aspekty operácií. Vykonáva strategickú analýzu v spolupráci s menovaným operačným veliteľom, čím podporuje poradnú úlohu VVEÚ vo vzťahu k PBV v záležitostiach strategického zamerania.- Vo svetle politického a operatívneho vývoja poskytuje nové možnosti VVEÚ, ktoré tvoria základ jeho vojenského poradenstva vo vzťahu k PBV.5. Organizácia- Pracuje pod vojenským velením VVEÚ, ktorému podáva hlásenie.- VŠEÚ je oddelenie sekretariátu Rady priamo spojené s generálnym tajomníkom/vysokým splnomocnencom; skladá sa z personálu prideleného členskými štátmi, ktorý vykonáva funkcie na medzinárodnej úrovni na základe štatútu, ktorý ustanoví Rada.- VŠEÚ riadi GRVŠEÚ, trojhviezdičkový vlajkový dôstojník, a pracuje pod velením VVEÚ.- VŠEÚ je organizovaný tak, ako je uvedené v prílohe A, aby bol schopný obsiahnuť celé spektrum petersbergských úloh, či už EÚ využíva zdroje NATO, alebo nie.- V situáciách krízového riadenia alebo pri cvičeniach môže VŠEÚ vytvárať krízové akčné tímy (KAT), ktoré čerpajú z vlastných odborných znalostí, ľudských zdrojov a infraštruktúry. Okrem toho môže podľa potreby čerpať z vonkajších ľudských zdrojov na účel dočasného rozšírenia, ktoré si od členských štátov EÚ vyžiada VVEÚ.6. Vzťahy s tretími krajinami- Vzťahy medzi VŠEÚ a európskymi členmi NATO, ktorí nie sú členmi EÚ, a ostatnými krajinami, ktoré sú kandidátmi na pristúpenie k EÚ, budú definované v dokumente o vzťahoch EÚ s tretími krajinami.[1] Predbežné vymedzenie pojmov:- Strategické plánovanie: plánovanie činností, ktoré začínajú s nástupom krízy a končia akonáhle politické orgány EÚ schvália vojenské strategické riešenie alebo súbor vojenských strategických riešení. Strategický proces zahrňuje hodnotenie vojenskej situácie, pojem politicko-vojenského rámca a vývoj vojenského strategického riešenia.- Vojenské strategické riešenie: možná vojenská akcia zameraná na dosiahnutie politicko-vojenských cieľov stanovených v politicko-vojenskom rámci. Vojenské strategické riešenie zahrňuje náčrt vojenského riešenia, požadované zdroje, obmedzenia a odporúčania podľa výberu operačného veliteľa a operačného štábu.--------------------------------------------------PRÍLOHA ANÁČRT ORGANIZÁCIE VŠEÚ+++++ TIFF +++++SKRATKYAADMIN | Administratívny úsek |CCEUMC | Predseda Vojenského výboru Európskej únie |CIO | CIMIC a útvar informačných operácií |CIS | Oddelenie komunikácií a informačných systémov |CMC SPT | Pomocný útvar predsedu Vojenského výboru Európskej únie |CON | Koncepčný útvar |CRM/COP | Útvar krízového riadenia/bežných operácií |DDDG/COS | Zástupca generálneho riaditeľa a veliteľ štábu Vojenského štábu Európskej únie |DGEUMS | Generálny riaditeľ Vojenského štábu Európskej únie |EEUMC | Vojenský výbor Európskej únie |EUMS | Vojenský štáb Európskej únie |EXE | Útvar cvičení |EX OFFICE | Výkonný úrad |FFOR | Útvar pripravenosti síl |IINT | Spravodajské oddelenie |INT POL | Útvar spravodajskej politiky |ITS | Útvar informačných technológií a bezpečnosti |LLEGAL | Právny poradca |LOG | Útvar logistiky |LOG/RES | Oddelenie logistiky a zdrojov |OOPS/EXE | Oddelenie operácií a cvičení |PPERS | Personálne oddelenie |POL | Útvar politiky |POL/PLS | Oddelenie politiky a plánovania |POL/REQ | Útvar politiky a požiadaviek |PRD | Výrobný útvar |RREQ | Útvar požiadaviek |RES/SPT | Útvar podpory zdrojov |--------------------------------------------------


