title: Rozhodnutie Komisie z  26. novembra 2013 o informovaní tretích krajín, ktoré Komisia považuje za krajiny, ktoré by mohli byť prípadne identifikované ako nespolupracujúce tretie krajiny podľa nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie

text:
               27.11.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 346/26

         ROZHODNUTIE KOMISIE
   z 26. novembra 2013
   o informovaní tretích krajín, ktoré Komisia považuje za krajiny, ktoré by mohli byť prípadne identifikované ako nespolupracujúce tretie krajiny podľa nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie
   2013/C 346/03
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a najmä na jeho článok 32,
   keďže:
   1.   ÚVOD

               (1)

               Nariadením (ES) č. 1005/2008 (nariadenie o NNN rybolove) sa ustanovuje systém Únie na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie.

               (2)

               V kapitole VI nariadenia o NNN rybolove sa stanovuje postup identifikácie nespolupracujúcich tretích krajín, krokov súvisiacich s krajinami identifikovanými ako nespolupracujúce tretie krajiny, vytvorenia zoznamu nespolupracujúcich krajín, vyradenia zo zoznamu nespolupracujúcich krajín, propagácie zoznamu nespolupracujúcich krajín a všetkých núdzových opatrení.

               (3)

               V súlade s článkom 32 nariadenia o NNN rybolove by Komisia mala poslať oznámenie tretím krajinám o možnosti ich identifikovania ako nespolupracujúcich krajín. Toto oznámenie má predbežný charakter. Oznámenie tretím krajinám o možnosti ich identifikovania ako nespolupracujúcich krajín vychádza z kritérií stanovených v článku 31 nariadenia o NNN rybolove. Komisia by mala zohľadniť aj všetky kroky stanovené v článku 32 v súvislosti s danými krajinami. Komisia by mala do oznámenia zahrnúť predovšetkým informácie týkajúce sa hlavných skutočností a názorov zdôvodňujúcich túto identifikáciu, možnosť daných krajín reagovať a poskytnúť dôkazy vyvracajúce túto identifikáciu alebo prípadne akčný plán na zlepšenie tejto situácie a opatrenia prijaté na jej nápravu. Komisia by mala dotknutým tretím krajinám poskytnúť dostatočný čas, aby mohli reagovať na oznámenie, a primeranú lehotu na nápravu situácie.

               (4)

               Podľa článku 31 nariadenia o NNN rybolove Európska komisia môže identifikovať tretie krajiny, ktoré považuje za krajiny nespolupracujúce v boji proti NNN rybolovu. Tretiu krajinu možno označiť za nespolupracujúcu tretiu krajinu, ak si neplní povinnosti, ktoré jej ako vlajkovému, prístavnému, pobrežnému alebo trhovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva a na základe ktorých musí prijať opatrenia na zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie.

               (5)

               Nespolupracujúce tretie krajiny sa identifikujú na základe preskúmania všetkých informácií uvedených v článku 31 ods. 2 nariadenia o NNN rybolove.

               (6)

               Rada môže v súlade s článkom 33 nariadenia o NNN rybolove zostaviť zoznam nespolupracujúcich krajín. Na tieto krajiny sa okrem iného uplatňujú opatrenia uvedené v článku 38 nariadenia o NNN rybolove.

               (7)

               Podľa článku 20 ods. 1 nariadenia o NNN rybolove musia vlajkové štáty tretích krajín oznámiť Komisii svoje opatrenia na vykonávanie, kontrolu a vynucovanie zákonov, iných právnych predpisov a opatrení v oblasti ochrany a riadenia, ktoré musia ich rybárske plavidlá dodržiavať.

               (8)

               Podľa článku 20 ods. 4 nariadenia o NNN rybolove Komisia administratívne spolupracuje s tretími krajinami v oblastiach týkajúcich sa vykonávania tohto nariadenia.

         2.   POSTUP VOČI KÓREJSKEJ REPUBLIKE

               (9)

               Dňa 1. januára 2010 Komisia v súlade s článkom 20 nariadenia o NNN rybolove akceptovala oznámenie Kórejskej republiky (Kórey) ako vlajkového štátu.

               (10)

               Od 11. do 15. júla 2011 vykonala Komisia s podporou Európskej agentúry na kontrolu rybárstva (EFCA) misiu v Kórei v rámci administratívnej spolupráce podľa článku 20 ods. 4 nariadenia o NNN rybolove.

               (11)

               Účelom misie bolo overiť informácie týkajúce sa opatrení Kórey v oblasti vykonávania, kontroly a vynucovania zákonov, iných právnych predpisov a opatrení v oblasti ochrany a riadenia, ktoré musia dodržiavať jej rybárske plavidlá, ako aj opatrení, ktoré Kórea prijala s cieľom splniť svoje záväzky v boji proti NNN rybolovu a požiadavky a úlohy týkajúce sa vykonávania systému osvedčovania úlovkov Únie.

               (12)

               Záverečná správa o misii bola Kórei zaslaná 5. októbra 2011.

               (13)

               Pripomienky Kórey k záverečnej správe z misie boli prijaté 28. marca 2012.

               (14)

               V liste z 11. októbra 2011 Komisia informovala kórejské orgány o identifikovaných činnostiach NNN rybolovu, ktoré vykonávali kórejské plavidlá.

               (15)

               Od 17. do 18. apríla 2012 Komisia vykonala ďalšiu misiu v Kórei s cieľom nadviazať na opatrenia prijaté v rámci prvej misie.

               (16)

               Kórea predložila ďalšie písomné pripomienky 16. mája 2012, 25. júna 2012, 21. decembra 2012, 19. júna 2013 a 21. júna 2013. Odpovede poskytla aj počas stretnutí v Bruseli 26. januára 2012, 8. júna 2012, 6. septembra 2012, 9. októbra 2012, 8. marca 2013, 13. marca 2013, 22. apríla 2013, 31. mája 2013 a 25. júla 2013. Obe strany si vymenili písomné pripomienky na politickej úrovni 27. júna 2013 a 17. júla 2013.

               (17)

               Kórea je zmluvnou stranou Komisie pre ochranu živých antarktických morských zdrojov (CCAMLR), Komisie na ochranu tuniaka južného (CCSBT), Medziamerickej komisie pre tropické tuniaky (IATTC), Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT), Komisie pre tuniaky z Indického oceánu (IOTC), Dohovoru o ochrane a riadení rybolovných zdrojov na otvorenom mori v južnom Tichom oceáne (SPRFMO), Komisie pre rybolov v západnom a strednom Tichomorí (WCPFC), Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) a Organizácie pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO). Južná Kórea ratifikovala Dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve (UNCLOS) a dohodu OSN o populáciách rýb (UNFSA). Prijala Dohodu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) z roku 2003 o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori (dohoda FAO o dodržiavaní opatrení).

               (18)

               V záujme vyhodnotenia plnenia medzinárodných záväzkov Kórey ako vlajkového, prístavného, pobrežného alebo trhového štátu (2) vyplývajúcich z medzinárodných dohôd a stanovených regionálnymi organizáciami pre riadenie rybárstva (RFMO) uvedenými v odôvodnení (17) Komisia zanalyzovala všetky relevantné informácie.

               (19)

               Komisia použila informácie z dostupných údajov zverejnených komisiami CCAMLR, IOTC a ICCAT, a to buď vo forme správ o plnení záväzkov, alebo vo forme zoznamov plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov, ako aj verejne dostupné informácie získané zo správy Ministerstva obchodu Spojených štátov vypracovanej pre Kongres v januári 2013 podľa oddielu 403 písm. a) zákona s názvom Magnuson-Stevens Fisheries Conservation and Management Reauthorisation Act z roku 2006 [správa Americkej národnej služby pre morský rybolov (National Marine Fisheries Service, NMFS)].

         3.   MOŽNOSŤ IDENTIFIKÁCIE KÓREY AKO NESPOLUPRACUJÚCEJ TRETEJ KRAJINY

               (20)

               Na základe článku 31 ods. 3 nariadenia o NNN rybolove Komisia zanalyzovala záväzky Kórey ako vlajkového, prístavného, pobrežného alebo trhového štátu. Na účely tejto kontroly Komisia zohľadnila parametre uvedené v článku 31 ods. 4 až 7 nariadenia o NNN rybolove.

         3.1.   Opakovaný výskyt plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov a NNN obchodných tokov (článok 31 ods. 4 písm. a) nariadenia o NNN rybolove)

               (21)

               Na základe informácií získaných počas svojich misií na mieste a na základe písomných potvrdení dotknutých tretích pobrežných štátov Komisia zistila, že v rokoch 2011 a 2012 sa devätnásť plavidiel plaviacich sa pod vlajkou Kórey dopustilo závažných porušení predpisov o NNN rybolove.

               (22)

               Na základe získaných dôkazov sa konštatuje, že tieto plavidlá plaviace sa pod vlajkou Kórey sa dopustili týchto závažných porušení predpisov v rozpore s ochrannými a riadiacimi opatreniami platnými v dotknutých rybolovných oblastiach: vykonávali rybolov bez platnej licencie, oprávnenia alebo povolenia vydanými vlajkovým štátom alebo príslušným pobrežným štátom; lovili v uzavretých oblastiach alebo počas obdobia hájenia; používali falošné administratívne dokumenty pobrežného štátu, aby do EÚ doviezli produkty rybolovu ulovené za nezákonných podmienok vo vodách, na ktoré sa vzťahuje jurisdikcia príslušného pobrežného štátu; používali falošné alebo neplatné dokumenty na získanie potvrdení osvedčení o úlovku od kórejských orgánov a dovozu produktov do EÚ; falšovali alebo skrývali svoje označenia, identitu alebo registráciu; bránili úradníkom pobrežného štátu vo výkone ich povinností pri kontrole dodržiavania platných ochranných a riadiacich opatrení; nezaplatili sankcie uplatnené príslušnými orgánmi pobrežného štátu; jednostranne a nezákonne premenúvali plavidlá a menili ich volacie znaky. Keď sa navyše tieto plavidlá rozhodli opustiť výhradnú hospodársku zónu daného pobrežného štátu, nesplnili svoj záväzok zaznamenať a nahlásiť úlovok a údaje týkajúce sa úlovku a vopred o svojom zámere neinformovali orgány pobrežného štátu. Okrem toho sa podieľali na prekládkových činnostiach bez toho, aby splnili podmienky uvedené vo svojich oprávneniach na prekládku vydaných príslušnými pobrežnými štátmi, bez toho, aby o tom vopred informovali pobrežné štáty, a bez toho, aby požiadali o oprávnenie na prekládku od príslušných štátov a získali takéto oprávnenie. Všetky tieto informácie boli predložené kórejským orgánom listom z 11. októbra 2011.

               (23)

               Komisia ďalej konštatovala, že pri stanovovaní konkrétnej závažnosti uvedených skutočností sa musí vziať do úvahy správanie týchto plavidiel plaviacich sa pod vlajkou Kórey. Hodnota, rozsah a opakovaný výskyt spáchaných nezákonných činností opísaných v odôvodnení (22) sú ďalšími známkami závažnosti spáchaných porušení.

               (24)

               Nedodržiavanie právnych požiadaviek pobrežných štátov v súvislosti s rešpektovaním období hájenia, moratórií alebo uzavretých oblastí vyhradených na maloobjemový tradičný rybolov je mimoriadne škodlivé z hľadiska udržateľnosti rybolovných zdrojov v dotknutých rozvojových pobrežných štátoch a ohrozuje živobytie miestneho obyvateľstva.

               (25)

               Činnosťami opísanými v odôvodnení (22) navyše tieto plavidlá bránia príslušným orgánom pobrežných štátov zodpovedným za rybolov monitorovať ich činnosti na mori a dohliadať nad nimi. Komisia zastáva názor, že vykonávanie prekládky na mori v rozpore s podmienkami stanovenými komisiou ICCAT alebo bez povolenia dotknutého členského štátu v rozpore s jeho zákonmi a inými právnymi predpismi je mimoriadne závažné a mohlo by vážne narúšať dosahovanie cieľov porušovaných predpisov, ohrozovať udržateľnosť rybolovných zdrojov v dotknutom pobrežnom štáte a pripraviť príslušné orgány o jedinú možnosť monitorovania týchto činností, čo predstavuje riziko z hľadiska vysledovateľnosti a kontroly produktov rybolovu. V niektorých prípadoch pretrvávajúca neochota kórejských plavidiel spolupracovať prehĺbila závažnosť páchaných porušení. Napokon väčšina týchto porušení je v zákonoch príslušných pobrežných štátov vymedzená ako závažná.

               (26)

               Komisia na základe získaných informácií dospela k záveru, že Kórea neprijala primerané opatrenia, vďaka ktorým by rybárskym plavidlám vo svojich vodách zabránila opakovane vykonávať činnosti NNN rybolovu a vďaka ktorým by takéto činnosti odhalila a sankcionovala. Dostupné informácie naopak potvrdzujú, že rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou Kórey a pôsobiace vo vodách tretích krajín sa opakovane dopustili porušovania predpisov. Komisia zistila, že napriek tomu, že príslušné kórejské orgány mali k dispozícii relevantné informácie, vo viacerých prípadoch nezačali konania; nesankcionovali dotknuté plavidlá; v prípade uloženia sankcií ich účinne nevynucovali; v niektorých prípadoch dokonca zmiernili sprievodné sankcie. V dôsledku nedostatočnej spolupráce zo strany vlajkového štátu (Kórey) navyše dotknuté pobrežné štáty nemohli prijať účinné vynucovacie opatrenia. Komisia ďalej zistila, že v prípadoch, keď kórejské orgány uložili sankcie, výška pokút uložených týmto plavidlám plaviacim sa pod vlajkou Kórey bola zjavne neprimeraná a sankcie nemali primeraný, účinný a odrádzajúci charakter v zmysle požiadaviek medzinárodných pravidiel a odporúčaní, najmä článku 19 dohody UNFSA a bodu 21 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu.

               (27)

               Komisia na základe informácií poskytnutých kórejskou spoločnosťou a informácií získaných počas svojej misie v marci 2011 zistila, že pri pobreží západnej Afriky od Angoly až po Guineu-Bissau dochádzalo počas štyroch rokov k nezákonným prekládkam na mori v rozpore so zákonmi a inými právnymi predpismi Kórey a pobrežných štátov.

               (28)

               Komisia má dôkazy o nezákonných prekládkach, ktoré uskutočnili plavidlá kórejských vlastníkov. V súlade s článkom 62 dohovoru UNCLOS musia štátni príslušníci iných štátov pri rybolove vo výhradnej hospodárskej zóne pobrežného štátu dodržiavať ochranné opatrenia a ďalšie pravidlá stanovené v zákonoch a iných právnych predpisoch daného pobrežného štátu. Komisia preto zastáva názor, že vykonávanie prekládok na mori v rozpore so stanovenými podmienkami alebo bez povolenia dotknutého pobrežného štátu v rozpore s jeho zákonmi a inými právnymi predpismi je mimoriadne závažným porušením predpisov o NNN rybolove a môže vážne ohrozovať udržateľnosť rybolovných zdrojov v dotknutom pobrežnom štáte.

               (29)

               Vzhľadom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia a na základe všetkých faktov, ktoré zhromaždila Komisia, ako aj všetkých vyhlásení dotknutej krajiny možno na základe článku 31 ods. 3 a článku 31 ods. 4 písm. a) nariadenia o NNN rybolove konštatovať, že Kórea si nesplnila povinnosti, ktoré jej ako vlajkovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o plavidlá vykonávajúce NNN rybolov a NNN rybolov vykonávaný alebo podporovaný rybárskymi plavidlami plaviacimi sa pod jej vlajkou, resp. jej štátnymi príslušníkmi, a neprijala dostatočné opatrenia na boj proti NNN rybolovu, ktorý preukázateľne a opakovane vykonávali plavidlá, ktoré sa predtým plavili pod jej vlajkou.

         3.2.   Nedostatočná spolupráca a nedostatočné vynucovanie (článok 31 ods. 5 nariadenia o NNN rybolove)

               (30)

               Pokiaľ ide o to, či Kórea účinne spolupracuje s Komisiou a pobrežnými štátmi pri vyšetrovaní NNN rybolovu a súvisiacich činností, možno konštatovať, že dôkazy zhromaždené Komisiou dosvedčujú, že Kórea si nesplnila záväzky, ktoré jej ako vlajkovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva.

               (31)

               V súvislosti s devätnástimi plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou Kórey uvedenými v odôvodnení (21) sa konštatuje, že vzhľadom na to, že kórejské orgány nespolupracovali s Komisiou v súlade s článkom 26 nariadenia o NNN rybolove, Komisia začala v súvislosti s dotknutými prevádzkovateľmi postup podľa článku 27 daného nariadenia.

               (32)

               Z toho vyplýva, že Kórea nespolupracovala a nekoordinovala svoje činnosti s EÚ a ostatnými štátmi pri zabraňovaní NNN rybolovu, odrádzaní od neho a odstránení v zmysle bodu 28 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu. Kórea nezohľadnila ani odporúčania bodu 24 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa vlajkovým štátom odporúča zabezpečiť úplné a účinné monitorovanie a kontrolu rybolovu a dohľad nad ním, a to od samotného lovu cez vylodenie až po konečné miesto určenia, okrem iného uplatňovaním systému monitorovania plavidiel (VMS) v súlade s príslušnými vnútroštátnymi, regionálnymi a medzinárodnými normami. Patrí sem aj požiadavku, aby plavidlá patriace do jej jurisdikcie mali na palube systém VMS. Kórea takisto nezohľadnila odporúčania bodu 45 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa vlajkovým štátom odporúča zabezpečiť, aby všetky plavidlá oprávnené plaviť sa pod ich vlajkou a vykonávajúce rybolov vo vodách mimo ich zvrchovanosti alebo jurisdikcie mali platné oprávnenie na lov vydané dotknutým vlajkovým štátom. Kórea navyše nedodržiava článok 47 ods. 7 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, pretože pred udelením licencie na rybolov nevyžaduje záznamy o porušeniach predpisov, ktorých sa plavidlo mohlo v minulosti dopustiť.

               (33)

               Takisto treba uviesť, že v rozpore s odporúčaniami bodov 26 a 27 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu nebol aktualizovaný kórejský národný akčný plán na boj proti NNN rybolovu. V prípade kórejského plánu z mája 2013 na posilnenie mechanizmu na zabraňovanie činnostiam NNN rybolovu zo strany plavidiel plaviacich sa pod vlajkou Kórey a na odrádzanie od nich ide len o návrh, ktorý nemožno považovať za podrobný a jasný národný akčný plán na boj proti NNN rybolovu. Kórea nezlepšila mieru vykonávania národného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, prostredníctvom ktorého by mala zabezpečiť vnútornú koordináciu činností v oblasti zabraňovania NNN rybolovu, odrádzania od neho a jeho odstránenia. Nesplnilo sa najmä viacero cieľov v oblasti monitorovania a kontroly diaľkovej flotily a dohľadu nad ňou. Komisia počas svojich misií zistila, že úroveň výmeny informácií s pobrežnými štátmi je neuspokojivá. Kórea si aj naďalej neplní svoje povinnosti vlajkového a prístavného štátu, ktoré jej vyplývajú z medzinárodného práva.

               (34)

               Komisia počas misie uskutočnenej v Kórei v júli 2011 zistila, že neexistuje stredisko monitorovania rybolovu (FMC), ktoré by kontrolovalo kórejskú diaľkovú rybársku flotilu, a pracovníci oddelenia pre rybolov vo vzdialených vodách nedokážu zistiť, či sa dané plavidlo nachádza alebo nenachádza v konkrétnej zemepisnej oblasti a či je dané plavidlo, ktoré vykonáva rybolov v konkrétnej oblasti (výhradnej hospodárskej zóne alebo oblasti organizácie RFMO), oprávnené v tejto oblasti pôsobiť. V súvislosti s potvrdeniami osvedčení o úlovku pre diaľkovú flotilu sa navyše zistilo, že príslušný kórejský orgán, Národný úrad na kontrolu kvality produktov rybolovu, nemá žiadne prostriedky na krížové preverenie informácií uvedených v osvedčeniach o úlovku pomocou iných spoľahlivých zdrojov informácií, ako sú licencie na rybolov hospodárskeho subjektu, polohy rybárskych plavidiel podľa systému VMS, správy o úlovkoch či kópie denníkov. Z informácií poskytnutých kórejskou vládou vyplýva, že vzniklo nové ministerstvo oceánov a rybárstva a bude založené stredisko monitorovania rybolovu (FMC), ktoré bude poverené monitorovaním kórejskej flotily. Súčasné právne predpisy však stále nie sú v súlade s článkom 18 ods. 3 písm. e) a písm. g) bodom iii) a článkom 18 ods. 4. dohody UNFSA. V tejto súvislosti je potrebné napraviť nedostatky, ktoré sa zistili v oblasti ľudských zdrojov, dostupnosti údajov o polohách rybárskych plavidiel v reálnom čase alebo historických údajov, používaných metód a odbornej prípravy riadiacich úradníkov.

               (35)

               Pokiaľ ide o administratívne pravidlá týkajúce sa prekládky rýb na mori, Kórea uviedla, že tieto pravidlá existujú len pre prípady, ktoré patria do pôsobnosti organizácií RFMO, alebo prípady, keď túto činnosť regulujú pobrežné štáty. V druhom prípade kórejská vláda objasnila, že o týchto prekládkach na mori nedostáva žiadne správy. V tejto súvislosti treba poznamenať, že prekládky na mori, ktoré kórejské rybárske plavidlá uskutočnili v západoafrických vodách, predstavovali porušenia predpisov [pozri odôvodnenia (21) až (28)], pričom rôzne členské štáty predložili v roku 2011 v tejto veci žiadosti o overenie (3).

               (36)

               Prebiehajúce konanie podľa článku 27 nariadenia o NNN rybolove je ďalším dôkazom o tom, že Kórea si neplní povinnosti týkajúce sa jej plavidiel pôsobiacich na otvorenom mori v zmysle článku 18 ods. 1 a 2 dohody UNFSA. Okrem toho podľa článku 19 ods. 1 dohody UNFSA platí, že vlajkový štát je povinný zabezpečiť súlad plavidiel, ktoré sa plavia pod jeho vlajkou, s pravidlami organizácie RFMO v oblasti ochrany a riadenia.

               (37)

               Komisia preverila, či Kórea prijala účinné vynucovacie opatrenia voči prevádzkovateľom zodpovedným za NNN rybolov a či uplatnila dostatočne prísne sankcie, ktoré by páchateľov zbavili výhod získaných NNN rybolovom.

               (38)

               Opakovaný výskyt prípadov NNN rybolovu opísaných v odôvodneniach (21) až (28) poukazuje na to, že Kórea nezareagovala na príslušné požiadavky Komisie prijatím vynucovacích opatrení týkajúcich sa NNN rybolovu.

               (39)

               Skutočnosť, že Kórea nie je schopná účinne monitorovať účasť kórejských plavidiel na týchto nezákonných činnostiach a uplatňovať v tejto súvislosti sankcie, oslabuje jej schopnosť plniť si záväzky vyplývajúce z článku 117 dohovoru UNCLOS, kde sú stanovené povinnosti štátov prijímať vnútroštátne opatrenia na ochranu živých zdrojov na otvorenom mori, ktorými sa majú riadiť jej štátni príslušníci. V tejto súvislosti treba navyše uviesť, že význam účinných opatrení týkajúcich sa oprávnených vlastníkov je potvrdený aj v relevantných dokumentoch organizácií FAO a OECD, v ktorých sa zdôrazňuje význam informácií o oprávnených vlastníkoch v boji proti nezákonným činnostiam (4) a potreba záznamov o rybárskych plavidlách a oprávnenom vlastníctve (5). Tento administratívny postup, ktorý by mohol podnietiť prevádzkovateľov NNN rybolovu k registrácii plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov, nie je v súlade s článkom 94 dohovoru UNCLOS.

               (40)

               Skutočnosť, že Kórea si neplní záväzky v oblasti dodržiavania a vynucovania predpisov, ktoré jej vyplývajú z článku 19 dohody UNFSA, potvrdzujú aj informácie zhromaždené počas misií vykonaných v rokoch 2011 a 2012 a informácie získané Komisiou v súlade s článkom 25 nariadenia o NNN rybolove. Komisia zistila, že rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou Kórey opakovane vykonávali činnosti NNN rybolovu. Táto situácia viedla k začatiu postupov podľa článkov 26 a 27 nariadenia o NNN rybolove. V súčasnosti prebiehajú postupy podľa článku 27 s cieľom zistiť, či sa za činnosti NNN rybolovu ukladajú dostatočné sankcie spôsobom, ktorý zaistí dodržiavanie predpisov, odradí od porušovania predpisov a páchateľov zbaví výhod získaných nezákonnými činnosťami. Kórejské orgány boli o týchto postupoch informované v listoch z 11. októbra 2011, 22. decembra 2011 a 2. marca 2012.

               (41)

               V bodoch 34 a 35 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu sa okrem toho uvádza, že štáty musia zabezpečiť, aby sa rybárske plavidlá oprávnené plaviť sa pod ich vlajkou nezapájali do NNN rybolovu ani ho nepodporovali, a že pred registráciou plavidla môžu uplatniť svoju právomoc a presvedčiť sa, že príslušné plavidlo sa nezapája do NNN rybolovu. Opatrenia uvedené v odôvodnení (59) v súvislosti s činnosťami kórejských štátnych príslušníkov v oblastiach rybolovu tropických tuniakov v Guinejskom zálive, ku ktorým patrí zákaz prekládky platný pre plavidlá plaviace sa pod vlajkou Ghany, navyše oslabujú schopnosť Kórey plniť si záväzky vyplývajúce z článku 94 ods. 2 písm. b) dohovoru UNCLOS, podľa ktorého vlajkový štát vykonáva nad každou loďou plaviacou sa pod jeho vlajkou, ako aj nad jej kapitánom, dôstojníkmi a posádkou, jurisdikciu podľa svojho vnútroštátneho práva.

               (42)

               Dostupné dôkazy potvrdzujú, že Kórea si neplní záväzky, ktoré jej v súvislosti s účinnými vynucovacími opatreniami vyplývajú z medzinárodného práva. V tejto súvislosti sa pripomína, že podľa kórejského zákona o rozvoji oceánskeho priemyslu z roku 2007 v znení zmien z marca 2013 sú rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou Kórey povinné mať na palube systém VMS len vtedy, keď vykonávajú rybolov v rámci regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva, ktoré používanie takéhoto systému vyžadujú, alebo keď pôsobia vo vnútroštátnych vodách na základe dohôd o rybolove, ktoré Kórea podpísala s tretími krajinami (6). Plavidlá teda nemajú zákonnú povinnosť mať na palube systém VMS, ak lovia na otvorenom mori mimo oblastí právomocí regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva alebo vo vodách pobrežných štátov, s ktorými neuzatvorili dohodu o rybolove. Podľa informácií, ktoré poskytli kórejské orgány 25. júla 2013, 97 z 344 kórejských diaľkových rybárskych plavidiel nie je v súčasnosti vybavených systémom VMS. Podľa zákona o rozvoji oceánskeho priemyslu z júla 2013 nie je inštalácia systému VMS jednoznačne povinná pre všetky kórejské diaľkové rybárske plavidlá bez ohľadu na to, kde pôsobia. Povinné sledovanie pomocou systému VMS je v súčasnosti medzinárodne uznávaným postupom, takže je samozrejmou súčasťou povinností vlajkových štátov podľa článku 18 ods. 3 písm. e) dohody UNFSA. Skutočnosti uvedené v tomto odôvodnení a v odôvodneniach (21) až (28) poukazujú na to, že Kórea nedodržiava podmienky článku 94 dohovoru UNCLOS, podľa ktorého vlajkový štát vykonáva jurisdikciu podľa svojho vnútroštátneho práva nad každou loďou plaviacou sa pod jeho vlajkou, ako aj nad jej kapitánom, dôstojníkmi a posádkou. Okrem toho si Kórea neplní záväzky v oblasti dodržiavania a vynucovania predpisov, ktoré jej ako vlajkovému štátu vyplývajú z článku 19 dohody UNFSA, pretože nepreukázala, že konala a pôsobila v súlade s podrobnými pravidlami stanovenými v danom článku.

               (43)

               Pri misiách Komisie v Kórei vysvitlo aj to, že z hľadiska vynucovacích opatrení prijatých Kóreou je potrebné preskúmať sankcie uplatňované v prípade porušenia predpisov, ktoré sú uvedené v kórejskej ministerskej smernici z 29. decembra 2009 o pravidlách EÚ týkajúcich sa NNN rybolovu (tzv. „zákon na kontrolu rybolovných zdrojov“). V rámci právneho systému Kórey je maximálna výška trestných sankcií za porušenie predpisov 1 000 USD. Výška týchto sankcií je preukázateľne neprimeraná a je zjavne neúmerná závažnosti možných porušení predpisov, ich potenciálnemu vplyvu na zdroje a potenciálnym výhodám, ktoré môžu páchatelia získať týmito nezákonnými činnosťami. V nedávno (júl 2003) prijatom zákone o rozvoji oceánskeho priemyslu nie je uvedený jasný zoznam odrádzajúcich sankcií (trestných a administratívnych), ani sprievodných sankcií. Súčasný revidovaný systém obsahuje niekoľko výnimiek z pozastavenia licencií, jasne nevymedzuje závažné porušenia predpisov, obsahuje nejasné vymedzenia pojmov a nejasné metódy výpočtu úrovne sankcií. Počas misie uskutočnenej v marci 2011 a následnej komunikácie s Kóreou Komisia zistila, že príslušné kórejské orgány napriek dostupnosti dostatočných informácií na oznámenie porušení predpisov, ktorých sa dopustili kórejské rybárske plavidlá pôsobiace na otvorenom mori a vo vodách tretích krajín, neprijali okamžité opatrenia na začatie konaní, resp. na riadne sankcionovanie dotknutých plavidiel. Podľa článku 62 dohovoru UNCLOS musia štátni príslušníci iných štátov, ktorí vykonávajú rybolov vo výhradnej hospodárskej zóne tretej krajiny, dodržiavať ochranné opatrenia a ďalšie pravidlá stanovené v zákonoch a iných právnych predpisoch pobrežných štátov. Príslušné administratívne postupy uplatňované v Kórei nie sú v súlade s medzinárodnými záväzkami vlajkového štátu podľa dohovoru UNCLOS.

               (44)

               Treba poznamenať, že Kórea bola spomenutá aj v správe služby NMFS (7). Bola identifikovaná ako štát, ktorý neuplatňuje dostatočné sankcie na odradenie svojich plavidiel od zapájania sa do rybolovných činností, ktoré sú v rozpore s ochrannými a riadiacimi opatreniami vyžadovanými medzinárodnými dohodami o riadení rybárstva. Služba NMFS konkrétne vyjadrila obavy, že Kórea účinne nekontroluje svojich deväť rybárskych plavidiel, ktoré majú v súčasnosti oprávnenie vykonávať rybolov v oblasti dohovoru CCAMLR. Podobné obavy boli vyjadrené počas 18. osobitného stretnutia komisie ICCAT v novembri 2012 v súvislosti s činnosťami kórejských štátnych príslušníkov, ktorí sa zapájajú do možných nezákonných prekládok, ako je podrobnejšie vysvetlené v odôvodnení (59). Kórejská vláda ďalej uviedla, že bola prijatá zmena príslušného zákona, ktorou sa sprísnili sankcie za činnosti NNN rybolovu. Napriek prijatiu zákona o rozvoji oceánskeho priemyslu z júla 2013 je nový systém sankcií stále nedostatočný na to, aby odrádzal od činností NNN rybolovu [pozri odôvodnenie (43)].

               (45)

               Vzhľadom na situáciu, ktorá bola vysvetlená v odôvodneniach (43) a (44), Komisia dospela k záveru, že úroveň sankcií stanovená v kórejských právnych predpisoch pre prípady porušenia predpisov týkajúcich sa NNN rybolovu nie je v súlade s článkom 19 ods. 2 dohody UNFSA, kde sa uvádza, že sankcie za porušenie predpisov musia byť dostatočne prísne, aby účinne zabezpečovali dodržiavanie predpisov a odrádzali od ich porušovania bez ohľadu na to, kde k porušeniu predpisov dôjde, a musia páchateľov zbaviť výhod získaných nezákonnými činnosťami. Konanie Kórey v súvislosti s účinnými vynucovacími opatreniami navyše nie je v súlade ani s odporúčaniami bodu 21 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa štátom odporúča zaistiť, aby sankcie za NNN rybolov vykonávaný plavidlami boli dostatočne prísne na účinné zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie a na zbavenie páchateľov výhod, ktoré týmto rybolovom získali.

               (46)

               Skutočnosť, že Kórea si neplní záväzky v oblasti dodržiavania a vynucovania pravidiel, ako je vysvetlené v tomto oddiele, je v rozpore aj s článkom III ods. 8 dohody FAO o dodržiavaní opatrení, kde sa uvádza, že všetky strany prijmú vynucovacie opatrenia voči rybárskych plavidlám oprávneným plaviť sa pod jej vlajkou, ktoré konajú v rozpore s ustanoveniami dohody FAO o dodržiavaní opatrení, pričom v relevantných prípadoch predstavuje takéto porušenie pravidiel podľa vnútroštátnych právnych predpisov trestný čin. Sankcie, ktoré sa uplatňujú pri týchto porušeniach pravidiel, musia byť dostatočne prísne na to, aby účinne zabezpečili súlad s požiadavkami dohody FAO o dodržiavaní opatrení a aby zbavili páchateľov výhod získaných nezákonnými činnosťami.

               (47)

               Pokiaľ ide o priebeh, charakter, okolnosti, rozsah a závažnosť prejavov predmetného NNN rybolovu, Komisia zohľadnila pravidelné a opakujúce sa činnosti NNN rybolovu plavidiel plaviacich sa pod vlajkou Kórey do roku 2013, ktoré sú uvedené v odôvodneniach (21) až (24).

               (48)

               V súvislosti s existujúcou kapacitou kórejských orgánov treba uviesť, že podľa indexu ľudského rozvoja Organizácie Spojených národov (8) sa Kórea považuje za krajinu s veľmi vysokým ľudským rozvojom (12. miesto spomedzi 186 krajín). Vzhľadom na túto situáciu nie je nutné analyzovať existujúcu kapacitu príslušných kórejských orgánov. Úroveň rozvoja Kórey, ako je uvedené v tomto odôvodnení, nemožno totiž považovať za faktor, ktorý by oslaboval schopnosť príslušných orgánov spolupracovať s inými krajinami a uplatňovať vynucovacie opatrenia.

               (49)

               V súlade s analýzou uvedenou v odôvodnení (48) sa tiež konštatuje, že podľa informácií získaných počas misie v júli 2011 sa nemožno domnievať, že kórejské orgány nemajú dostatočné finančné zdroje. Trpia skôr absenciou potrebného právneho a administratívneho prostredia a právomocí na vykonávanie svojich povinností.

               (50)

               So zreteľom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia a na základe všetkých faktov, ktoré zhromaždila Komisia, ako aj všetkých vyhlásení dotknutej krajiny, možno podľa článku 31 ods. 3 a článku 31 ods. 5 nariadenia o NNN rybolove konštatovať, že Kórea si nesplnila povinnosti, ktoré jej ako vlajkovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o spoluprácu a vynucovanie.

         3.3.   Nevykonávanie medzinárodných pravidiel (článok 31 ods. 6 nariadenia o NNN rybolove)

               (51)

               Kórea ratifikovala dohovor UNCLOS a dohodu UNFSA. Prijala dohodu FAO o dodržiavaní opatrení. Kórea je okrem toho zmluvnou stranou komisie CCAMLR, komisie CCSBT, komisie IATTC, komisie ICCAT, komisie IOTC, dohovoru SPRFMO, komisie WCPFC, organizácie NAFO a organizácie SEAFO.

               (52)

               Komisia zanalyzovala všetky informácie, ktoré považovala za relevantné z hľadiska statusu Kórey ako zmluvného člena komisií CCAMLR, IOTC a ICCAT.

               (53)

               Na stretnutí komisie CCAMLR v roku 2011 (9) boli v súvislosti s plavidlom Insung No 7 vyjadrené výhrady týkajúce sa úrovne sankcií Kórey pre prevádzkovateľa, plavidlo a kapitána vzhľadom na závažnosť nezákonnej činnosti. Stály výbor pre vykonávanie a plnenie záväzkov (SCIC) komisie CCAMLR navrhol zaradiť plavidlo 7 na zoznam plavidiel zmluvnej strany vykonávajúcich NNN rybolov, ale Kórea toto zaradenie počas tridsiateho stretnutia komisie CCAMLR zablokovala.