title: 2004/752/ES, Euratom: Rozhodnutie Rady, z 2. novembra 2004, ktorýmsa zriaďuje Súd pre verejnú službu Európskej únie

text:
               9.11.2004

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 333/7

      ROZHODNUTIE RADY,
   z 2. novembra 2004,
   ktorým sa zriaďuje Súd pre verejnú službu Európskej únie
   (2004/752/ES, Euratom)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej články 225a a 245,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na jej články 140b a 160,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,
   so zreteľom na stanovisko Súdneho dvora,
   keďže:

               (1)

               Článok 225a Zmluvy ES a článok 140b Zmluvy o Euratom oprávňujú Radu na zriaďovanie súdnych komôr ako prvého stupňa na prejednávanie a rozhodovanie o určitých druhoch podaných žalôb, na stanovenie pravidiel o organizácii súdnych komôr a na upresnenie rozsahu zverených právomocí.

               (2)

               Zriadenie osobitnej súdnej komory pre spory vo verejnej službe s právomocou rozhodovať o týchto sporoch na prvom stupni, čo v súčasnosti spadá do právomoci Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev, má zlepšiť fungovanie súdneho systému spoločenstva. Reaguje tak na výzvu vyjadrenú za týmto účelom vo vyhlásení č. 16 k článku 225a Zmluvy ES (1), ktoré bolo prijaté pri podpise Zmluvy z Nice 26. februára 2001.

               (3)

               Je preto potrebné k Súdu prvého stupňa pripojiť súdnu komoru, ktorá bude po inštitucionálnej a organizačnej stránke neoddeliteľnou súčasťou orgánu Súdneho dvora, a ktorej členovia budú mať podobné postavenie ako členovia Súdu prvého stupňa.

               (4)

               Táto nová súdna komora by mala mať pomenovanie, ktoré ju odlíši od jej súdnych útvarov alebo od súdnych útvarov Súdu prvého stupňa.

               (5)

               S cieľom zabezpečiť zrozumiteľnosť súdneho systému ako celku je do prílohy štatútu Súdneho dvora vhodné zaradiť ustanovenia o právomociach, zložení, organizácii a konaní pred súdnou komorou.

               (6)

               Počet sudcov súdnej komory musí byť prispôsobený zaťaženiu sporovou agendou. S cieľom uľahčiť prijatie rozhodnutia Rady o vymenovávaní sudcov je potrebné, aby Rada ustanovila nezávislý poradný výbor, ktorý bude overovať či predložené kandidatúry spĺňajú požadované podmienky.

               (7)

               Súdna komora musí rozhodovať podľa postupu prispôsobeného osobitostiam sporu, v ktorých má rozhodovať, pričom v každom štádiu konania skúma možnosti riešenia sporov formou zmieru.

               (8)

               V súlade s tretím pododsekom článku 225a Zmluvy ES a tretím pododsekom článku 140b Zmluvy o Euratom bude sa proti rozhodnutiam vydaným súdnymi komorami možné odvolať na Súd prvého stupňa len v právnych otázkach za takých istých podmienok, aké platia pre súčasné podanie odvolaní na Súdny dvor proti rozhodnutiam Súdu prvého stupňa. Príslušné ustanovenia štatútu Súdneho dvora sú uvedené v prílohe k tomuto štatútu týkajúcej sa súdnej komory s cieľom vyhnúť sa odkazom, ktoré by sťažili zrozumiteľnosť celého súboru ustanovení.