               (54)

               V správe komisie IOTC o plnení záväzkov Kórey, ktorú uverejnil výbor pre plnenie záväzkov na svojom zasadnutí v roku 2011 (10), bola Kórea identifikovaná ako krajina, ktorá povinné štatistické požiadavky stanovené v uzneseniach 05/05, 09/06 a 10/06 (nepredložené informácie o vedľajších úlovkoch morských korytnačiek a morských vtákov, predložené neúplné informácie o žralokoch). Výbor zistil aj viacero prípadov, keď si Kórea nesplnila tieto nahlasovacie povinnosti: nahlasovanie podľa uznesenia 10/04 o regionálnom programe pozorovateľov, pretože Kórea nepredložila správy pozorovateľov, a nahlasovanie podľa uznesení 01/06 a 03/03 o programe komisie IOTC v súvislosti so štatistickými dokumentmi o tuniakoch okatých, pretože Kórea komisii IOTC nenahlásila svoje vyhodnotenie údajov o vývoze v porovnaní s údajmi o dovoze. Tieto výhrady výboru týkajúce sa úrovne plnenia záväzkov Kórey oznámil tejto krajine predseda komisie IOTC listom z 22. marca 2011.

               (55)

               Podľa informácií vyplývajúcich zo správy komisie IOTC o plnení záväzkov vypracovanej 10. marca 2012 (11) Kórea v roku 2011 nedodržala alebo čiastočne nedodržala viaceré uznesenia prijaté komisiou IOTC. Konkrétne nie všetky rybárske výstroje boli označené v súlade s požiadavkami uznesenia 01/02 o normách riadenia. Čo sa týka systému VMS, Kórea nedodržiava uznesenie 10/01, pretože v správe o vykonávaní neboli uvedené žiadne informácie o súhrnnom prehľade záznamov systému VMS. Kórea len čiastočne splnila svoj záväzok predložiť údaje o žralokoch v súlade s uznesením 05/05. Predseda výboru na kontrolu plnenia záväzkov navyše identifikoval závažné činnosti v rozpore s právnym rámcom komisie IOTC. Kórea v tejto súvislosti nepredložila správy pozorovateľov, ktoré sa vyžadujú v uznesení komisie IOTC 11/04, ani správu o výsledkoch preskúmania údajov o vývoze tuniaka okatého.

               (56)

               Podľa obežníka komisie IOTC 2013 – 2014 (12) bolo navyše v roku 2012 nahlásené jedno kórejské plavidlo, ktoré sa podieľalo na možných porušeniach predpisov zistených v rámci regionálneho programu pozorovateľov komisie IOTC na monitorovanie prekládok na mori.

               (57)

               Pripomína sa, že komisia ICCAT poslala v roku 2010 Kórei varovný list (13). V tomto liste bola Kórea identifikovaná ako štát, ktorý úplne a účinne neplní svoj záväzok nahlasovať štatistické údaje vyplývajúci z odporúčania komisie ICCAT 05-09. Komisia ICCAT v tom istom liste zdôraznila, že Kórea neposkytla všetky potrebné údaje a informácie. Ide napríklad o údaje o úlohe I (údaje predložené po lehote), údaje o úlohe II (údaje o úlovkoch a úsilí predložené po lehote a nepredložené údaje o veľkosti úlovku), tabuľky zhody predložené po lehote, nepredložené správy o prekládke, informácie o norme riadenia pre veľké rybárske plavidlá s lovnými šnúrami na lov tuniakov predložené po lehote, správa o vykonávaní odporúčania 08-05 predložená po lehote, správa o plnení ročného rybolovného plánu prijatá po lehote a plán riadenia kapacít predložený po lehote. Výbor uviedol aj tieto prípady nadmerného lovu zo strany Kórey: nadmerný lov tuniaka dlhoplutvého v južnom Atlantiku v rozpore o odporúčaním 07-03; nadmerný lov mečiara veľkého v južnom Atlantiku druhý rok za sebou v rozpore s odporúčaním 06-03 a nadmerný lov mečiara veľkého v severnom Atlantiku tretí rok za sebou v rozpore s odporúčaním 08-02. Čo sa týka odporúčania 08-01, Kórea nemala ako krajina, ktorá vykonáva lov tuniaka okatého len v malom rozsahu, stanovené obmedzenie výlovu tohto tuniaka. Výbor však zdôraznil, že krajiny, ktoré vykonávajú lov v malom rozsahu, by nemali výlov zvyšovať nad limit 2 100 metrických ton. Výbor vyjadril znepokojenie nad nárastom kórejských úlovkov tuniaka okatého. Výbor vyjadril znepokojenie aj nad tým, že Kórea neprijíma účinné opatrenia na obmedzenie lovu marlína bieleho v rámci limitov uvedených v odporúčaní 06-09.

               (58)

               Kórea dostala varovný list v súvislosti s viacerými nedostatkami v dodržiavaní riadiacich opatrení a požiadaviek týkajúcich sa nahlasovania v roku 2010 (14). Kórea bola v tomto liste informovaná, že komisia ICCAT sa rozhodla zachovať identifikáciu Kórey v rámci svojho odporúčania o obchodných opatreniach 06-13. Kórea bola okrem toho identifikovaná ako krajina, ktorá si neplní záväzky stanovené v odporúčaniach komisie ICCAT k plneniu záväzkov v oblasti nahlasovania štatistických údajov (odporúčanie 05-09), k ďalšiemu posilneniu plánu na obnovu populácií marlína modrého a marlína bieleho (odporúčanie 06-09) a k obmedzeniam výlovu juhoatlantického tuniaka dlhoplutvého na roky 2008, 2009, 2010 a 2011 (odporúčanie 07-03). Výbor na kontrolu plnenia záväzkov takisto zistil, že Kórea neposkytla všetky potrebné údaje a správy v rámci stanovených lehôt. Boli identifikované problémy týkajúce sa chýbajúcich správ, neskorého predkladania údajov, neúplných správ a nízkej kvality údajov. Výbor tiež vyjadril výhrady v súvislosti s tým, že Kórea neprijala účinné opatrenia na kontrolu lovu juhoatlantického tuniaka dlhoplutvého v rámci obmedzení stanovených v odporúčaní 07-03 a lovu plachetníkov v rámci obmedzení stanovených v odporúčaní 06-09, čo je zrejmé z nadmerného lovu juhoatlantického tuniaka dlhoplutvého a marlína bieleho v rokoch 2008 a 2009. Na základe týchto identifikovaných nedostatkov komisia ICCAT v tom istom varovnom liste požiadala Kóreu, aby urýchlene odpovedala na každoročný obežník sekretariátu v súvislosti s platnosťou požiadaviek komisie ICCAT na nahlasovanie a aby v tejto súvislosti vykonala revíziu svojich postupov zberu údajov a nahlasovania; aby sekretariátu predložila predbežné plány v oblasti riadenia juhoatlantického tuniaka dlhoplutvého a plachetníkov vrátane opatrení, ktoré sa majú prijať na zachovanie miery vylodení na stanovenej cieľovej úrovni, a informácií o kapacite flotily v rybolovných oblastiach, v ktorých dochádza k nadmernému lovu.

               (59)

               Komisia ICCAT poslala Kórei upozornenie v ktorom vyjadrila znepokojenie nad rôznymi nedostatkami v plnení záväzkov v roku 2011 (15). Konkrétne sa Výbor na kontrolu plnenia záväzkov rozhodol vyjadriť svoje znepokojenie nad tým, že Kórea si v plnej miere neplní záväzky, ktoré jej vyplývajú z odporúčaní komisie ICCAT k presadzovaniu dodržiavania ochranných a riadiacich opatrení štátnymi príslušníkmi zmluvných strán a spolupracujúcich mimozmluvných strán a subjektmi alebo rybolovnými subjektmi (odporúčanie 06-14). Výbor vyjadril znepokojenie aj nad činnosťami kórejských štátnych príslušníkov v oblastiach lovu tropického tuniaka v Guinejskom zálive, pri ktorých pravdepodobne dochádzalo k zakázaným prekládkam plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou Ghany. Komisia nabádala Kóreu, aby riešila otázku zapojenia kórejských štátnych príslušníkov do nezákonných činností, ktoré sa uskutočňujú v danej rybolovnej oblasti. Kórea bola napokon požiadaná, aby komisiu ICCAT informovala o opatreniach, ktoré prijala na podporu plnenia záväzkov svojimi štátnymi príslušníkmi, ktorí pôsobia v oblastiach lovu tropického tuniaka v Guinejskom zálive.

               (60)

               Komisia ICCAT poslala Kórei upozornenie, v ktorom vyjadrila znepokojenie nad činnosťami kórejských štátnych príslušníkov v oblastiach lovu tropického tuniaka v Guinejskom zálive, pri ktorých v roku 2012 pravdepodobne dochádzalo k zakázaným prekládkam na mori (16). Komisia ICCAT v tomto liste požiadala Kóreu, aby prijala všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie, aby sa kórejské plavidlá a štátni príslušníci nepodieľali na nezákonných činnostiach, ktoré sa uskutočňujú v danej rybolovnej oblasti.

               (61)

               Vzhľadom na to, že Kórea nekontrolovala plavidlá na otvorenom mori podľa pravidiel organizácií RFMO a nezabezpečila dodržiavanie odporúčaní komisií CCAMLR, ICCAT a IOTC plavidlami plaviacimi sa pod jej vlajkou, koná v rozpore s článkom 18 ods. 3 písm. a) dohody UNFSA, ktorý obsahuje požiadavku, aby štáty, ktorých plavidlá vykonávajú lov na otvorenom mori, prijali kontrolné opatrenia na zabezpečenie dodržiavania pravidiel organizácie RFMO týmito plavidlami.

               (62)

               Ako je uvedené v odôvodnení (57), Kórea si neplní záväzky, ktoré jej vyplývajú z článku 18 ods. 3 písm. b) bodu ii) dohody UNFSA, pretože svojim plavidlám umožňuje loviť v rozpore s podmienkami stanovenými komisiou ICCAT. Kórea nedodržiava normy riadenia týkajúce sa označovania rybárskeho výstroja, čím porušuje článok 18 ods. 3 písm. d) dohody UNFSA. Kórea nedodržiava požiadavky článku 18 ods. 3 písm. e) a g) dohody UNFSA týkajúce sa zaznamenávania a včasného nahlasovania, pretože komisiám IOTC a ICCAT nepredložila informácie o ročných a štatistických správach a o správach pozorovateľov, obchodné údaje, ani údaje o vedľajších úlovkoch. Kórea nedodržiava podmienky článku 18 ods. 3 písm. g) dohody UNFSA, lebo si nesplnila záväzok predložiť komisii IOTC súhrn prehľadu záznamov systému VMS a monitorovať prekládky na mori.

               (63)

               Napokon treba uviesť, že v rozpore s odporúčaniami bodov 25, 26 a 27 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu Kórea účinne neaktualizovala národný akčný plán na boj proti NNN rybolovu.

               (64)

               Vzhľadom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia a na základe všetkých faktov, ktoré zhromaždila Komisia, ako aj všetkých vyhlásení dotknutej krajiny, možno podľa článku 31 ods. 3 a článku 31 ods. 6 nariadenia o NNN rybolove konštatovať, že Kórea si nesplnila povinnosti, ktoré jej vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o medzinárodné predpisy, nariadenia a ochranné a riadiace opatrenia.

         3.4.   Osobitné prekážky rozvojových krajín

               (65)

               Pripomína sa, že podľa indexu ľudského rozvoja Organizácie Spojených národov (17) sa Kórea považuje za krajinu s veľmi vysokým ľudským rozvojom (12. miesto spomedzi 186 krajín). Okrem toho je uvedená v prílohe V k nariadeniu (ES) č. 1905/2006 ako krajina patriaca do kategórie nerozvojových krajín a území.

               (66)

               Vzhľadom na toto zaradenie nemožno Kóreu považovať za krajinu s osobitnými prekážkami priamo vyplývajúcimi zo stupňa jej rozvoja.

               (67)

               Treba uviesť, že oznámenie Kórey ako vlajkového štátu Komisia akceptovala v súlade s článkom 20 nariadenia o NNN rybolove 1. januára 2010. Kórea následne potvrdila, že v súlade s článkom 20 ods. 1 nariadenia o NNN rybolove zaviedla vnútroštátne opatrenia na vykonávanie, kontrolu a vynucovanie zákonov, iných právnych predpisov a opatrení v oblasti ochrany a riadenia, ktoré musia jej rybárske plavidlá dodržiavať.

               (68)

               Komisia informovala Kóreu o rôznych nedostatkoch, ktoré zistila počas misií a stretnutí. Usilovala sa o dosiahnutie spolupráce s kórejskými orgánmi a o pokrok pri nápravných opatreniach v súvislosti so zistenými nedostatkami. Kórea neprijala dostatočné nápravné opatrenia a nedosiahla pozitívny vývoj pri náprave zistených nedostatkov. Komisia zanalyzovala nedávnu revíziu kórejského zákona o rozvoji oceánskeho priemyslu, ktorej cieľom bolo zaviesť sankcie, založiť stredisko monitorovania rybolovu, rozšíriť vybavenie systémom VMS na všetky diaľkové rybárske plavidlá a zaviesť nové programy odbornej prípravy námorníkov. Tento nový vnútroštátny právny predpis však zatiaľ nespĺňa požiadavky článkov 62, 94, 117 a 118 dohovoru UNCLOS a článkov 18, 19 a 20 dohody UNFSA, ani odporúčania rôznych organizácií RFMO (ktorých je Kórea zmluvnou stranovou) z dôvodov, ktoré sú vysvetlené v oddiele 3 tohto rozhodnutia. V súvislosti s ďalšími zdôraznenými aspektmi Komisia na základe série stretnutí s kórejskými orgánmi v období od apríla do júla 2013 potvrdila, že Kórea nevypracovala žiaden konkrétny a hmatateľný plán na vykonanie týchto opatrení a stále nie je schopná uplatňovať svoje vnútroštátne právne predpisy a kontrolovať svoju flotilu mimo svojho územia zvrchovanosti alebo jurisdikcie.

               (69)

               Situácia opísaná v tomto oddiele potvrdzuje, že Kórea síce je mimoriadne rozvinutou krajinou s dostatkom prostriedkov na riešenie a nápravu identifikovaných nedostatkov, ale kórejské orgány stále nie sú schopné prijať a vykonávať opatrenia na boj proti činnostiam NNN rybolovu.

               (70)

               So zreteľom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia a na základe všetkých faktov, ktoré zhromaždila Komisia, ako aj všetkých vyhlásení dotknutej krajiny, možno podľa článku 31 ods. 7 nariadenia o NNN rybolove konštatovať, že stupeň vývoja a celkový postup Kórey nie sú z hľadiska rybolovu oslabené úrovňou jej rozvoja.

         4.   POSTUP VOČI GHANSKEJ REPUBLIKE

               (71)

               Dňa 1. januára 2010 Komisia v súlade s článkom 20 nariadenia o NNN rybolove akceptovala oznámenie Ghanskej republiky (Ghany) ako vlajkového štátu.

               (72)

               Od 28. do 31. mája 2013 vykonala Komisia s podporou Európskej agentúry na kontrolu rybárstva (EFCA) misiu v Ghane v rámci administratívnej spolupráce podľa článku 20 ods. 4 nariadenia o NNN rybolove.

               (73)

               Účelom misie bolo overiť informácie týkajúce sa opatrení Ghany v oblasti vykonávania, kontroly a vynucovania zákonov, iných právnych prepisov a opatrení v oblasti ochrany a riadenia, ktoré musia dodržiavať jej rybárske plavidlá, ako aj opatrení, ktoré Ghana prijala s cieľom splniť svoje záväzky v boji proti NNN rybolovu a požiadavky a úlohy týkajúce sa vykonávania systému Únie na osvedčovanie úlovkov.

               (74)

               Záverečná správa o misii bola Ghane zaslaná 14. júna 2013.

               (75)

               Od 16. do 18. júla 2013 Komisia vykonala ďalšiu misiu v Ghane s cieľom nadviazať na opatrenia prijaté v rámci prvej misie. Dňa 17. júna 2013 Komisia predložila Ghane písomné pripomienky k zistenej situácii v krajine. Dňa 23. júla sa uskutočnila technická videokonferencia medzi ghanskými orgánmi a Komisiou. Komisia poslala Ghane správu o tejto videokonferencii 1. augusta 2013.

               (76)

               Ghana následne predložila informácie, ktoré boli prijaté 23. septembra 2013.

               (77)

               Ghana je zmluvná strana komisie ICCAT, Medzinárodnej veľrybárskej komisie (IWC), Výboru pre vnútrozemský rybolov a akvakultúru v Afrike (CIFAA), Výboru pre rybolov v stredozápadnom Guinejskom zálive (FCWC) a Výboru pre rybolov v stredovýchodnom Atlantiku (CECAF). Posledné dva výbory sú poradné orgány pre rybárstvo na subregionálnej úrovni.

               (78)

               Ghana ratifikovala dohovor UNCLOS. Podpísala Dohodu FAO z roku 2009 o opatreniach patriacich do právomoci prístavného štátu na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie (dohoda FAO o opatreniach prístavného štátu).

               (79)

               Komisia v záujme vyhodnotenia plnenia medzinárodných záväzkov Ghany ako vlajkového, prístavného, pobrežného alebo trhového štátu (18) vyplývajúcich z medzinárodných dohôd, ktoré sú uvedené v odôvodnení (76), a stanovených organizáciami RFMO uvedenými v odôvodneniach (76) a (79) zhromaždila a zanalyzovala všetky potrebné relevantné informácie.

               (80)

               Komisia použila informácie vyplývajúce z dostupných údajov uverejnených komisiou ICCAT, Komisiou pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC), Organizáciou pre rybolov v juhovýchodnom Atlantiku (SEAFO) a Organizáciou pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) buď vo forme správ o plnení záväzkov, alebo vo forme zoznamov plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov, ako aj verejne dostupné informácie získané zo správy Ministerstva obchodu Spojených štátov amerických, vypracovanej pre Kongres (19). Komisia okrem toho použila aj výsledky misií uskutočnených v Ghane v roku 2013.

         5.   MOŽNOSŤ IDENTIFIKÁCIE GHANY AKO NESPOLUPRACUJÚCEJ TRETEJ KRAJINY

               (81)

               Na základe článku 31 ods. 3 nariadenia o NNN rybolove Komisia zanalyzovala záväzky Ghany ako vlajkového, prístavného, pobrežného alebo trhového štátu. Na účely tejto kontroly Komisia zohľadnila parametre uvedené v článku 31 ods. 4 až 7 nariadenia o NNN rybolove.

         5.1.   Opakovaný výskyt plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov a NNN obchodných tokov (článok 31 ods. 4 písm. a) a b) nariadenia o NNN rybolove)

               (82)

               Na základe informácií zo zoznamov plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov organizácií RFMO a informácií získaných počas misií priamo v Ghane v máji a júli 2013 Komisia zistila, že plavidlo vykonávajúce NNN rybolov s názvom Yucatan Basin, uvedené na zoznamoch organizácií NAFO a SEAFO a komisie NEAFC bolo premenované na Trinity a v súčasnosti je zaregistrované pod vlajkou Ghany (20).

               (83)

               V tejto súvislosti sa pripomína, že podľa článku 94 ods. 1 a 2 dohovoru UNCLOS, ktorý sa týka povinností vlajkového štátu, každý vlajkový štát účinne vykonáva jurisdikciu a kontrolu nad každou loďou plaviacou sa pod jeho vlajkou, ako aj nad jej kapitánom, dôstojníkmi a posádkou. V tomto článku sa stanovuje aj povinnosť štátu viesť register lodí plaviacich sa pod jeho vlajkou. Komisia preto v súvislosti s týmto konkrétnym prípadom a platnými postupmi usudzuje, že Ghana nie je v pozícii zabrániť registrácii plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov pod jej vlajkou, čo znamená, že si neplní povinnosti, ktoré jej ako vlajkovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva.

               (84)

               Komisia navyše v rámci vykonávania nariadenia EÚ o NNN rybolove členskými štátmi EÚ zhromaždila dôkazy o opakovanom porušovaní predpisov, ktorého sa dopúšťali plavidlá plaviace sa pod vlajkou Ghany v rozpore s ochrannými a riadiacimi opatreniami komisie ICCAT, v dôsledku čoho EÚ 23. apríla 2013 oznámila Ghanu sekretariátu komisie ICCAT. EÚ poskytla sekretariátu komisie ICCAT všetky podporné informácie, ktoré potvrdzujú tieto skutočnosti. Porušenia predpisov sa týkali prekládok na mori, ktoré v oblasti dohovoru ICCAT opakovane vykonávali plavidlá používajúce vakové siete na lov tuniakov plaviace sa pod vlajkou Ghany v rozpore so zákazom prekládky na mori podľa pravidiel komisie ICCAT (odporúčanie komisie ICCAT 12-06). Toto oficiálne oznámenie sekretariátu komisie ICCAT navyše obsahovalo informácie o tom, že Ghana údajne nedodržiava odporúčanie komisie ICCAT 03-14 týkajúce sa minimálnych noriem na zavedenie systému VMS v oblasti dohovoru ICCAT. Po prijatí týchto informácií sekretariát komisie ICCAT 30. apríla 2013 informoval ghanské orgány o týchto prípadoch možného nedodržania pravidiel komisie ICCAT a vyzval Ghanu, aby do 18. októbra 2013 poskytla výsledky svojich vyšetrovaní v týchto otázkach.

               (85)

               Od roku 2009 do roku 2012 viaceré plavidlá používajúce vakové siete, plaviace sa pod vlajkou Ghany opakovane vykonávali v oblasti dohovoru ICCAT nezákonné prekládky na dve nákladné plavidlá, ktoré sa takisto plavili pod vlajkou Ghany. Podľa odporúčania 06-11 (21) plavidlá používajúce vakové siete nesmú v oblasti dohovoru ICCAT vykonávať prekládky tuniakov na mori. Komisia zistila, že v rozpore s týmto odporúčaním komisie ICCAT opakovane dochádzalo k prekládkam na mori a že ghanské orgány tieto nezákonné prekládky potvrdili na ghanských osvedčeniach o úlovku, ktoré sprevádzajú produkty rybolovu vyvážané do EÚ.

               (86)

               Komisia zároveň zhromaždila dôkazy, ktoré potvrdzujú, že Ghana pred 1. októbrom 2012 nikdy neuložila svojim rybárskym plavidlám loviacim tuniaky v oblasti dohovoru ICCAT povinnosť nahlasovať zemepisné polohy, čo je v rozpore s odsekmi 3, 4 a 5 odporúčania komisie ICCAT 03-14.

               (87)

               Komisia takisto v rámci vykonávania nariadenia EÚ o NNN rybolove členskými štátmi EÚ zhromaždila dôkazy o opakovanom porušovaní predpisov plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou Ghany, ktoré pôsobia vo vodách patriacich do jurisdikcie susedných krajín (napr. vo výhradných hospodárskych zónach Toga, Beninu, Pobrežia Slonoviny a Nigérie) bez oprávnení na rybolov. Komisia konštatovala, že členské štáty pri overovaní informácií uvedených v osvedčeniach o úlovku potvrdených ghanskými orgánmi zistili porušenia predpisov.

               (88)

               Komisia tiež zistila, že Ghana ako pobrežný štát neprijala primerané opatrenia v súvislosti s opakovanými činnosťami NNN rybolovu vykonávanými rybárskymi plavidlami, ktoré pôsobia v jej morských vodách alebo využívajú jej prístavy. Tieto činnosti NNN rybolovu sú primerane zdokumentované v posledných troch ročných správach o monitorovaní, kontrole a dohľade, ktoré ghanské orgány poskytli Komisii počas misie v máji 2013.

               (89)

               Podľa článku 31 ods. 4 písm. b) Komisia preskúmala aj opatrenia, ktoré Ghana prijala v súvislosti s prístupom produktov rybolovu pochádzajúcich z NNN rybolovu na jej trh.

               (90)

               Komisia zistila, že Ghana neprijala primerané opatrenia v súvislosti s opakovaným prístupom produktov rybolovu pochádzajúcich z NNN rybolovu na jej trh a do jej priemyslu. Komisia v rámci vykonávania nariadenia EÚ o NNN rybolove členskými štátmi EÚ zhromaždila dôkazy o tom, že produkty rybolovu (najmä tuniaky), ktoré ghanské alebo zahraničné plavidlá nezákonne ulovili alebo preložili v oblasti dohovoru ICCAT alebo vo výhradných hospodárskych zónach susedných krajín, sa vykladali v ghanskom prístave Tema, ghanskí prevádzkovatelia rybolovných činností ich ďalej predávali ghanským spoločnostiam a ghanské spracovateľské podniky ich spracúvali bez toho, aby ich príslušné ghanské orgány odhalili alebo aby zabránili ich prístupu do ghanského dodávateľského reťazca.

               (91)

               So zreteľom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia Komisia konštatuje, že sa potvrdilo, že ghanské plavidlá alebo plavidlá pôsobiace v ghanských morských vodách opakovane vykonávali NNN rybolov.

               (92)

               So zreteľom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia a na základe všetkých faktov, ktoré zhromaždila Komisia, ako aj všetkých vyhlásení dotknutej krajiny, možno podľa článku 31 ods. 3 a článku 31 ods. 4 nariadenia o NNN rybolove konštatovať, že Ghana si nesplnila povinnosti, ktoré jej ako vlajkovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o plavidlá vykonávajúce NNN rybolov a NNN rybolov vykonávaný alebo podporovaný rybárskymi plavidlami, ktoré sa plavia pod jej vlajkou, resp. jej štátnymi príslušníkmi, neprijala dostatočné opatrenia na boj proti NNN rybolovu, ktorý preukázateľne a opakovane vykonávali plavidlá, ktoré sa predtým plavili pod jej vlajkou, a nesplnila si povinnosti, ktoré jej ako trhovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o zabránenie prístupu produktov rybolovu pochádzajúcich z NNN rybolovu na jej trh.

         5.2.   Nedostatočná spolupráca a nedostatočné vynucovanie (článok 31 ods. 5 nariadenia o NNN rybolove)

               (93)

               Pokiaľ ide o to, či Ghana účinne spolupracuje s Komisiou a členskými štátmi EÚ pri vyšetrovaní NNN rybolovu a súvisiacich činností, z dôkazov zhromaždených Komisiou vyplýva, že Ghana si nesplnila záväzky, ktoré jej ako vlajkovénu štátu vyplývajú z medzinárodného práva.

               (94)

               Komisia predovšetkým preverila, nakoľko Ghana spolupracovala v rámci postupov uvedených v nariadení o NNN rybolove, či Ghana prijala účinné vynucovacie opatrenia voči prevádzkovateľom zodpovedným za zistené činnosti NNN rybolovu uvedené v odôvodneniach (83) až (85) a či uplatňovala dostatočne prísne sankcie, ktoré by páchateľov zbavili výhod získaných NNN rybolovom.

               (95)

               Čo sa týka povinností Ghany v oblasti spolupráce a vynucovania, poukazuje sa na viaceré plavidlá plaviace sa pod jej vlajkou, ktoré vykonávajú lov tuniakov v rozpore s ochrannými a riadiacimi opatreniami komisie ICCAT alebo v rozpore s vnútroštátnymi zákonmi a inými právnymi predpismi susedných krajín (najmä Toga, Beninu, Pobrežia Slonoviny a Nigérie). V súvislosti s týmito konkrétnymi prípadmi Komisia zhromaždila dôkazy, ktoré potvrdzujú, že Ghana opakovane nereagovala, resp. nedostatočne reagovala na žiadosti o pomoc od členských štátov Únie v súlade s nariadením o NNN rybolove. Komisia sa domnieva, že činnosti neoprávneného rybolovu, ktoré vykonávajú tieto ghanské plavidlá loviace vo výhradnej hospodárskej zóne susedných pobrežných štátov, predstavujú porušenie článku 62 ods. 4 dohovoru UNCLOS, pretože sa vykonávajú v rozpore s pravidlami stanovenými v zákonoch a iných právnych predpisoch týchto pobrežných štátov. Komisia navyše počas misie v máji 2013 zistila, že Ghana neoznámila zistené porušenia predpisov susedným pobrežným štátom, ktorých sa tento neoprávnený lov druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti v ich vodách priamo týka, čo predstavuje porušenie záväzkov spolupráce podľa článku 64 dohovoru UNCLOS.

               (96)

               So zreteľom na túto situáciu Komisia konštatovala, že Ghana tieto činnosti rybolovu účinne nekontroluje a nezistila opakované porušenia medzinárodných a vnútroštátnych predpisov, spáchané jej plavidlami. Komisia zistila, že Ghana nemala žiadne informácie o tom, kde a v ktorých zahraničných vodách jej rybárske plavidlá pôsobia. Tieto skutočnosti potvrdzujú neschopnosť Ghany ako vlajkového štátu monitorovať a kontrolovať činnosti rybolovu svojej flotily a vykonávať jurisdikciu nad každou loďou plaviacou sa pod jej vlajkou v zmysle článku 94 dohovoru UNCLOS.

               (97)

               V prípade plavidiel, ktoré sa údajne zapájajú do činností oslabujúcich účinnosť ochranných a riadiacich opatrení organizácií RFMO, sa zmluvné štáty dohovoru ICCAT môžu odvolať na postupy týchto organizácií zamerané na odradenie týchto plavidiel od týchto činností, kým vlajkový štát neprijme primerané opatrenia.

               (98)

               Konanie Ghany v súvislosti s registráciou rybárskych plavidiel nie je v súlade ani s odporúčaniami bodov 34 a 44 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa vlajkovým štátom odporúča, aby zabezpečili, aby sa plavidlá oprávnené plaviť sa pod ich vlajkou nezapájali do NNN rybolovu a nepodporovali ho, a ktoré vlajkovým štátom ukladajú povinnosť prijať opatrenia na zaistenie, aby žiadne plavidlo nemohlo loviť, pokiaľ na to nemá oprávnenie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi platnými v oblastiach jurisdikcie príslušných štátov.

               (99)

               Komisia predovšetkým počas misie uskutočnenej v máji 2013 zhromaždila dôkazy o tom, že Ghana nemala pred aprílom 2013 zavedený žiaden postup na overenie a kontrolu informácií poskytovaných ghanskými hospodárskymi subjektmi o činnostiach rybolovu, ktorých sa týkajú osvedčenia o úlovku potvrdené Ghanou. Na základe tejto skutočnosti a potvrdzujúcich informácií od príslušných orgánov členských štátov Komisia konštatovala, že Ghana nie je v pozícii vykonávať účinnú kontrolu nad činnosťami rybolovu svojej rybárskej flotily a že čelí veľkým problémom pri zabezpečovaní spoľahlivého osvedčovania produktov rybolovu ulovených jej rybárskymi plavidlami. Počas misie priamo v Ghane, ktorá sa uskutočnila v máji 2013, Komisia zistila, že od apríla 2013 boli prijaté niektoré nápravné opatrenia na zlepšenie spoľahlivosti systému osvedčovania úlovkov. Komisia sa v každom prípade domnieva, že vzhľadom na chýbajúce skutočné kontroly a monitorovanie činností rybolovu ghanskej flotily nové postupy zavedené v apríli 2013 zatiaľ dostatočne neriešia zistené problémy s vynucovaním.

               (100)

               Overenia a inšpekcie, ktoré v tejto súvislosti vykonali členské štáty so zameraním na produkty rybolovu, ktorých sa týkajú ghanské osvedčenia o úlovku, odhalili opakované činnosti NNN rybolovu vykonávané ghanskými plavidlami loviacimi tuniaky a upriamili pozornosť na to, že Ghana potvrdzovala osvedčenia o úlovku bez toho, aby skutočne overila a skontrolovala informácie predložené hospodárskymi subjektmi. Preto viaceré členské štáty Únie na hranici Únie odmietli dovážené produkty rybolovu, ktoré za nezákonných podmienok ulovili ghanské plavidlá.

               (101)

               Komisia navyše zhromaždila dôkazy, ktoré potvrdzujú, že Ghana nie je v pozícii spolupracovať s Úniou a poskytovať jej spätnú väzbu v súvislosti s činnosťami NNN rybolovu, ktoré údajne vykonávajú jej plavidlá pôsobiace v oblasti dohovoru ICCAT. Komisia v tejto súvislosti konštatovala, že Ghana nebola v pozícii poskytnúť členskými štátom EÚ zemepisné polohy svojich rybárskych plavidiel pôsobiacich v oblasti dohovoru ICCAT v období pred 1. októbrom 2012, čo je v rozpore s odporúčaním komisie ICCAT 03-14 (22). Komisia zistila, že Ghana v uvedenom období neinštalovala zariadenia VMS na paluby plavidiel loviacich tuniaky, ktoré pôsobia v oblasti dohovoru ICCAT, a že Ghana neuložila svojim rybárskym plavidlám žiadnu povinnosť poskytovať informácie, čo je v rozpore s odsekmi 3, 4 a 5 odporúčania komisie ICCAT 03-14. Z tejto situácie vyplýva, že Ghana nebola v pozícii primerane vyšetriť údajný NNN rybolov a súvisiace činnosti zistené členskými štátmi EÚ, poskytovať v súvislosti s nimi spätnú väzbu, ani prijímať následné opatrenia.

               (102)

               Skutočnosti uvedené v odôvodneniach (92) až (100) poukazujú na to, že Ghana ako vlajkový štát nedodržiava podmienky článku 94 ods. 2 písm. b) dohovoru UNCLOS, podľa ktorého vlajkový štát vykonáva jurisdikciu podľa svojho vnútroštátneho práva nad každou loďou plaviacou sa pod jeho vlajkou, ako aj nad jej kapitánom, dôstojníkmi a posádkou.

               (103)

               Konanie Ghany z hľadiska spolupráce s inými štátmi nie je v súlade ani s odporúčaniami bodu 28 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa štátom odporúča, aby koordinovali svoje činnosti a priamo spolupracovali pri zabraňovaní NNN rybolovu, odrádzaní od neho a jeho odstránení, a to najmä zavedením mechanizmov spolupráce, ktoré by okrem iného umožňovali rýchlu reakciu na NNN rybolov.

               (104)

               Konanie Ghany v súvislosti s monitorovaním, kontrolou a dohľadom nie je v súlade ani s odporúčaniami bodu 24 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa vlajkovým štátom odporúča, aby zabezpečili komplexné a účinné monitorovanie a kontrolu činností rybolovu a dohľad nad nimi. Komisia zistila, že v dôsledku opísanej situácie Ghana účinne nespolupracovala s členskými štátmi EÚ. Ghana nebola v pozícii odpovedať na ich žiadosti, ani vyšetriť údajný zistený NNN rybolov, poskytovať v súvislosti s ním spätnú väzbu a prijímať následné opatrenia.

               (105)

               Komisia zistila, že Ghana okrem neschopnosti vyšetriť údajný NNN rybolov, poskytovať v súvislosti s ním spätnú väzbu a prijímať následné opatrenia neprijala ani účinné vynucovacie opatrenia a sankcie proti plavidlám a hospodárskym subjektom zapojeným do porušovania predpisov, ktoré sú opísané v odôvodneniach (83) až (85). Počas misie na mieste v máji 2013 Komisia v tejto veci zistila, že Ghana vytvorila medziministerský výbor na vyšetrovanie a prijímanie vynucovacích opatrení v súvislosti s uvedenými údajnými porušeniami predpisov, no doposiaľ nebol pozorovaný žiaden konkrétny pokrok.

               (106)

               Komisia na základe predpisov o rybolove a ročných správ o monitorovaní, kontrole a dohľade, ktoré Ghana predložila za posledné tri roky, konštatovala, že Ghana má právny rámec, ktorý obsahuje systém odrádzajúcich sankcií, no až donedávna sa takmer žiadne sankcie konkrétne neuplatňovali a postupy vynucovania a stíhania neprinášajú výsledky.

               (107)

               Komisia ďalej počas misie v máji 2013 zistila, že ghanské ministerstvo rozvoja rybolovu a akvakultúry nemá žiadnu právnu službu zodpovednú za podávanie žalôb na osoby a spoločnosti vykonávajúce činnosti NNN rybolovu. Komisia v tejto súvislosti konštatovala, že právne postupy platné podľa článkov 115 a 116 ghanského zákona o rybolove z roku 2002 stanovujú právomoc súdnych dvorov zaoberať sa porušeniami zákonov a iných právnych predpisov o rybolove s výnimkou prípadov, keď možno páchateľom uložiť administratívne pokuty na základe súhlasu štátneho zástupcu. Komisia takisto konštatovala, že ghanské vynucovacie a sankčné právne postupy obsahujú závažné nedostatky z hľadiska vykonávania (napr. nadmerná dĺžka trvania postupov, slabé výsledky, pokiaľ ide o zistené porušenia predpisov a uložené sankcie). Komisia sa preto domnieva, že v súčasnosti platné právne postupy vynucovania a stíhania neumožňujú príslušným ghanským orgánom prijímať účinné vynucovacie opatrenia, najmä ukladať účinné a dostatočne prísne sankcie, ktoré páchateľov zbavia výhod získaných NNN rybolovom.

               (108)

               Skutočnosti uvedené v odôvodneniach (103) až (106) sú dôkazmi neschopnosti Ghany ako vlajkového štátu uplatňovať plnú jurisdikciu nad jej rybárskymi plavidlami a poukazujú na to, že Ghana nedodržiava podmienky článku 94 ods. 2 písm. b) dohovoru UNCLOS, podľa ktorého vlajkový štát vykonáva jurisdikciu podľa svojho vnútroštátneho práva nad každou loďou plaviacou sa pod jeho vlajkou, ako aj nad jej kapitánom, dôstojníkmi a posádkou.