               (9)

               V tomto rozhodnutí je potrebné uviesť vhodné prechodné ustanovenia, aby súdna komora mohla vykonávať svoje funkcie už od svojho vytvorenia,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   K Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev sa pričleňuje súdna komora pre rozhodovanie v sporoch v oblasti verejnej služby Európskej únie, ďalej len „Súd pre verejnú službu Európskej únie“. Súd pre verejnú službu Európskej únie má svoje sídlo pri Súde prvého stupňa.
   Článok 2
   Protokol o štatúte Súdneho dvora sa mení a dopĺňa takto:

               1.

               Vkladá sa nová hlava, ktorá znie:
               „HLAVA IVa
               SÚDNE KOMORY
               Článok 62a
               Ustanovenia o právomociach, zložení, organizácii súdnych komôr a konaní pred súdnymi komorami zriadenými na základe článkov 225a Zmluvy ES a 140b Zmluvy o Euratom, sú uvedené v prílohe k tomuto štatútu.“

               2.

               Dopĺňa sa príloha I, ktorej znenie je uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

         Článok 3
   1.   Prvý predseda Súdu pre verejnú službu Európskej únie je vymenovaný na tri roky za tých istých podmienok ako sudcovia, pokiaľ Rada nerozhodne, že sa uplatní postup uvedený v článku 4 ods. 1 prílohy I štatútu Súdneho dvora, ktorého znenie je uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   2.   Bezodkladne potom, čo všetci sudcovia Súdu pre verejnú službu Európskej únie zložia prísahu, predseda Rady vyžrebuje troch sudcov tohto súdu, ktorých funkčné obdobie sa skončí odchylne od článku 2, druhého pododseku, prvej vety prílohy I štatútu Súdneho dvora, uplynutím prvých troch rokov ich mandátu.
   3.   Spory uvedené v článku 1 prílohy I štatútu Súdneho dvora, ktoré sú v čase nadobudnutia účinnosti tohto článku predložené Súdu prvého stupňa a v ktorých sa ešte neskončilo písomné konanie stanovené v článku 52 rokovacieho poriadku Súdu prvého stupňa, sa postúpia Súdu pre verejnú službu Európskej únie.
   4.   Až do nadobudnutia účinnosti svojho rokovacieho poriadku Súd pre verejnú službu Európskej únie primerane uplatňuje rokovací poriadok Súdu prvého stupňa s výnimkou ustanovení o samosudcovi.
   Článok 4
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň nasledujúci po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie s výnimkou článku 1 prílohy I štatútu Súdneho dvora, ktorého text je uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 1 prílohy I štatútu Súdneho dvora nadobúda účinnosť v deň uverejnenia rozhodnutia predsedu Súdneho dvora v Úradnom vestníku Európskej únie, ktorým konštatuje, že Súd pre verejnú službu Európskej únie je riadne vytvorený.

      V Bruseli 2. novembra 2004

            Za Radu

            predseda

         B. R. BOT

      (1)  Ú. v. ES C 80, 10.3.2001, s. 80.