               (109)

               Na základe informácií získaných počas misií Komisie možno navyše dospieť k záveru, že Ghana nemá aktualizovaný register. Ghanské orgány nahlásili, že register krajiny obsahuje 327 rybárskych plavidiel plaviacich sa pod ghanskou vlajkou. Tento počet však nie je v súlade s údajmi získanými počas misie Komisie, z ktorých vyplýva, že počet ghanských plavidiel s platnou licenciou na rybolov je 117. Vzhľadom na zjavný nesúlad medzi počtom rybárskych plavidiel plaviacich sa pod vlajkou Ghany a počtom plavidiel s ghanskou licenciou na rybolov preto ghanský námorný orgán (GMA) počas misie v máji 2013 uznal, že je nutné overiť a aktualizovať ghanský register rybárskych plavidiel. So zreteľom na túto situáciu Komisia konštatovala, že Ghana si neplní povinnosti, ktoré jej ako vlajkovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva, a to najmä v súvislosti s článkom 94 ods. 2 dohovoru UNCLOS, ktorý sa týka povinnosti každého vlajkového štátu viesť spoľahlivý register lodí plaviacich sa pod jeho vlajkou.

               (110)

               Konanie Ghany v súvislosti s registráciou rybárskych plavidiel nie je v súlade ani s odporúčaniami bodov 36 a 38 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa vlajkovým štátom odporúča, aby plavidlám, ktoré v minulosti porušili predpisy, nedovolili plaviť sa pod svojou vlajkou, a ktoré im ukladajú povinnosť brániť plavidlám meniť vlajky na účely obchádzania ochranných a riadiacich opatrení alebo ustanovení prijatých na vnútroštátnej, regionálnej alebo celosvetovej úrovni.

               (111)

               Konanie Ghany v súvislosti s účinnými vynucovacími opatreniami nie je v súlade ani s odporúčaniami bodu 21 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa štátom odporúča zaistiť, aby sankcie za NNN rybolov vykonávaný plavidlami boli dostatočne prísne na účinné zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie a na zbavenie páchateľov výhod, ktoré týmto rybolovom získali. Ghana okrem toho nevypracovala národný akčný plán na boj proti NNN rybolovu, čo je v rozpore s odporúčaniami bodov 25, 26 a 27 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu.

               (112)

               Počas misie v máji 2013 Komisia zistila, že ghanské zákony a iné právne predpisy neobsahujú povinnosť rybárskych plavidiel tretích krajín pôsobiacich v Ghane alebo na základe ghanských licencií na rybolov nahlasovať polohu podľa systému VMS príslušným ghanským orgánom. Ghana navyše od zahraničných plavidiel pôsobiacich v jej výhradnej hospodárskej zóne nepožaduje, aby získali ghanskú licenciu na rybolov. Komisia konštatovala, že za týchto okolností Ghana ako pobrežný štát nie je schopná zaistiť účinnú kontrolu a monitorovanie, činnosti rybárskych plavidiel tretích krajín pôsobiacich v jej vodách, pretože systém VMS sa vo všeobecnosti považuje za spoľahlivý nástroj na monitorovanie činností rybolovu. Túto analýzu potvrdzujú aj opakované činnosti NNN rybolovu hlásené v správach o monitorovaní, kontrole a dohľade, ktoré Ghana predložila za posledné tri roky. V týchto oficiálnych správach sa konkrétne uvádza, že ghanské orgány často zaisťujú alebo trestajú priemyselné a polopriemyselné ghanské plavidlá za nezákonné činnosti rybolovu v oblasti vyhradenej na maloobjemový tradičný rybolov (oblasti s hĺbkou menšou ako 30 m). Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že skutočnosť, že Ghana nekontroluje a nemonitoruje tieto plavidlá pôsobiace v jej morských vodách, vytvára priaznivé podmienky pre činnosti NNN rybolovu v ghanskej výhradnej hospodárskej zóne.

               (113)

               Počas misie v máji 2013 Komisia takisto zistila, že príslušný ghanský orgán zodpovedný za monitorovanie a kontrolu činností rybolovu v ghanskej výhradnej hospodárskej zóne a za dohľad nad nimi nemá prostriedky na vykonávanie operácií a kontrol na mori. Komisia pre rybolov je odkázaná výlučne na logistické prostriedky a hliadkové plavidlá ghanského námorníctva. Komisia navyše zistila, že koordinácia a spolupráca medzi Komisiou pre rybolov a ghanským námorníctvom nepostačuje na zabezpečenie účinného systému monitorovania a kontroly činností rybolovu v ghanskej výhradnej hospodárskej zóne a dohľadu nad nimi. Komisia sa domnieva, že tieto chýbajúce prostriedky na zásahy na mori ohrozujú každé úsilie o vynucovanie a vytvárajú priaznivé podmienky na rozvoj preukázaných činností NNN rybolovu v ghanskej výhradnej hospodárskej zóne.

               (114)

               Komisia zistila výraznú nerovnováhu medzi administratívnymi kapacitami Ghany, pokiaľ ide o monitorovanie a kontrolu činností rybolovu priemyselných plavidiel pôsobiacich v jej vodách, a počtom licencií na rybolov udelených priemyselným plavidlám oprávneným pôsobiť v ghanskej výhradnej hospodárskej zóne (okrem 12 000 plavidiel na maloobjemový tradičný rybolov má oprávnenie pôsobiť v ghanskej výhradnej hospodárskej zóne 117 priemyselných rybárskych plavidiel). Táto situácia potvrdzuje, že Ghana má v porovnaní s rozsahom činností rybolovu prebiehajúcich vo vodách patriacich do jej jurisdikcie nedostatočnú kapacitu v oblasti vynucovania. Komisia ďalej zistila, že Ghana neprijala národný akčný plán v oblasti riadenia rybolovu na základe najlepších dostupných vedeckých informácií v súlade s článkom 61 ods. 2 a článkom 62 ods. 4 dohovoru UNCLOS.

               (115)

               Na základe skutočností uvedených v odôvodneniach (111) až (113) sa Komisia domnieva, že Ghana si neplní povinnosti pobrežného štátu v súlade s článkom 61 ods. 2 a článkom 62 ods. 1 dohovoru UNCLOS, podľa ktorého musí pobrežný štát presadzovať cieľ optimálneho využívania živých zdrojov vo svojej výhradnej hospodárskej zóne na základe najlepších dostupných vedeckých dôkazov, a to najmä tak, že prostredníctvom primeraných ochranných a riadiacich opatrení zabezpečí zachovanie týchto živých zdrojov a zabráni ich nadmernému využívaniu.

               (116)

               Pokiaľ ide o priebeh, charakter, okolnosti, rozsah a závažnosť prejavov predmetného NNN rybolovu, Komisia zohľadnila NNN rybolov, ktorého sa do roku 2013 opakovane dopúšťali plavidlá plaviace sa pod vlajkou Ghany.

               (117)

               V tejto súvislosti treba uviesť, že komisia ICCAT v upozorneniach z rokov 2011 – 2013 viackrát identifikovala Ghanu ako krajinu, ktorá si v plnej miere a účinne neplní záväzky, ktoré jej vyplývajú z odporúčaní 09-01, 10-01 a 11-01 k viacročnému programu v oblasti ochrany a riadenia tuniaka okatého. Ghanská flotila pôsobiaca v oblasti dohovoru ICCAT už niekoľko rokov nedodržiava obmedzenia výlovu tuniaka okatého, ktoré stanovila komisia ICCAT, a Ghana neprijala účinné opatrenia na nápravu tohto systematického nadmerného lovu tuniaka okatého. Ghana nedodržiava limity kvót na úlovky tuniaka okatého pridelené podľa odporúčaní komisie ICCAT. Komisia síce uznáva, že Ghana dosiahla pokrok pri vyrovnaní prekročených kvót na lov tuniaka okatého za posledné roky, konštatuje, že Ghana len zastavila rozširovanie kapacity svojej priemyselnej rybolovnej flotily, no neprijala opatrenia na jej obmedzenie na účely splnenia uvedených odporúčaní komisie ICCAT. Komisia sa v tejto súvislosti domnieva, že táto pretrvávajúca nadmerná kapacita ghanskej rybárskej flotily vykonávajúcej lov tuniakov v oblasti dohovoru ICCAT a následný nadmerný lov tuniaka okatého (najmä v rokoch 2008, 2009 a 2010) predstavujú štrukturálny prejav NNN rybolovu tuniaka vykonávaného ghanskou rybárskou flotilou v oblasti dohovoru ICCAT a sú v rozpore so všeobecnými podmienkami článku 62 dohovoru UNCLOS o využívaní živých zdrojov.

               (118)

               V súvislosti s existujúcou kapacitou ghanských orgánov treba uviesť, že podľa indexu ľudského rozvoja Organizácie Spojených národov (23) sa Ghana považuje za krajinu so stredným ľudským rozvojom (135. miesto spomedzi 186 krajín). Potvrdzuje to aj príloha II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (24), kde je Ghana uvedená v kategórii krajín s nízkymi príjmami.

               (119)

               Bez ohľadu na analýzu uvedenú v odôvodnení (117) sa konštatuje, že na základe informácií získaných počas misie v máji 2013 sa možno domnievať, že ghanský právny rámec poskytuje ghanským orgánom dostatočné právomoci, ale v systéme primárne chýbajú administratívne a organizačné štruktúry, ktoré by im umožňovali vykonávať ich zákonné povinnosti. Túto situáciu možno tiež považovať za faktor, ktorý oslabuje schopnosť príslušných orgánov spolupracovať s inými krajinami a uplatňovať vynucovacie opatrenia.

               (120)

               So zreteľom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia a na základe všetkých faktov, ktoré zhromaždila Komisia, ako aj všetkých vyhlásení dotknutej krajiny, možno podľa článku 31 ods. 3 a článku 31 ods. 5 nariadenia o NNN rybolove konštatovať, že Ghana si nesplnila povinnosti, ktoré jej ako vlajkovému a pobrežnému štátu vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o spoluprácu a vynucovanie.

         5.3.   Nevykonávanie medzinárodných pravidiel (článok 31 ods. 6 nariadenia o NNN rybolove)

               (121)

               Ghana ratifikovala dohovor UNCLOS. V roku 2010 podpísala dohodu FAO o opatreniach prístavného štátu. Okrem toho je zmluvnou stranou dohovoru ICCAT. Takisto je členom výboru FCWC (je poradný orgán pre rybárstvo na subregionálnej úrovni).

               (122)

               Komisia zanalyzovala všetky informácie týkajúce dodržiavania ustanovení výboru FCWC Ghanou. V decembri 2009 bol prijatý regionálny akčný plán na boj proti NNN rybolovu v morských zónach členských krajín výboru FCWC. V nadväznosti na stretnutie pracovnej skupiny výboru FCWC pre NNN rybolov v apríli 2010 sa prijali určité opatrenia, najmä v súvislosti s metódami registrácie plavidiel, spoluprácou medzi členskými krajinami výboru FCWC v oblasti zvyšovania informovanosti, dohodou o opatreniach prístavných štátov a vytvorením zoznamu priemyselných plavidiel oprávnených pôsobiť v jednotlivých členských krajinách výboru FCWC, ktoré sa majú vykonať na vnútroštátnej úrovni (25). Počas prvého zasadnutia ministerskej konferencie výboru FCWC v decembri 2009 sa navyše v rámci Deklarácie z Akkry na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu rozhodlo, že všetky členské krajiny výboru FCWC musia v plnej miere dodržiavať medzinárodný akčný plán.

               (123)

               Ghana nepodnikla žiadne kroky na vykonávanie regionálneho akčného plánu výboru FCWC, ani na splnenie odporúčaní z prvého stretnutia pracovnej skupiny výboru FCWC pre NNN rybolov.

               (124)

               Komisia zanalyzovala všetky informácie, ktoré považovala za relevantné z hľadiska plnenia záväzkov Ghany vyplývajúcich z jej statusu zmluvnej strany dohovoru ICCAT.

               (125)

               Pripomína sa, že komisia ICCAT poslala v roku 2010 Ghane varovný list v súvislosti s nedostatkami v oblasti nahlasovania (26). Ghana bola v danom liste na základe odporúčania komisie ICCAT k obchodným opatreniam (06-13) identifikovaná ako krajina, ktorá v plnej miere a účinne neplní svoje záväzky stanovené v odporúčaní komisie ICCAT 05-09 k plneniu záväzkov v oblasti nahlasovania štatistických údajov. Komisia ICCAT v tom istom liste zdôraznila, že Ghana neposkytla v stanovenej lehote všetky potrebné údaje a správy. Ide napríklad o údaje o „úlohe I“ a „úlohe II“, tabuľky zhody, informácie o norme riadenia pre veľké rybárske plavidlá s lovnými šnúrami na lov tuniakov. Sekretariát komisie ICCAT vyjadril znepokojenie v súvislosti s účinným vykonávaním odporúčania 08-01, najmä pokiaľ ide o výrazne nadmerný lov tuniaka okatého Ghanou tretí rok za sebou. Sekretariát komisie ICCAT tiež upozornil na to, že hoci odporúčaním 09-01 sa v roku 2010 upravilo obmedzenie výlovu tuniaka okatého pre Ghanu, a to čiastočne prostredníctvom prenosu z Európskej únie, Ghana bola podľa odporúčania 08-01 povinná upraviť svoje rybolovné množstvá na rok 2009 a/alebo 2010 tak, aby vykompenzovala prekročenie kvóty v roku 2008. Ghana bola ďalej povinná riešiť túto otázku v akčnom pláne požadovanému podľa odporúčania 09-01. Bola tiež požiadaná o preskúmanie svojich postupov zberu a nahlasovania údajov s ohľadom na požiadavky komisie ICCAT.

               (126)

               Vo varovnom liste, ktorý komisia ICCAT poslala Ghane v roku 2011 (27), sa komisia ICCAT rozhodla zachovať identifikáciu Ghany v súlade s odporúčaním 06-03 k obchodným opatreniam. Ghana si stále v plnej miere a účinne neplnila záväzky vyplývajúce z odporúčania komisie ICCAT 05-09 k plneniu záväzkov v oblasti nahlasovania štatistických údajov a z odporúčania, ktorým sa mení odporúčanie k viacročnému programu v oblasti ochrany a riadenia tuniaka okatého (odporúčanie 09-01). Komisia ICCAT v tom istom liste zdôraznila, že Ghana neposkytla v stanovenej lehote všetky potrebné údaje a správy. Ide napríklad o údaje o „úlohe I“ (týkajúce sa charakteristiky flotily), správu o interných opatreniach týkajúcich sa plavidiel dlhších ako 20 metrov, normu riadenia pre veľké rybárske plavidlá s lovnými šnúrami na lov tuniakov a správy o programe týkajúcom sa štatistických dokumentov komisie ICCAT. Sekretariát komisie ICCAT vyjadril znepokojenie aj v súvislosti s tým, že Ghana neprijíma účinné opatrenia na udržanie lovu tuniaka okatého v Atlantiku na úrovni obmedzení stanovených v odporúčaniach 08-01 a 09-01, ako aj v súvislosti s možným prekročením obmedzení kapacity uvedených v odporúčaní 04-01. Ghana bola opäť požiadaná, aby preskúmala svoje postupy zberu a nahlasovania údajov z hľadiska požiadaviek komisie ICCAT. Bola požiadaná, aby sekretariátu komisie ICCAT poskytla predbežný plán na skvalitnenie údajov, okrem iného najmä informácií o programoch monitorovania, programoch pozorovateľov, prístavných inšpekciách a programoch získavania vzoriek úlovkov v rámci maloobjemového tradičného rybolovu, aby tak v príslušných termínoch splnila všetky požiadavky komisie ICCAT na nahlasovanie. Okrem toho bola Ghana požiadaná, aby sekretariátu komisie ICCAT predložila predbežný plán na vyrovnanie prekročených kvót na lov tuniaka okatého, ktorý by vychádzal z opatrení týkajúcich sa lovu tuniaka okatého prijatých v roku 2010 a z informácií o kapacite flotily.

               (127)

               V upozornení komisie ICCAT z roku 2012 (28) bola Ghana identifikovaná ako krajina, ktorá si v plnej miere a účinne neplní záväzky, ktoré jej vyplývajú z odporúčania komisie ICCAT k plneniu záväzkov v oblasti nahlasovania štatistických údajov (05-09) a z odporúčania komisie ICCAT k viacročnému programu v oblasti ochrany a riadenia tuniaka okatého (04-01). V tom istom liste komisia ICCAT zdôraznila, že Ghana ešte stále neposkytla charakteristiky flotily v rámci „úlohy 1“ (formulár ST01) a správu o interných opatreniach týkajúcich sa plavidiel dlhších ako 20 m. Tabuľky zhody boli predložené po termíne. Otvorila sa aj otázka prekročenia kvót na lov južného mečiara veľkého v rozpore s odporúčaním 09-03. V súvislosti s nevykonávaním ochranných a riadiacich opatrení komisie ICCAT týkajúcich sa tuniaka okatého bola Ghana požiadaná, aby tieto nedostatky napravila. Konkrétne mala prijať účinné opatrenie na zabránenie prekládkam na mori, ktoré vykonávajú ghanské plavidlá používajúce vakové siete, splniť ustanovenia odporúčaní 09-01 (29), 10-01 (30) a 11-01 (31) o kapacite flotily, realizovať plán na vyrovnanie prekročených kvót na lov tuniaka okatého stanovených v odporúčaní 11-01, spolupracovať s Pobrežím Slonoviny pri inšpekciách plavidiel plaviacich sa pod vlajkou Ghany v prístave Abidžan.

               (128)

               V upozornení komisie ICCAT z roku 2013 (32) vyjadril sekretariát komisie ICCAT znepokojenie nad tým, že Ghana nevyvinula dostatočné úsilie na úplné splnenie odporúčania komisie ICCAT 11-01 k viacročnému programu v oblasti ochrany a riadenia tuniaka okatého a tuniaka žltoplutvého. Komisia ICCAT uznala, že Ghana dosiahla pokrok pri vyrovnávaní prekročených kvót na lov tuniaka okatého z minulého roka. Požiadala však Ghanu, aby sa aj naďalej snažila o úplné splnenie platných obmedzení pre plavidlá, o úplné vykonanie plánu riadenia úlovkov tuniaka modroplutvého a o dosiahnutie zlepšenia v oblasti nahlasovania údajov podľa odporúčania 11-01.