      PRÍLOHA

            „PRÍLOHA I
            SÚD PRE VEREJNÚ SLUŽBU EURÓPSKEJ ÚNIE
            Článok 1
            Súd pre verejnú službu Európskej únie, ďalej len ‚Súd pre verejnú službu’ je v prvom stupni príslušný rozhodovať spory medzi spoločenstvami a ich zamestnancami na základe článku 236 Zmluvy ES a článku 152 Zmluvy o Euratom, vrátane sporov medzi orgánmi alebo inými subjektami a ich pracovníkmi, pre ktoré je príslušný Súdny dvor.
            Článok 2
            Súd pre verejnú službu sa skladá zo siedmich sudcov. Rada môže rozhodnúť kvalifikovanou väčšinou o zvýšení počtu sudcov, ak o to Súdny dvor požiada.
            Sudcovia sú vymenovaní na obdobie šiestich rokov. Sudcovia, ktorým sa skončilo funkčné obdobie, môžu byť vymenovaní znova.
            Na každé uvoľnené miesto sa vymenuje nový sudca na obdobie šiestich rokov.
            Článok 3
            1.   Sudcovia sú vymenovaní Radou, ktorá po porade s výborom uvedeným v tomto článku rozhoduje v súlade so štvrtým pododsekom článku 225a Zmluvy ES a štvrtým pododsekom článku 140b Zmluvy o Euratom. Pri vymenovaní sudcov dbá Rada na vyrovnané zloženie súdu na čo možno najširšom zemepisnom základe spomedzi štátnych príslušníkov členských štátov a s ohľadom na zastúpenie vnútroštátnych právnych systémov.
            2.   Každá osoba, ktorá je občanom únie a spĺňa podmienky uvedené v štvrtom pododseku článku 225a Zmluvy ES a v štvrtom pododseku článku 140b Zmluvy o Euratom, môže predložiť svoju kandidatúru. Rada na základe odporúčania Súdneho dvora kvalifikovanou väčšinou stanoví podmienky a podrobnosti pre predkladanie a vybavovanie kandidatúr.
            3.   Zriaďuje sa výbor zložený zo siedmich členov vybratých spomedzi bývalých členov Súdneho dvora a Súdu prvého stupňa a z právnikov, ktorí sú uznávanými odborníkmi. Rada na odporúčanie predsedu Súdneho dvora rozhoduje kvalifikovanou väčšinou o vymenovaní členov výboru a pravidlách jeho fungovania.
            4.   Výbor sa vyjadruje k vhodnosti kandidátov na výkon funkcie sudcu Súdu pre verejnú službu. Výbor pripojí k svojmu stanovisku zoznam kandidátov s najvhodnejšou skúsenosťou na vysokej úrovni. Takýto zoznam musí obsahovať počet kandidátov zodpovedajúci najmenej dvojnásobku sudcov, ktorých má Rada vymenovať.
            Článok 4
            1.   Sudcovia si z vlastných radov zvolia predsedu Súdu pre verejnú službu na obdobie troch rokov. Predseda môže byť zvolený znova.
            2.   Súd pre verejnú službu zasadá v komorách zložených z troch sudcov. V určitých prípadoch vymedzených jeho rokovacím poriadkom môže rozhodovať v pléne, v komore z piatich sudcov, alebo ako samosudca.
            3.   Plénu a komore zloženej z piatich sudcov predsedá predseda Súdu pre verejnú službu. Predsedovia komôr zložených z troch sudcov sú menovaní za podmienok uvedených v odseku 1. Predseda Súdu pre verejnú službu predsedá komore z troch sudcov, ak je k nej pridelený.
            4.   Právomoci a kvórum pléna, ako aj zloženie komôr a prideľovanie sporov komorám určí rokovací poriadok.
            Článok 5
            Články 2 až 6, 14, 15, prvý, druhý a piaty pododsek článku 17, ako aj článok 18 štatútu Súdneho dvora sa uplatňujú na Súd pre verejnú službu a na jeho členov.
            Prísaha uvedená v článku 2 štatútu sa skladá pred Súdnym dvorom a rozhodnutia uvedené v jeho článkoch 3, 4 a 6 prijíma Súdny dvor po porade so Súdom pre verejnú službu.
            Článok 6
            1.   Súd pre verejnú službu využíva služby Súdneho dvora a Súdu prvého stupňa. Predseda Súdneho dvora alebo prípadne predseda Súdu prvého stupňa stanoví po dohode s predsedom Súdu pre verejnú službu podmienky, za ktorých úradníci a ostatní zamestnanci Súdneho dvora alebo Súdu prvého stupňa poskytujú svoje služby Súdu pre verejnú službu, aby umožnili jeho fungovanie. Určití úradníci alebo ostatní zamestnanci podliehajú tajomníkovi Súdu pre verejnú službu pod dohľadom predsedu Súdu prvého stupňa.
            2.   Súd pre verejnú službu vymenuje svojho tajomníka a stanoví jeho štatút. Štvrtý pododsek článku 3 a články 10, 11 a 14 štatútu Súdneho dvora sa uplatňujú na tajomníka súdu.
            Článok 7
            1.   Konanie pred Súdom pre verejnú službu sa spravuje hlavou III štatútu Súdneho dvora, s výnimkou článkov 22 a 23. Ďalšie a podrobnejšie ustanovenia sa v prípade potreby ustanovia v jeho rokovacom poriadku.
            2.   Ustanovenia týkajúce sa používania jazykov na Súde prvého stupňa sa uplatňujú na Súd pre verejnú službu.
            3.   Písomné konanie pozostáva z podania návrhu a vyjadrenia odporcu, pokiaľ Súd pre verejnú službu nerozhodne, že je potrebná druhá výmena písomných podaní. Ak sa uskutočnila druhá výmena podaní, môže Súd pre verejnú službu po dohode so stranami rozhodnúť bez ústneho konania.
            4.   V každom štádiu konania, vrátane podania návrhu, Súd pre verejnú službu môže preskúmať možnosti urovnania sporu formou zmieru a môže sa pokúsiť uľahčiť takéto urovnanie.
            5.   Súd pre verejnú službu rozhoduje o trovách konania. Pokiaľ osobitné ustanovenia rokovacieho poriadku neustanovujú inak, je neúspešná strana zaviazaná na náhradu trov konania, ak sa tak rozhodne.
            Článok 8
            1.   Ak je návrh alebo iný procesný dokument, ktorý je adresovaný Súdu pre verejnú službu omylom podaný tajomníkovi Súdneho dvora alebo Súdu prvého stupňa, ten ho okamžite zašle tajomníkovi Súdu pre verejnú službu. Obdobne, ak je návrh alebo iný procesný dokument, ktorý je adresovaný Súdnemu dvoru alebo Súdu prvého stupňa omylom podaný tajomníkovi Súdu pre verejnú službu, ten ho okamžite zašle tajomníkovi Súdneho dvora alebo Súdu prvého stupňa.
            2.   Ak Súd pre verejnú službu zistí, že nie je príslušný prejednávať a rozhodovať o žalobe, pre ktorú je príslušný Súdny dvor alebo Súd prvého stupňa, postúpi túto žalobu Súdnemu dvoru alebo Súdu prvého stupňa. Obdobne, ak Súdny dvor alebo Súd prvého stupňa zistí, že žaloba spadá do príslušnosti Súdu pre verejnú službu, postúpi túto žalobu Súdu pre verejnú službu, ktorý sa nemôže v tejto veci vyhlásiť za nepríslušný.
            3.   Ak sú na Súd pre verejnú službu a na Súd prvého stupňa podané prípady, ktoré vyvolávajú rovnakú otázku výkladu alebo v ktorých je spochybnená platnosť rovnakého aktu, Súd pre verejnú službu môže po vypočutí strán prerušiť konanie až do vynesenia rozsudku Súdu prvého stupňa.
            Ak sa pred Súdom pre verejnú službu a pred Súdom prvého stupňa prejednávajú prípady, ktoré majú rovnaký predmet, zriekne sa Súd pre verejnú službu svojej príslušnosti, aby mohol v prípadoch rozhodnúť Súd prvého stupňa.
            Článok 9
            Proti konečným rozhodnutiam Súdu pre verejnú službu a proti jeho rozhodnutiam, ktoré len čiastočne riešia vecné otázky alebo riešia procesnú otázku týkajúcu sa námietky nepríslušnosti alebo neprípustnosti, možno do dvoch mesiacov od doručenia napadnutého rozhodnutia podať odvolanie na Súd prvého stupňa.
            Toto odvolanie môže podať strana, ktorá so svojimi podaniami nebola úspešná vôbec alebo len čiastočne. Strany pristupujúce do konania, s výnimkou členských štátov a orgánov spoločenstiev, však môžu podať odvolanie len vtedy, ak sa ich rozhodnutie Súdu pre verejnú službu priamo dotýka.
            Článok 10
            1.   Každá osoba, ktorej žiadosť o pristúpenie do konania Súd pre verejnú službu zamietol, sa môže odvolať na Súd prvého stupňa do dvoch týždňov od doručenia rozhodnutia o zamietnutí žiadosti.
            2.   Zúčastnené strany konania sa môžu odvolať na Súd prvého stupňa proti každému rozhodnutiu Súdu pre verejnú službu prijatému podľa článkov 242 alebo 243 alebo štvrtého pododseku článku 256 Zmluvy o ES a článkov 157 alebo 158 alebo tretieho pododseku článku 164 Zmluvy o Euratom do dvoch mesiacov od ich doručenia.
            3.   Predseda Súdu prvého stupňa môže skráteným konaním, ktoré sa môže v nevyhnutnej miere odchýliť od pravidiel uvedených v tejto prílohe a ktoré sa ustanovia v rokovacom poriadku Súdu prvého stupňa, rozhodovať o odvolaniach uvedených v odsekoch 1 a 2.
            Článok 11
            1.   Odvolanie na Súd prvého stupňa sa obmedzuje len na právne otázky. Musí sa zakladať na dôvodoch nepríslušnosti Súdu pre verejnú službu, porušenia procesných pravidiel pred týmto súdom, ktoré sa nepriaznivo dotýka záujmov dotknutej strany, ako aj na porušení práva spoločenstva Súdom pre verejnú službu.
            2.   Žiadne odvolanie sa nemôže týkať len výšky trov konania alebo povinnosti zúčastnenej strany ich uhradiť.
            Článok 12
            1.   Bez toho, aby boli dotknuté články 242 a 243 Zmluvy o ES alebo články 157 a 158 Zmluvy o Euratom, nemá odvolanie na Súd prvého stupňa odkladný účinok.
            2.   Ak je podané odvolanie proti rozhodnutiu Súdu pre verejnú službu, konanie pred Súdom prvého stupňa pozostáva z písomnej časti a ústnej časti. V súlade s podmienkami uvedenými v rokovacom poriadku môže Súd prvého stupňa po vypočutí strán upustiť od ústneho konania.
            Článok 13
            1.   Ak je odvolanie odôvodnené, Súd prvého stupňa zruší rozhodnutie Súdu pre verejnú službu a sám rozhodne vo veci. Ak stav konania nedovoľuje rozhodnúť vo veci, vráti prípad na rozhodnutie Súdu pre verejnú službu.
            2.   Ak je prípad vrátený späť Súdu pre verejnú službu, je tento súd v právnych otázkach viazaný rozhodnutím Súdu prvého stupňa.“