               (129)

               Komisia ďalej v súvislosti so skutočnosťami identifikovanými inšpekčnými útvarmi Komisie informovala listom z 23. apríla 2013 sekretariát komisie ICCAT o skutočnostiach, ktoré by zo strany Ghany mohli viesť k možnému neplneniu odporúčania komisie ICCAT 08-09 k procesu preskúmania a nahlasovania informácií o dodržiavaní predpisov. Sekretariát komisie ICCAT listom z 30. apríla 2013 (33) informoval Ghanu o možnom neplnení odporúčania komisie ICCAT 12-06 k prekládke na mori, odporúčania komisie ICCAT 11-16 k dohodám o prístupe a odporúčania komisie ICCAT 03-14 k prenosu údajov pomocou systému VMS. Ghana bola požiadaná, aby komisii ICCAT poskytla výsledky všetkých vyšetrovaní, ktoré sa uskutočnili v súvislosti s týmito prípadmi neplnenia odporúčaní, a informácie o všetkých prijatých opatreniach na riešenie týchto prípadov.

               (130)

               Okrem toho boli počas misií Komisie v Ghane v máji a júli 2013 odhalené viaceré skutočnosti. Hoci na palubách plavidiel pôsobiacich v oblasti dohovoru ICCAT musia byť nainštalované zariadenia VMS (v súlade s odporúčaním komisie ICCAT 03-14), zistili sa problémy s absenciou alebo prerušením signálu VMS počas rybolovných sezón v období pred októbrom 2012. Pokiaľ ide o prevádzkové možnosti systému VMS, zistilo sa, že Ghana vynaložila isté úsilie na zlepšenie svojho systému monitorovania, kontroly a dohľadu vďaka založeniu strediska VMS. Toto opatrenie však dostatočným spôsobom neodstránilo nedostatky zistené v súvislosti so systémom VMS.

               (131)

               Systém VMS, ktorý sa nachádza na palubách ghanských plavidiel, sa nepoužíva tak, aby bolo možné skontrolovať, či sú činnosti rybolovu v súlade s rozsahom licencií na rybolov, alebo nie. Tento systém neobsahuje administratívne a organizačné postupy a chýbajú mu prostriedky na prevádzku; neexistujú žiadne usmernenia ani trvalé pokyny na jeho inštaláciu; nie je schopný zobrazovať údaje VMS a údaje o polohe z iných zdrojov v rovnakom prostredí; nezohľadňuje chránené rybolovné oblasti. Existuje len jeden prístupový bod k údajom systému VMS, ktorý je dostupný len oddeleniu monitorovania, kontroly a dohľadu, takže iné ghanské orgány vrátane iných administratívnych orgánov zodpovedných za vydávanie osvedčení o úlovku (v Akkre a Teme) nemajú k týmto údajom prístup.

               (132)

               Sekretariát komisie ICCAT ďalej napriek tomu, že v roku 2011 ocenil úsilie Ghany o transparentnosť činností rybolovu, vyjadril dve podstatné a konkrétne výhrady, ktoré sa týkali absencie funkčného systému VMS a pretrvávania nezákonných prekládok tuniakov na mori ghanskými plavidlami používajúcimi vakové siete.

               (133)

               Ghana dostala v roku 2012 v rámci memoranda o porozumení určitú finančnú podporu od sekretariátu komisie ICCAT na inštaláciu nového systému VMS, aby tak dosiahla súlad s pravidlami komisie ICCAT týkajúcimi sa nahlasovania pomocou systému VMS. Systém je funkčný od 1. októbra 2012. Počas fázy postupného uplatňovania memoranda o porozumení (od februára do októbra 2012) však ghanské orgány neuložili ghanským rybárskym plavidlám pôsobiacim v oblasti dohovoru ICCAT žiadne povinnosti každodenne nahlasovať polohu, čo je v rozpore s ustanoveniami odporúčania komisie ICCAT 03-14 k systému VMS a článkom 47 ghanských vnútroštátnych predpisov o rybolove z roku 2010.

               (134)

               Systém monitorovania, kontroly a dohľadu a stredisko VMS, ktoré vytvorila Ghana, sa navyše týkajú len ghanskej národnej flotily. Inštalácia zariadenia VMS nie je stanovená ako podmienka získania ghanskej licencie na rybolov plavidlami tretích krajín. Ghanské orgány preto nedostávajú údaje systému VMS od rybárskych plavidiel tretích krajín pôsobiacich v jej vodách, čo vytvára priaznivé podmienky na vykonávanie činností NNN rybolovu v ghanskej výhradnej hospodárskej zóne. Ghana nenahlásila výsledky vykonávania memoranda o porozumení v súvislosti s inštaláciou systému VMS sekretariátu komisie ICCAT.

               (135)

               Pokiaľ ide o systém poverených pozorovateľov, Ghana v plnej miere nedodržiava systém pozorovateľov v súlade s odporúčaním komisie ICCAT 10-10 k zavedeniu minimálnych noriem pre programy vedeckého pozorovania rybárskych plavidiel.

               (136)

               Čo sa týka vykonávania systému prístavných inšpekcií komisie ICCAT v súlade s odporúčaním komisie ICCAT 97-10, možno konštatovať, že hoci právny rámec Ghany poskytuje ghanským orgánom dostatočné právomoci na vykonávanie ich povinností, vzhľadom na málo skúseností a nedostatočnú odbornú prípravu ghanských rybárskych inšpektorov sa systém prístavných inšpekcií komisie ICCAT v Ghane neuplatňuje ani nevynucuje.

               (137)

               Ghana navyše neodhalila opakované neplnenie odporúčaní komisie ICCAT plavidlami plaviacimi sa pod jej vlajkou v súvislosti s nezákonnými prekládkami na mori a neoprávnenými činnosťami rybolovu v susedných výhradných hospodárskych zónach. V dôsledku nedostatočných zručností pracovníkov, absencie systému prístavných inšpekcií a nedostatku inšpekčných usmernení a príručky vykazujú inšpekcie v prístavoch mnoho nedostatkov a nízku efektivitu. Pozorovatelia nepoznajú pravidlá komisie ICCAT. Rybárski inšpektori sa spoliehajú na informácie a logistiku, ktoré im poskytujú hospodárske subjekty podrobované inšpekcii. Tieto nedostatky prispievajú k tomu, že Ghana si neplní záväzky, ktoré jej vyplývajú z odporúčania komisie ICCAT 06-11, ktorým sa stanovuje program prekládok.

               (138)

               Počas misií Komisie sa tiež zistilo, že od roku 2009 do roku 2012 viaceré ghanské nákladné plavidlá a plavidlá loviace tuniaky nedodržiavali pravidlá stanovené v odporúčaní komisie ICCAT 06-11. Ghanské orgány potvrdili osvedčenia o úlovku podpísané kapitánmi oboch plavidiel, ktoré vykonávali zakázané prekládky na mori. Ako je uvedené v odôvodnení (126), sekretariát komisie ICCAT upozornením z 21. februára 2012 Ghanu výslovne upozornil, aby prijala účinné opatrenia na zákaz prekládky na mori ghanskými plavidlami používajúcimi vakové siete. Ako je opísané v odôvodnení (129), sekretariát komisie ICCAT listom z 30. apríla 2013 informoval Ghanu aj o možnom neplnení odporúčania komisie ICCAT 12-06 k prekládkam na mori.

               (139)

               V nadväznosti na upozornenie z 21. februára 2012, ktorým komisia ICCAT požiadala o odstránenie nedostatkov pri plnení ustanovení týkajúcich kapacity flotily podľa odporúčania 09-01, odporúčania 10-01 a odporúčania 11-01, Komisia počas svojej misie v máji 2013 požiadala o informácie o obmedzení kapacity ghanskej rybárskej flotily. Ghanský námorný orgán priznal, že rozširovanie kapacity rybárskej flotily sa len zastavilo, no nedošlo k jej obmedzeniu. Orgán povoľuje nahrádzať kapacitu plavidiel, ktoré sa zošrotovali alebo ktorým sa zrušila registrácia umožňujúca plaviť sa pod vlajkou Ghany, no odmieta registrovať nové rybárske plavidlá na lov tuniakov pod ghanskou vlajkou. Ghana v tejto súvislosti nezaviedla účinné opatrenia na zabezpečenie skutočného obmedzenia tejto kapacity, takže riziko nadmerného lovu tuniaka okatého sa neznížilo.

               (140)

               Nedostatky, ktoré Komisia odhalila počas misií v máji a júli 2013, a ďalšie informácie uvedené v odôvodneniach (129) až (138) sú dôkazmi toho, že Ghana si neplní záväzky, ktoré jej ako vlajkovému a pobrežnému štátu vyplývajú z článkov 62, 94 a 118 dohovoru UNCLOS.

               (141)

               Ako je uvedené v odôvodnení (133), Ghana si neplní povinnosti, ktoré jej ako pobrežnému štátu vyplývajú z článku 62 ods. 4 písm. e) dohovoru UNCLOS, pokiaľ ide o povinnosť požadovať od rybárskych plavidiel pôsobiacich v jej morských vodách hlásenia o polohe podľa systému VMS. Tieto nedostatky vo vnútroštátnom právnom rámci navyše nie sú v súlade s bodom 24 časťou 3 medzinárodného akčného plánu, podľa ktorého musia štáty zabezpečiť komplexné a účinné monitorovanie a kontrolu rybolovu a dohľad nad ním od jeho začiatku cez miesto vylodenia až po konečné miesto určenia vrátane uplatňovania systému VMS v súlade s príslušnými vnútroštátnymi, regionálnymi a medzinárodnými normami, a to vrátane požiadavky, aby mali plavidlá patriace do jurisdikcie daného štátu na palube systém VMS.

               (142)

               Opatrenia uvedené v odôvodneniach (129) až (138) navyše oslabujú schopnosť Ghany plniť záväzky podľa článku 94 ods. 2 písm. b) dohovoru UNCLOS, podľa ktorého vlajkový štát vykonáva jurisdikciu podľa svojho vnútroštátneho práva nad každou loďou plaviacou sa pod jeho vlajkou, ako aj nad jej kapitánom, dôstojníkmi a posádkou.

               (143)

               Zo skutočností identifikovaných počas misií Komisie navyše vyplýva, že ghanské postupy registrácie plavidiel nezohľadňujú, či boli plavidlá a ich vlastníci v minulosti zapojení do činností NNN rybolovu. Tento prístup nie je v súlade s článkom 94 dohovoru UNCLOS.

               (144)

               Skutočnosť, že Ghana neposkytuje informácie o ochranných a riadiacich opatreniach, štatistické informácie, zoznamy plavidiel a tabuľky zhody, navyše oslabuje schopnosť Ghany plniť záväzky podľa článku 118 dohovoru UNCLOS, kde sa stavuje povinnosť spolupráce medzi štátmi v oblasti ochrany a riadenia živých zdrojov na otvorenom mori.

               (145)

               Komisia zanalyzovala všetky informácie, ktoré považovala za relevantné z hľadiska možných porušení predpisov alebo zanedbania povinností zo strany Ghany, ktoré môžu znižovať účinnosť platných zákonov, iných právnych predpisov a medzinárodných opatrení v oblasti ochrany a riadenia.

               (146)

               V tejto súvislosti treba uviesť, že ghanský právny rámec obsahuje určité kontrolné opatrenia. Nariadenia o rybolove z roku 2010 napríklad stanovujú povinnosť ghanských rybárskych plavidiel získať pred vykonávaním činností rybolovu v zahraničí príslušné oprávnenie. Komisia v tejto súvislosti zistila, že ghanské orgány v rozpore s týmto vnútroštátnym právnym rámcom tieto povinnosti zanedbali, čím sa následne oslabila účinnosť platných zákonov a iných právnych predpisov na boj proti NNN rybolovu v rokoch 2010, 2011 a 2012.

               (147)

               Komisia rovnako počas misie v máji 2013 zistila, že Ghana neuplatňuje článok 94 zákona o rybolove z roku 2002, podľa ktorého sa má zriadiť jednotka na monitorovanie a kontrolu rybolovu, dohľad nad ním a vynucovanie príslušných predpisov, na ktorej činnosti sa mali podieľať všetky zainteresované štátne agentúry. Podľa článku 95 tohto zákona o rybolove z roku 2002 môžu byť za oprávnených úradníkov poverených vynucovaním zákonov a iných právnych predpisov o rybolove vymenovaní pracovníci ghanského námorníctva, ghanského letectva a Ústavu pre výskum vody. Komisia v tejto súvislosti zistila, že Ghana zanedbala vykonávanie týchto ustanovení, čím sa následne oslabila účinnosť platných zákonov a iných právnych predpisov na boj proti NNN rybolovu.

               (148)

               Komisia počas svojej misie v máji 2013 zistila, že Ghana pred 1. októbrom 2012 nikdy neuložila svojim rybárskym plavidlám loviacim tuniaky v oblasti dohovoru ICCAT povinnosť nahlasovať zemepisné polohy, čo je v rozpore s jej záväzkami ako zmluvnej strany dohovoru ICCAT uvedenými v odsekoch 3, 4 a 5 odporúčania komisie ICCAT 03-14. Ghana tak zanedbala aj vykonávanie ustanovení článkov 42, 47, 48 a 49 nariadení o rybolove z roku 2010. Komisia v tejto súvislosti zistila, že Ghana v rozpore so svojím vnútroštátnym právnym rámcom zanedbala vykonávanie týchto ustanovení, čím sa následne oslabila účinnosť platných zákonov, iných právnych predpisov a medzinárodných opatrení v oblasti ochrany a riadenia na boj proti NNN rybolovu.

               (149)

               Komisia tiež počas misie v máji 2013 zistila, že Ghana nevykonáva článok 42 zákona o rybolove z roku 2002 a článok 1 nariadení o rybolove z roku 2010, kde sa stanovuje povinnosť prijať národný akčný plán v oblasti riadenia a rozvoja rybolovu. V súlade s ghanskými zákonmi a inými právnymi predpismi má tento plán, ktorý vychádza z najlepších dostupných vedeckých informácií, zabezpečiť optimálne využívanie rybolovných zdrojov a zabrániť tak ich nadmernému využívaniu, a byť v súlade so zásadami dobrého riadenia. Komisia v tejto súvislosti zistila, že Ghana v rozpore so svojím vnútroštátnym právnym rámcom zanedbala vykonávanie týchto ustanovení, čím sa následne oslabila účinnosť platných zákonov a iných právnych predpisov na boj proti NNN rybolovu.

               (150)

               Napokon treba uviesť, že Ghana bola spomenutá aj v správe služby NMFS (34). Ghana bola identifikovaná ako krajina, ktorá nie je schopná riadiť svoje rybárske plavidlá v súlade s ochrannými a riadiacimi opatreniami prijatými komisiou ICCAT, a najmä s odporúčaním 05-09, odporúčaním 11-01, odporúčaním 04-01, odporúčaním 11-01 a odporúčaním 06-11. Služba NMFS sa navyše obáva, že Ghana nie je schopná plniť požiadavky komisie ICCAT na obmedzenie kapacity a vykonávať a účinne vynucovať zákazy prekládok na mori. Služba NMFS sa takisto domnieva, že Ghana musí preukázať pokrok pri plnení odporúčaní komisie ICCAT vykonaním dohodnutého plánu vyrovnania prekročených kvót na lov tuniaka okatého a zlepšením zberu údajov. Služba NMFS navyše vyzýva na spresnenie odhadov úlovkov Ghany, aby komisia ICCAT mohla lepšie posúdiť populácie tuniaka okatého.

               (151)

               Konanie Ghany pri vykonávaní medzinárodných nástrojov nie je v súlade s odporúčaniami bodu 10 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa štátom odporúča, aby prioritne ratifikovali alebo prijali dohodu UNFSA, prípadne k nej pristúpili. Komisia sa domnieva, že v prípade Ghany, ktorá má veľkú flotilu rybárskych plavidiel loviacich druhy migrujúce na veľké vzdialenosti (najmä tuniaka v oblasti dohovoru ICCAT), má toto odporúčanie osobitný význam.

               (152)

               So zreteľom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia a na základe všetkých faktov, ktoré zhromaždila Komisia, ako aj všetkých vyhlásení dotknutej krajiny, možno podľa článku 31 ods. 3 a 6 nariadenia o NNN rybolove konštatovať, že Ghana si nesplnila povinnosti, ktoré jej vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o medzinárodné predpisy, nariadenia, ochranné a riadiace opatrenia.

         5.4.   Osobitné prekážky rozvojových krajín

               (153)

               Poukazuje sa na to, že podľa indexu ľudského rozvoja Organizácie Spojených národov (35) sa Ghana považuje za krajinu so stredným ľudským rozvojom (135. miesto spomedzi 186 krajín). Ďalej sa pripomína, že podľa nariadenia (ES) č. 1905/2006 je Ghana uvedená v kategórii krajín s nízkymi príjmami. S ohľadom na toto zaradenie Ghany Komisia analyzovala, či informácie, ktoré získala, môžu súvisieť s osobitnými prekážkami Ghany ako rozvojovej krajiny.

               (154)

               Hoci vo všeobecnosti môžu existovať osobitné prekážky týkajúce sa kapacity v oblasti kontroly a monitorovania, nemožno osobitné prekážky Ghany vyplývajúce z úrovne jej rozvoja použiť ako odôvodnenie toho, že v jej vnútroštátnom právnom rámci chýbajú konkrétne ustanovenia, ktoré by sa týkali medzinárodných nástrojov na boj proti nezákonným činnostiam NNN rybolovu, odrádzania od nich a ich odstránenia. Týmito prekážkami nemožno odôvodniť ani neschopnosť Ghany účinne vynucovať uplatňovanie vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa ukladania sankcií za porušovanie predpisov o NNN rybolove. Existujú navyše náznaky, že neplnenie medzinárodných pravidiel je vo väčšej miere dôsledkom nedostatočnej spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi, ako aj neúčinného uplatňovania vnútroštátnych pravidiel a medzinárodného práva. Napokon treba uviesť, že úroveň rozvoja Ghany je vyššia ako úroveň iných krajín z tohto regiónu, z čoho logicky vyplýva, že Ghana je v porovnaní s mnohými inými africkými krajinami v lepšej pozícii plniť si povinnosti, ktoré jej ako vlajkovému, pobrežnému, prístavnému alebo trhovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva.

               (155)

               Takisto treba uviesť, že Únia už financovala konkrétne opatrenie zamerané na technickú pomoc Ghane v boji proti NNN rybolovu (36). Neexistujú žiadne dôkazy o tom, že Ghana zohľadnila poskytnuté odporúčania v snahe o odstránenie príslušných nedostatkov.