title: 2007/666/ES: Rozhodnutie Komisie z  9. októbra 2007 o vymenovaní jedného člena Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách do jej tretieho funkčného obdobia

text:
               16.10.2007

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 271/15

      ROZHODNUTIE KOMISIE

   z 9. októbra 2007
   o vymenovaní jedného člena Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách do jej tretieho funkčného obdobia
   (2007/666/ES)
   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
   so zreteľom na rozhodnutie Komisie 2005/383/ES z 11. mája 2005 o obnovení mandátu Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách (1),
   keďže:

               (1)

               Po vymenovaní za poslanca Európskeho parlamentu Dr. Carlo CASINI listom z 12. júla 2006 rezignoval na svoju funkciu člena Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách.

               (2)

               Komisia nato 15. marca 2007 uverejnila výzvu na podávanie žiadostí v súvislosti s výberom nového člena Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách a porota zložená z vyššie postavených úradníkov Komisie posúdila prijaté žiadosti a zostavila z nich užší výber v záujme toho, aby Komisia mohla prijať rozhodnutie,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Pán Francesco D. BUSNELLI sa vymenúva za člena Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách na jej súčasné funkčné obdobie (2005 – 2009) ako náhrada za jej bývalého člena pána Carla CASINIHO.
   Článok 2
   Mandát nového člena Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách nadobúda platnosť dňom prijatia tohto rozhodnutia.

      V Bruseli 9. októbra 2007

            Za Komisiu

            predseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Ú. v. EÚ L 127, 20.5.2005, s. 17.