               (156)

               So zreteľom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia a na základe všetkých faktov, ktoré zhromaždila Komisia, ako aj všetkých vyhlásení dotknutej krajiny, možno podľa článku 31 ods. 7 nariadenia o NNN rybolove konštatovať, že v tomto prípade neexistujú žiadne relevantné prekážky z hľadiska rozvoja. Vzhľadom na charakter zistených nedostatkov Ghany možno konštatovať, že úroveň rozvoja tejto krajiny nemôže ospravedlniť ani inak odôvodniť celkové konanie Ghany ako vlajkového alebo pobrežného štátu v súvislosti s rybolovom a nedostatočnými opatreniami, ktoré prijala na zabránenie NNN rybolovu, odradenie od neho a jeho odstránenie.

               (157)

               So zreteľom na situáciu vysvetlenú v tomto oddiele rozhodnutia a na základe všetkých faktov, ktoré zhromaždila Komisia, ako aj všetkých vyhlásení dotknutej krajiny, možno podľa článku 31 ods. 7 nariadenia o NNN rybolove konštatovať, že stupeň vývoja a celkový postup Ghany nie sú z hľadiska rybolovu oslabené úrovňou jej rozvoja.

         6.   POSTUP VOČI CURAÇAU

               (158)

               Do 10 októbra 2010 bolo Curaçao súčasťou Holandských Antíl (Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius a Saba). Holandské Antily prestali existovať 10. októbra 2010. Oznámenie Holandských Antíl ako vlajkového štátu Komisia akceptovala 12. februára 2010. Curaçao oznámilo svoje príslušné orgány na účely nariadenia o NNN rybolove 28. marca 2011.

               (159)

               Komisia s podporou Európskej agentúry na kontrolu rybárstva (EFCA) od 4. do 8. marca 2013 vykonala misiu v Curaçau v rámci administratívnej spolupráce stanovenej v článku 20 ods. 4 nariadenia o NNN rybolove.

               (160)

               Účelom misie bolo overiť informácie týkajúce sa opatrení Curaçaa v oblasti vykonávania, kontroly a vynucovania zákonov, iných právnych predpisov a opatrení v oblasti ochrany a riadenia, ktoré musia dodržiavať jeho rybárske plavidlá, ako aj opatrení, ktoré Curaçao prijalo s cieľom splniť svoje záväzky v boji proti NNN rybolovu a požiadavky a úlohy týkajúce sa vykonávania systému Únie na osvedčovanie úlovkov.

               (161)

               Správa o misii bola zástupcom Curaçaa odovzdaná 8. marca 2013.

               (162)

               Ďalšia misia Komisie v Curaçau sa uskutočnila od 3. do 6. júna 2013.

               (163)

               Dňa 5. júna 2013 Komisia predložila písomné pripomienky k zistenej situácii v krajine.

               (164)

               Curaçao poskytlo pripomienky v liste prijatom 31. júla 2013.

               (165)

               Curaçao je spolupracujúci nezmluvný člen komisie ICCAT. Curaçao ratifikovalo dohovor UNCLOS.

               (166)

               Komisia v záujme vyhodnotenia plnenia medzinárodných záväzkov Curaçaa ako vlajkového, prístavného, pobrežného alebo trhového štátu vyplývajúcich z dohovoru UNCLOS a stanovených komisiou ICCAT zhromaždila a zanalyzovala všetky potrebné relevantné informácie.

               (167)

               Komisia na tieto účely použila informácie z dostupných údajov zverejnených organizáciami RFMO, v tomto prípade komisiou ICCAT. Pri posudzovaní toho, či Curaçao plní svoje medzinárodné záväzky vlajkového, prístavného, pobrežného alebo trhového štátu a pravidlá stanovené organizáciami RFMO, Komisia navyše konštatovala, že Curaçao má podľa svojho vyjadrenia počas misie Komisie v júni 2013 v pláne rozvíjať svoj medzinárodný rybolov a stať sa plnohodnotným členom komisie ICCAT.

         7.   MOŽNOSŤ IDENTIFIKÁCIE CURAÇAA AKO NESPOLUPRACUJÚCEJ TRETEJ KRAJINY

               (168)

               Podľa článku 31 ods. 3 nariadenia o NNN rybolove Komisia zanalyzovala povinnosti Curaçaa ako vlajkového, prístavného alebo pobrežného štátu. Na účely tejto kontroly Komisia zohľadnila parametre uvedené v článku 31 ods. 4 až 7 nariadenia o NNN rybolove.

         7.1.   Opakovaný výskyt plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov a NNN obchodných tokov (článok 31 ods. 4 písm. a) nariadenia o NNN rybolove)

               (169)

               Pokiaľ ide o plavidlá vykonávajúce NNN rybolov plaviace sa pod vlajkou Curaçaa, konštatuje sa, že na základe informácií získaných zo zoznamov plavidiel organizácií RFMO sa na predbežných alebo konečných zoznamoch plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov tieto plavidlá nenachádzajú a neexistujú žiadne dôkazy o minulých prípadoch plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov plaviacich sa pod vlajkou Curaçaa, ktoré by Komisii umožnili analyzovať konanie Curaçaa v súvislosti s opakovanými činnosťami NNN rybolovu. V každom prípade treba uviesť, že z informácií, ktoré dostala Komisia, vyplýva, že NNN rybolovu sa údajne dopustili dve plavidlá plaviace sa pod vlajkou Curaçaa. Konkrétne v roku 2011 vlády Japonska a Nového Zélandu oznámili ministerstvu hospodárskeho rozvoja, že plavidlo plaviace sa pod vlajkou Curaçaa lovilo hlbokomorské druhy žraloka pomocou hlbokomorských žiabroviek v oblasti Dohovoru o ochrane a riadení rybolovných zdrojov na otvorenom mori v južnom Tichom oceáne (SPRFMO). Používanie hlbokomorských žiabroviek je v tejto oblasti zakázané na základe opatrení prijatých v záverečnom akte medzinárodných konzultácií o vytvorení Regionálnej organizácie na riadenie rybárstva v južnom Tichom oceáne (záverečný akt) z roku 2009 (37). Curaçao navyše v predmetnom období potvrdilo tomuto plavidlu osvedčenia o úlovku. Curaçao v súvislosti s týmto plavidlom začalo vyšetrovací postup a prijalo predbežné opatrenia na zastavenie jeho činností rybolovu v rybolovnej oblasti dohovoru SPRFMO. Plavidlu však neboli uložené žiadne sankcie. Na záver možno konštatovať, že uvedené konanie Curaçaa bolo v rozpore s článkami 117 a 118 dohovoru UNCLOS.

         7.2.   Nedostatočná spolupráca a nedostatočné vynucovanie (článok 31 ods. 5 nariadenia o NNN rybolove)

               (170)

               Komisia analyzovala, či Curaçao prijalo účinné vynucovacie opatrenia voči prevádzkovateľom zodpovedným za NNN rybolov a či uplatnilo dostatočne prísne sankcie, ktoré páchateľov zbavia výhod získaných NNN rybolovom.

               (171)

               V marci a júni 2013 Komisia uskutočnila misie v Curaçau, pri ktorých zistila viacero skutočností, ktoré odhalili, že Curaçao si neplní úlohu vlajkového štátu. Povinnosti vlajkového štátu zahŕňajú najmä povinnosť účinne vykonávať jurisdikciu a kontrolu v administratívnych, technických a sociálnych záležitostiach nad loďami plaviacimi sa pod jeho vlajkou podľa článku 94 dohovoru UNCLOS a pravidiel medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu. Počas uvedených misií Komisia identifikovala významné problémy v súvislosti so schopnosťami Curaçaa v oblasti systému riadenia rybolovu a flotily, ktoré sa týkali kvality vykonávania opatrení a postupov v oblasti monitorovania, kontroly a dohľadu.

               (172)

               Po prvé, na základe informácií získaných počas misií Komisie v marci a júni 2013 sa zistilo, že neexistuje dostatočný systém sankcií na postih činnosti NNN rybolovu, ktoré by boli schopné účinne zabezpečiť dodržiavanie predpisov a odradiť od ich porušovania bez ohľadu na to, kde k porušeniu predpisov dôjde, a zbaviť páchateľov výhod získaných nezákonnými činnosťami.

               (173)

               Po druhé, misie odhalili výrazné nedostatky v systéme vysledovateľnosti Curaçaa. Pri rôznych kontrolách dokumentácie na mieste sa zistilo, že orgány Curaçaa nie sú v pozícii zaistiť vysledovateľnosť vo všetkých fázach činností rybolovu (lov, prekládka, vylodenie, preprava, vývoz a obchod).

               (174)

               Po tretie, kontrola Curaçaa nad jeho diaľkovou flotilou vykazuje výrazné nedostatky. Kontrola nad touto flotilou a jej úlovkami je úlohou ministerstva hospodárskeho rozvoja, ktoré je zodpovedné aj za vydávanie, pozastavovanie a rušenie licencií na rybolov. Curaçao nemá žiadne stredisko monitorovania rybolovu. Vzhľadom na technické charakteristiky diaľkovej flotily Curaçaa má jeho kapacitu kontroly nad správaním a dodržiavaním záväzkov a pravidiel diaľkovej flotily výrazné administratívne, organizačné a technické nedostatky. Hoci sú plavidlá Curaçaa používajúce vakové siete vybavené modernými prostriedkami na prenos signálu, obmedzená funkčnosť softvéru VMS nainštalovaného v priestoroch ministerstva hospodárskeho rozvoja spolu s papierovým systémom zberu údajov neumožňujú dosiahnuť potrebnú úroveň kontrol a overovania predložených údajov.

               (175)

               Po štvrté, orgány Curaçaa nezabezpečujú kontinuálne monitorovanie prijatých údajov systému VMS. Pokiaľ ide o technické a prevádzkové nedostatky, používaný softvér na čítanie a zber údajov systému VMS má obmedzenú funkčnosť. Podporné plavidlá sú vybavené systémom VMS a mali by systematicky vysielať údaje, kým nákladné plavidlá sú síce vybavené systémom VMS, ale údaje sú povinné vysielať len vtedy, keď majú na palube ryby.

               (176)

               Po piate, Komisia počas svojich misií v marci a júni 2013 zistila, že koordinácia a spolupráca v oblasti nahlasovania údajov medzi diaľkovými plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou Curaçaa a príslušnými orgánmi Curaçaa nepostačuje na zabezpečenie účinného monitorovania a kontroly činností rybolovu a dohľadu nad nimi. Táto skutočnosť potvrdzuje neschopnosť Curaçaa ako vlajkového štátu monitorovať a kontrolovať činnosti rybolovu svojej flotily a vykonávať jurisdikciu nad každou loďou plaviacou sa pod jeho vlajkou, ako sa uvádza v článku 94 dohovoru UNCLOS. Toto konanie Curaçaa v súvislosti s monitorovaním, kontrolou a dohľadom nie je v súlade ani s odporúčaniami bodu 24 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa vlajkovým štátom odporúča, aby zabezpečili komplexné a účinné monitorovanie a kontrolu činností rybolovu a dohľad nad nimi.

               (177)

               Po šieste, nedostatočné ľudské zdroje, chýbajúce každodenné overovanie presnosti údajov vysielaných plavidlami a absencia jasne vymedzených postupov overovania a špecifického overovania v usmerneniach alebo príručkách s postupmi pre úradníkov ministerstva hospodárskeho rozvoja predstavujú porušenie medzinárodných záväzkov Curaçaa ako vlajkového štátu, a to najmä v súvislostu s článkom 94 dohovoru UNCLOS. Curaçao neplní ani odporúčania medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, a najmä jeho bodu 34.

               (178)

               So zreteľom na situáciu opísanú v odôvodneniach (173) až (176) možno konštatovať, že Curaçao nepreukázalo, že plní podmienky článku 94 ods. 2 písm. b) dohovoru UNCLOS, podľa ktorého vlajkový štát vykonáva jurisdikciu podľa svojho vnútroštátneho práva nad každou loďou plaviacou sa pod jeho vlajkou, ako aj nad jej kapitánom, dôstojníkmi a posádkou.

               (179)

               Curaçao si takisto neplní medzinárodné právne záväzky, ktoré mu vyplývajú z článku 118 dohovoru UNCLOS, ktorým sa reguluje spolupráca medzi štátmi v oblasti ochrany a riadenia živých zdrojov. Konkrétnu vážnu prekážku účinnej spolupráce s tretími krajinami, ktoré sa podieľajú na prekládke a vyloďovaní tuniakov plavidlami Curaçaa, predstavuje absencia oficiálne založeného strediska monitorovania rybolovu, ktoré by kontinuálne plnilo funkciu jednotného kontaktného miesta.

               (180)

               Curaçao teda nepreukázalo, že spolupracuje a koordinuje činnosť s inými štátmi pri zabraňovaní NNN rybolovu, odrádzaní od neho a jeho odstránení spôsobom stanoveným v bode 28 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, a najmä v jeho časti 6, kde sa stanovuje, že štáty majú zaviesť mechanizmy spolupráce, ktoré by okrem iného umožňovali rýchlu reakciu na NNN rybolov.

               (181)

               Pokiaľ ide o systém osvedčovania úlovkov, Komisia počas svojich misií v marci a júni 2013 konštatovala, že systém riadenia potvrdzovania osvedčení o úlovku v Curaçau vykazuje isté nedostatky. Curaçao potvrdzovalo osvedčenia o úlovku bez toho, aby orgány Curaçaa na mieste skutočne overili a skontrolovali príslušné informácie, čo je v rozpore s požiadavkami odporúčania komisie ICCAT 09-11 (38). Takisto bola identifikovaná absolútna absencia spolupráce orgánov Curaçaa s vyloďujúcimi štátmi (t. j. s Pobrežím Slonoviny, Senegalom, Ghanou). Systém osvedčovania úlovkov je založený výlučne na kontrolách dokumentácie. Pohyb plavidiel na mori možno monitorovať pomocou systému VMS, ale základný systém sledovania pohybu plavidiel neumožňuje zhromažďovať historické údaje ani vydávať upozornenia. Tieto skutočnosti sú dôkazom, že Curaçao nedodržiava pravidlá uvedené v článkoch 118 a 119 dohovoru UNCLOS.

               (182)

               Čo sa týka potvrdzovania osvedčení o úlovku, nie sú dostupné iné prostriedky kontroly ako systém VMS. V prípade plavidiel, ktoré trvalo lovia mimo vôd Curaçaa a vykonávajú vylodenie alebo prekládku väčšiny úlovkov na Pobreží Slonoviny a v Angole, sa preto orgány Curaçaa spoliehajú výlučne na údaje nahlásené prevádzkovateľmi. Vo prístavoch vylodenia alebo prekládky sa nevykonávajú žiadne kontroly. Navyše neexistuje ani žiadna spolupráca s krajinami vylodenia alebo prekládky.

               (183)

               Curaçao nevytvorilo systém nahlasovania úlovkov, ktorý by zabezpečoval registráciu všetkých úlovkov v reálnom čase, ani systém elektronického denníka. Neumožňuje teda úplnú kontrolu a vysledovateľnosť ani účinné krížové kontroly pozícií podľa systému VMS a informácií o vylodeniach a prekládkach. Konanie Curaçaa v tejto otázke teda nie je v súlade s odporúčaniami stanovenými bodu 28 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu.

               (184)

               Národný dekrét o rybolove na otvorenom mori (Landsbesluit visserij op volle zee – PB č. 109) zo 7. októbra 2010 je základným zákonom o rybolove, ktorým sa v Curaçau riadi odvetvie medzinárodného rybolovu. Národný dekrét z roku 2010 ustanovuje systém medzinárodného osvedčovania. Tento právny text obsahuje ustanovenia o vykonávaní prekládky, povinnostiach v oblasti nahlasovania a systéme VMS.

               (185)

               Národný dekrét o rybolove z roku 1991 (Visserijlandsverordening) je základným vnútroštátnym zákonom o rybolove, ktorý obsahuje pravidlá a nariadenia týkajúce sa rybolovu vo vodách na území Curaçaa a v jeho rybolovnej zóne.

               (186)

               Pokiaľ ide o právny a administratívny rámec Curaçaa, Komisia počas svojich misií v marci a júni 2013 zistila nedostatky v zavedených štruktúrach a systémoch Curaçaa. Konkrétne v Curaçau neexistuje register porušení predpisov a sankcií, ktorý by uľahčoval proces overovania predchádzajúcich činností NNN rybolovu vlastníkov plavidiel. Celková úroveň administratívnych sankcií a pokút je nedostatočná, takže netvorí koherentný a odrádzajúci systém sankcií. Podľa informácií, ktoré predložilo Curaçao, jeho právne predpisy neobsahujú opatrenia na administratívne vynucovanie. Osobám zodpovedným za porušenie predpisov o NNN rybolove preto nie je možné uložiť administratívnu pokutu a vláda Curaçaa nemá možnosť prijímať preventívne a vynucovacie opatrenia. Curaçao svojím konaním uvedeným spôsobom neplní ustanovenia článku 94 dohovoru UNCLOS.

               (187)

               Komisia počas svojich misií v marci a júni 2013 a na základe informácií predložených Curaçaom zistila, že napriek identifikovaným nedostatkom v právnom a administratívnom rámci Curaçaa príslušné orgány Curaçaa neprijali opatrenia na začatie postupov potrebných na úpravu Kódexu správania v oblasti NNN rybolovu a na revíziu zákona o rybolove.

               (188)

               Z dôkazov, ktoré Komisia zhromaždila, teda vyplýva, že konanie Curaçaa v súvislosti s účinnými vynucovacími opatreniami nie je v súlade ani s odporúčaniami bodu 21 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa štátom odporúča zaistiť, aby sankcie za NNN rybolov vykonávaný plavidlami boli dostatočne prísne na účinné zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie a na zbavenie páchateľov výhod, ktoré týmto rybolovom získali.

               (189)

               V súvislosti s existujúcou kapacitou orgánov Curaçaa treba uviesť, že nie sú dostupné žiadne informácie o úrovni rozvoja Curaçaa podľa indexu ľudského rozvoja Organizácie Spojených národov. Podľa ukazovateľa svetového rozvoja Svetovej banky (39) sa však Curaçao považuje za krajinu s vysokými príjmami. Vzhľadom na toto postavenie nie je nutné analyzovať existujúcu kapacitu príslušných orgánov Curaçaa.

               (190)

               Na základe informácií získaných počas misií Komisie v marci a júni 2013 nemožno konštatovať, že orgány Curaçaa nemajú finančné prostriedky. Skôr im chýba potrebné právne a administratívne prostredie a právomoci na vykonávanie ich povinností. Ďalej treba zdôrazniť aj to, že Komisia v súlade s odporúčaniami bodov 85 a 86 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, ktoré sa týkajú osobitných požiadaviek rozvojových krajín, pomáha Curaçau pri uplatňovaní nariadenia EÚ o NNN rybolove prostredníctvom osobitného programu technickej pomoci, ktorý financuje Komisia (40).

               (191)

               So zreteľom na všetky uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že podľa článku 31 ods. 3 a ods. 5 písm. b) a d) nariadenia o NNN rybolove Curaçao si nesplnilo povinnosti, ktoré mu ako vlajkovému štátu vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o spoluprácu a vynucovanie.

         7.3.   Nevykonávanie medzinárodných pravidiel (článok 31 ods. 6 nariadenia o NNN rybolove)

               (192)

               Curaçao ratifikovalo dohovor UNCLOS. Curaçao je navyše od 17. novembra 2010 spolupracujúcou nezmluvnou stranou dohovoru ICCAT.

               (193)

               V záujme vysvetlenia situácie v oblasti uplatňovania medzinárodných pravidiel Curaçaom treba poznamenať, že Holandské kráľovstvo v roku 2007 ratifikovalo v mene Holandských Antíl dohovor UNCLOS, a že Curaçao uplatňuje všetky legislatívne nástroje, ktoré Holandské Antily prijali pred 10. októbrom 2010.

               (194)

               Komisia zanalyzovala všetky informácie, ktoré považovala za relevantné z hľadiska statusu Curaçaa ako spolupracujúcej nezmluvnej strany dohovoru ICCAT. Komisia takisto zanalyzovala všetky informácie, ktoré považovala za relevantné z hľadiska súhlasu Curaçaa s uplatňovaním ochranných a riadiacich opatrení prijatých komisiou ICCAT.

               (195)

               Komisia zanalyzovala dostupné informácie od komisie ICCAT o dodržiavaní predpisov. Na tento účel použila súhrnné tabuľky zhody zostavené komisiou ICCAT (41).

               (196)

               V roku 2012 výbor komisie ICCAT na kontrolu dodržiavania ochranných a riadiacich opatrení (COC) identifikoval Curaçao ako krajinu, ktorá si neplní záväzky včasného predkladania správ, štatistických údajov a iných údajov komisii ICCAT. V súhrne tabuliek zhody, ktorý je súčasťou správy zo stretnutia výboru COC (42), bolo Curaçao identifikované ako krajina, ktorá neskoro predložila nasledujúce dokumenty, prípadne ich predložila neúplné: charakteristiky flotily v rámci úlohy I v súvislosti s ročnými správami a štatistickými údajmi, interné opatrenia (plavidlá s dĺžkou nad 20 m) týkajúce sa ochranných a riadiacich opatrení, informácie o dohodách o prístupe, správu o prekládke, tabuľky zhody týkajúce sa kvót a limitov úlovkov. Uvedené nedodržiavanie pravidiel a odporúčaní komisie ICCAT (najmä odporúčania 11–12) spolu s inými skutočnosťami uvedenými v oddieloch 7.1 a 7.2 tohto rozhodnutia potvrdzuje, že Curaçao si dostatočne neplní záväzky, ktoré mu ako vlajkovému štátu vyplývajú z článkov 117 a 118 dohovoru UNCLOS, pokiaľ ide o riadiace a ochranné opatrenia.

               (197)

               Pokiaľ ide o politiku v oblasti flotily, Komisia zistila, že všetky priemyselné plavidlá Curaçaa vlastnia zahraniční vlastníci lodí, pričom Curaçao je schopné identifikovať len oprávneného vlastníka plavidla. Komisia sa domnieva, že existencia informácií o súradniciach oprávneného vlastníka nie je dostatočným dôkazom existencie skutočnej väzby medzi vlajkovým štátom a plavidlami, a túto situáciu považuje za nevyhovujúcu ustanoveniam článku 91 dohovoru UNCLOS, ktoré sa týkajú štátnej príslušnosti lodí.

               (198)

               Na základe informácií získaných počas misií v marci a júni 2013 sa navyše zistilo, že registráciu rybárskych plavidiel pôsobiacich na otvorenom mori uskutočňuje jeden orgán (Námorný orgán Curaçaa), kým všetky činnosti riadenia a monitorovania zároveň vykonáva iný orgán (ministerstvo hospodárskeho rozvoja). Toto rozdelenie funkcií si vyžaduje úzku koordináciu a spoluprácu medzi príslušnými orgánmi. Komisia si počas svojich misií v marci a júni 2013 všimla, že medzi týmito dvoma orgánmi žiadna taká spolupráca neexistuje. Zo skutočností identifikovaných počas uvedených misií Komisie navyše vyplýva, že postupy registrácie plavidiel Curaçaa nezohľadňujú, či boli plavidlá a ich vlastníci v minulosti zapojení do činností NNN rybolovu. Zistilo sa, že príslušné orgány Curaçaa pri registrácii plavidla nevykonávajú žiadne kontroly minulosti plavidla, ani potenciálneho zapojenia plavidla do činností NNN rybolovu. To svedčí o neschopnosti Curaçaa plniť požiadavky týkajúce sa registrácie plavidiel alebo ich označovania jeho vlajkou stanovené v uznesení komisie ICCAT 05-07. Táto situácia je v rozpore s článkom 94 dohovoru UNCLOS. Konanie Curaçaa v súvislosti s registráciou rybárskych plavidiel nie je v súlade ani s odporúčaniami bodov 36 a 38 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa vlajkovým štátom odporúča, aby plavidlám, ktoré v minulosti porušili predpisy, nedovolili plaviť sa pod svojou vlajkou, a ktoré im ukladajú povinnosť brániť plavidlám meniť vlajky na účely obchádzania ochranných a riadiacich opatrení alebo ustanovení prijatých na vnútroštátnej, regionálnej alebo celosvetovej úrovni. Opísané konanie Curaçaa v súvislosti s registráciou rybárskych plavidiel navyše nie je v súlade s odporúčaniami bodu 39 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu, kde sa štátom odporúča, aby prijali všetky realizovateľné opatrenia vrátane odmietnutia poskytnúť danému plavidlu oprávnenie loviť a plaviť sa pod vlajkou príslušného štátu v záujme zabránenia zmenám vlajky („flag-hopping“). Zmena vlajky je postup, pri ktorom sa opakovane a rýchlo mení vlajka plavidla s cieľom obísť ochranné a riadiace opatrenia alebo ustanovenia.

               (199)

               Curaçao navyše okrem vnútroštátneho registra spravuje aj register prenajímaných lodí bez posádky, ktorý umožňuje lodiam plaviacim sa pod inou vlajkou dočasne sa plaviť pod vlajkou Curaçaa. Treba uviesť, že v prípade registrácie plavidla, ktoré nepochádza z Curaçaa, do registra prenajímaných lodí bez posádky, orgány Curaçaa jednoducho informujú príslušný vlajkový štát. Orgány Curaçaa v týchto prípadoch nevykonávajú žiadne ďalšie overenie prevádzkovateľov či oprávnených vlastníkov plavidiel. Treba tiež uviesť, že sa vyskytli prípady, keď nákladné plavidlá plaviace sa pod vlajkou Curaçaa boli v rámci komisie ICCAT zaregistrované inou krajinou (Filipínami) bez toho, aby to bolo oznámené orgánom Curaçaa. Na záver možno konštatovať, že tento postup Curaçaa nie je v súlade s článkom 94 dohovoru UNCLOS, kde sú stanovené povinnosti vlajkových štátov v súvislosti s plavidlami, ktoré sa plavia pod ich vlajkou. V tejto súvislosti treba uviesť, že Medzinárodná federácia pracovníkov v doprave považuje Curaçao za tzv. výhodnú vlajku (43).

               (200)

               Napokon treba takisto konštatovať, že Curaçao v rozpore s odporúčaniami bodov 25 až 27 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu nevypracovalo národný akčný plán na boj proti NNN rybolovu.

               (201)

               So zreteľom na všetky uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že podľa článku 31 ods. 3 a ods. 6 nariadenia o NNN rybolove si Curaçao nesplnilo povinnosti, ktoré mu vyplývajú z medzinárodného práva, pokiaľ ide o medzinárodné predpisy, nariadenia a ochranné a riadiace opatrenia.

         7.4.   Osobitné prekážky rozvojových krajín

               (202)

               Pripomína sa, že Curaçao nie je uvedené v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1905/2006, v ktorom sú štáty klasifikované podľa úrovne rozvoja, a nie sú dostupné ani žiadne informácie o úrovni rozvoja Curaçaa podľa indexu ľudského rozvoja Organizácie Spojených národov. Podľa ukazovateľa svetového rozvoja Svetovej banky z roku 2013 (44) sa Curaçao naopak považuje za krajinu s vysokými príjmami.

               (203)

               Vzhľadom na zistenia misií a ukazovateľ svetového rozvoja Svetovej banky pre Curaçao nemožno Curaçao považovať za krajinu s osobitnými prekážkami, ktoré priamo vyplývajú z úrovne jej rozvoja. Nie sú k dispozícii žiadne potvrdené dôkazy, ktoré by nasvedčovali tomu, že to, že Curaçao si neplní povinnosti, ktoré mu vyplývajú z medzinárodného práva, je dôsledkom nedostatočného rozvoja. Neexistujú ani žiadne konkrétne dôkazy o korelácii zistených nedostatkov v oblasti monitorovania a kontroly činností rybolovu a dohľadu nad nimi s nedostatočnými kapacitami a možnosťami infraštruktúry.

               (204)

               Treba tiež poznamenať, že Komisia už v roku 2011 financovala konkrétne opatrenie zamerané na technickú pomoc Curaçau v boji proti NNN rybolovu (45). Neexistujú žiadne dôkazy o tom, že Curaçao zohľadnilo poskytnuté odporúčania v snahe o odstránenie príslušných nedostatkov.

               (205)

               So zreteľom na všetky uvedené skutočnosti sa podľa článku 31 ods. 7 nariadenia o NNN rybolove dospelo k záveru, že z hľadiska rybolovu nie je stupeň vývoja a celkový postup Curaçaa oslabený úrovňou jeho rozvoja.

         8.   ZÁVERY O MOŽNOSTI IDENTIFIKÁCIE NESPOLUPRACUJÚCICH TRETÍCH KRAJÍN

               (206)

               So zreteľom na dosiahnuté závery a vzhľadom na neschopnosť Curaçaa, Ghany a Kórey plniť si povinnosti, ktoré im ako vlajkovým, prístavným, pobrežným alebo trhovým štátom vyplývajú z medzinárodného práva, a prijať opatrenia na zabránenie NNN rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, by sa malo týmto krajinám poslať oznámenie v súlade s článkom 32 nariadenia o NNN rybolove o možnosti ich identifikácie ako krajín, ktoré Komisia považuje za nespolupracujúce tretie krajiny v boji proti NNN rybolovu.

               (207)

               V súlade s článkom 32 ods. 1 nariadenia o NNN rybolove by Komisia mala poslať oznámenie Curaçau, Ghane a Kórei o možnosti ich identifikovania ako nespolupracujúcich tretích krajín. Komisia by takisto mala voči Curaçau, Ghane a Kórei uskutočniť všetky kroky uvedené v článku 32 nariadenia o NNN rybolove. V záujme riadnej správy treba pevne stanoviť lehotu, v ktorej môžu uvedené krajiny písomne odpovedať na oznámenie a napraviť danú situáciu.

               (208)

               Oznámenie Curaçau, Ghane a Kórei o možnosti ich identifikácie ako krajín, ktoré Komisia považuje za nespolupracujúce na účely tohto rozhodnutia, nevylučuje, ani automaticky nezahŕňa žiadne z následných opatrení prijatých Komisiou alebo Radou na účely identifikácie a zostavenia zoznamu nespolupracujúcich krajín,

         ROZHODLA TAKTO:
   Jediný článok
   Curaçau, Ghanskej republike a Kórejskej republike sa týmto oznamuje možnosť ich identifikácie ako tretích krajín, ktoré Komisia považuje za nespolupracujúce tretie krajiny v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu.

      V Bruseli 26. novembra 2013

            Za Komisiu

         Maria DAMANAKI

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1.

      (2)  Pokiaľ ide o trhový štát a príslušné opatrenia, pozri odseky 65 až 76 medzinárodného akčného plánu FAO na zabraňovanie NNN rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie a článok 11.2 Kódexu správania FAO pre zodpovedný rybolov z roku 1995.

      (3)  List QIA z 12. júla 2011.

      (4)  OECD, správa „Ownership and Control of Ships“ (Vlastníctvo a kontrola lodí), získaná zo stránky http://www.oecd.org/dataoecd/53/9/17846120.pdf

      (5)  FAO, „Comprehensive record of fishing vessels, refrigerated transport vessels, supply vessels and beneficial ownership“ (Komplexný záznam o rybárskych plavidlách, chladiarenských prepravných plavidlách, zásobovacích lodiach a oprávnených vlastníkoch), správa o štúdii oddelenia FAO pre rybolov, marec 2010 (získané zo stránky ftp://ftp.fao.org/FI/DOCUMENT/global_record/eims_272369.pdf) a bod 18 medzinárodného akčného plánu na boj proti NNN rybolovu.

      (6)  Kórea podpísala dohody o rybolove s 13 krajinami (s Ruskom, Japonskom, Čínou, Šalamúnovými ostrovmi, Kiribati, Papuou-Novou Guineou, Cookovými ostrovmi, Francúzskom, Iránom, Austráliou, Mauretániou a Ekvádorom).

      (7)  Správa služby NMFS, s. 24.

      (8)  Informácie získané zo stránky http://hdr.undp.org/en/statistics/

      (9)  CCAMLR, Správa o tridsiatom zasadnutí komisie, Austrália, Hobart, 24. október – 4. november 2011, CCAMLR-XXX, odseky 9.12 – 9.28.

      (10)  Správa výboru na kontrolu plnenia záväzkov komisie IOTC o plnení záväzkov Kórey, 8. zasadnutie výboru na kontrolu plnenia záväzkov, 14 – 16. marec 2011, IOTC-2011-S15-CoC25Rev1[E].

      (11)  Správa komisie IOTC o plnení záväzkov z 10. marca 2012, IOTC-2012-CoC09-CR14_Rev1[E].

      (12)  Obežník komisie IOTC z 12. februára 2013.

      (13)  Varovný list komisie ICCAT, 4. marca 2010, obežník komisie ICCAT č. 590, 4. marca 2010.

      (14)  Varovný list komisie ICCAT, 18. január 2011, obežník komisie ICCAT č. 173, 18. január 2011.

      (15)  Upozornenie komisie ICCAT, 21. február 2012, obežník komisie ICCAT č. 636, 21. február 2012.

      (16)  Upozornenie komisie ICCAT, 11. február 2013, obežník komisie ICCAT č. 610, 11. február 2013.

      (17)  Porovnaj poznámku pod čiarou 8.

      (18)  Pokiaľ ide o trhový štát a príslušné opatrenia, pozri odseky 65 až 76 medzinárodného akčného plánu FAO na zabraňovanie NNN rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie a článok 11.2 Kódexu správania FAO pre zodpovedný rybolov z roku 1995.

      (19)  Informácie získané zo stránky http://www.nmfs.noaa.gov/ia/iuu/msra_page/2013_biennial_report_to_congress__jan_11__2013__final.pdf

      (20)  Informácie získané zo stránky http://www.neafc.org/mcs/iuu/blist a http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/search

      (21)  Podľa odporúčania komisie ICCAT 06-11, ktorým sa stanovuje program prekládok, sa v oblasti dohovoru ICCAT musia všetky prekládky tuniaka a príbuzných druhov vykonávať v prístave.

      (22)  Odporúčanie komisie ICCAT 03-14 týkajúce sa minimálnych noriem na zavedenie systému monitorovania plavidiel (VMS) v oblasti dohovoru ICCAT.

      (23)  Porovnaj poznámku pod čiarou 8.

      (24)  Ú. v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41.

      (25)  Relevantné informácie získané z webovej stránky úradu FCWC http://www.fcwc-fish.org/

      (26)  List komisie ICCAT, 4. marca 2010, obežník komisie ICCAT č. 592, 4. marca 2010.

      (27)  List komisie ICCAT, 18. januára 2011, obežník komisie ICCAT č. 174, 18. januára 2011.

      (28)  List komisie ICCAT, 21. február 2012, obežník komisie ICCAT č. 634, 21. február 2012.

      (29)  Odporúčanie komisie ICCAT 09-01 k viacročnému programu v oblasti ochrany a riadenia tuniaka okatého.

      (30)  Odporúčanie komisie ICCAT 10-01 k viacročnému programu v oblasti ochrany a riadenia tuniaka okatého.

      (31)  Odporúčanie komisie ICCAT 11-01 k viacročnému programu v oblasti ochrany a riadenia tuniaka okatého a tuniaka žltoplutvého.

      (32)  List komisie ICCAT, 11. február 2013, obežník komisie ICCAT č. 609, 11. február 2013.

      (33)  List komisie ICCAT, 30. apríl 2013, obežník komisie ICCAT č. 2104, 30. apríl 2013.

      (34)  Správa služby NMFS, s. 23.

      (35)  Porovnaj poznámku pod čiarou 8.

      (36)  Podpora rozvojových krajín pri vykonávaní nariadenia (ES) č. 1005/2008 o nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom (NNN) rybolove, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

      (37)  Informácie získané zo stránky http://www.southpacificrfmo.org/assets/Convention-and-Final-Act/2272942-v1-SPRFMOSignedFinalAct.pdf

      (38)  Odporúčanie komisie ICCAT 09-11: odporúčanie komisie ICCAT, ktorým sa mení odporúčanie 08-12 k programu dokumentovania úlovkov tuniaka modroplutvého komisie ICCAT.

      (39)  Informácie získané zo stránky: http://data.worldbank.org/country/CW. Tieto informácie sa použili namiesto indexu ľudského rozvoja Organizácie Spojených národov a nariadenia (ES) č. 1905/2006, v ktorých sa Curaçao nespomína.

      (40)  Podpora rozvojových krajín pri vykonávaní nariadenia (ES) č. 1005/2008 o nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom (NNN) rybolove, EuropeAid/129609/C/SER/Multi, 13 – 27. jún 2011.

      (41)  Dodatok 3 k PRÍLOHE 10 protokolu 18. osobitného stretnutia komisie ICCAT z januára 2013, správa za dvojročné obdobie 2012 – 2013, ČASŤ I (2012), zväzok 1.

      (42)  Porovnaj poznámku pod čiarou 41.

      (43)  Informácie získané zo stránky http://www.itfglobal.org/flags-convenience/flags-convenien-183.cfm

      (44)  Informácie získané zo stránky: http://data.worldbank.org/country/CW

      (45)  Porovnaj poznámku pod čiarou 40.