title: Rozhodnutie Dozorného úradu EZVO č. 273/14/COL z 9. júla 2014 o financovaní spoločnosti Scandinavian Airlines prostredníctvom nového revolvingového úveru (Nórsko) [2015/2023]

text:
               12.11.2015

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 295/47

         ROZHODNUTIE DOZORNÉHO ÚRADU EZVO
   č. 273/14/COL
   z 9. júla 2014
   o financovaní spoločnosti Scandinavian Airlines prostredníctvom nového revolvingového úveru (Nórsko) [2015/2023]
   DOZORNÝ ÚRAD EZVO (ďalej len „dozorný úrad“),
   SO ZRETEĽOM na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 61 a 109 a na jej protokoly 26 a 27,
   SO ZRETEĽOM na Dohodu medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu (ďalej len „Dohoda o dozore a súde“), a najmä na jej článok 24,
   SO ZRETEĽOM na protokol 3 k Dohode o dozore a súde (ďalej len „protokol 3“), a najmä na jeho časť I článok 1 ods. 2 a časť II článok 7 ods. 2,
   keďže:
   I.   SKUTOČNOSTI

   1.   POSTUP

               (1)

               Koncom októbra 2012 sa Nórsko, Dánsko a Švédsko (spoločne ďalej len „príslušné štáty“) neoficiálne obrátili na dozorný úrad a Európsku komisiu (ďalej len „Komisia“) v súvislosti so svojím zámerom zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru (ďalej len „nový revolvingový úver“) v prospech spoločnosti Scandinavian Airlines (ďalej len „SAS“ alebo „skupina SAS“ alebo „spoločnosť“). Príslušné štáty sa však 12. novembra 2012 rozhodli zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru bez toho, aby toto opatrenie oficiálne notifikovali dozornému úradu.

               (2)

               Dozornému úradu bola 5. februára 2013 doručená sťažnosť, ktorú podala Európska asociácia nízkonákladových leteckých spoločností (ďalej len „ELFAA“) proti účasti príslušných štátov na poskytnutí revolvingového úveru. Dozorný úrad listom z 18. februára 2013 vyzval nórske orgány, aby predložili svoje pripomienky k sťažnosti a k tvrdeniu, že ide o neoprávnenú štátnu pomoc.

               (3)

               Nórske orgány odpovedali listom z 25. marca 2013 a listom zo 6. júna 2013 poskytli aj doplňujúce informácie.

               (4)

               Dozorný úrad rozhodnutím č. 259/13/COL z 19. júna 2013 začal formálne vyšetrovacie konanie vo veci potenciálne neoprávnenej pomoci pre SAS prostredníctvom nového revolvingového úveru (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a v dodatku EHP k úradnému vestníku (1). Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania predložili nórske orgány, skupina SAS a spoločnosť Foundation Asset Management Sweden AB (ďalej len „spoločnosť FAM“) (2). Dozorný úrad postúpil 6. novembra 2013 pripomienky skupiny SAS a spoločnosti FAM nórskym orgánom, ktoré dostali príležitosť zareagovať. Listom zo 6. decembra 2013 nórske orgány oznámili, že k pripomienkam skupiny SAS a spoločnosti FAM nemajú žiadne pripomienky.

               (5)

               Listom z 25. februára 2014 dozorný úrad požiadal nórske orgány o doplňujúce informácie, ktoré boli zaslané listom z 27. marca 2014.

               (6)

               Nórske orgány listom zo 6. marca 2014 informovali dozorný úrad o tom, že SAS sa rozhodla zrušiť nový revolvingový úver a preskúmať alternatívne možnosti zvýšenia svojho vlastného kapitálu. Toto zrušenie nadobudlo účinnosť 4. marca 2014.

               (7)

               Na účely tohto postupu má dozorný úrad podľa článku 109 ods. 1 Dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“) v spojení s článkom 24 Dohody medzi štátmi EZVO o zriadení dozorného úradu a súdu právomoc posúdiť, či Nórsko dodržiava ustanovenia Dohody o EHP. Na druhej strane Komisia má právomoc posúdiť len to, či Dánsko a Švédsko dodržiavajú ustanovenia Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Okrem toho na základe článku 109 ods. 2 a protokolu 27 k Dohode o EHP a v snahe zabezpečiť jednotné uplatňovanie v celom EHP dozorný úrad a Komisia spolupracujú, vymieňajú si informácie a vedú vzájomné konzultácie o otázkach týkajúcich sa politiky dohľadu a o jednotlivých prípadoch.

               (8)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na súbežnú právomoc oboch inštitúcií v danom prípade dozorný úrad pred prijatím tohto rozhodnutia spolupracoval a viedol konzultácie s Komisiou.

         2.   ŠKANDINÁVSKY TRH S LETECKOU DOPRAVOU

               (9)

               V rokoch 2001 až 2011 škandinávsky trh s leteckou dopravou (ktorý zahŕňa Dánsko, Švédsko, Fínsko a Nórsko) údajne narástol z hľadiska počtu dostupných miest na kilometer o 126 % (3). Takmer celý rast škandinávskeho trhu s letmi na krátke vzdialenosti predstavovali nízkonákladoví dopravcovia, najmä spoločnosti Norwegian Air Shuttle a Ryanair. Odhaduje sa, že nízkonákladoví dopravcovia vytvorili v danom období 90 % rastu (4).

               (10)

               Napriek rastúcemu významu nízkonákladových dopravcov je najväčším hráčom na škandinávskom trhu stále SAS, ktorá podľa odhadov dosiahla v roku 2011 trhový podiel vo výške 35,6 %, čo je podstatne menej v porovnaní s vyše 50 %, ktoré spoločnosť dosahovala pred desiatimi rokmi. V danom roku dosiahol trhový podiel spoločnosti Norwegian Air Shuttle 18,7 % a trhový podiel spoločnosti Ryanair predstavoval 6,8 %.

         3.   PRÍJEMCA

               (11)

               Skupina SAS je „vlajkovým“ dopravcom príslušných štátov, najväčším leteckým dopravcom v Škandinávii a ôsmym najväčším leteckým dopravcom v Európe. Je aj zakladajúcim členom aliancie Star Alliance. Skupina leteckých dopravcov, do ktorej patria spoločnosti Scandinavian Airlines, Widerøe (5) a Blue1, má sídlo v Štokholme a hlavné európske a interkontinentálne centrum na kodanskom letisku. V roku 2013 SAS prepravila približne 28 miliónov cestujúcich, pričom dosiahla príjmy vo výške okolo 42 miliárd SEK.

               (12)

               V súčasnosti príslušné štáty vlastnia 50 % SAS: Švédsko vlastní 21,4 %, Dánsko 14,3 % a Nórsko 14,3 %. Hlavným súkromným akcionárom je nadácia Knuta a Alice Wallenbergovcov (ďalej len „nadácia KAW“) (7,6 %), pričom zvyšní akcionári vlastnia podiely vo výške 1,5 % alebo menej.

                  Tabuľka 1

                  Hlavní akcionári v SAS AB k 31. marcu 2012
                   (6)

                           Akcionár

                           Spolu (%)

                           Švédska vláda

                           21,4

                           Dánska vláda

                           14,3

                           Nórska vláda

                           14,3

                           Nadácia Knuta a Alice Wallenbergovcov

                           7,6

                           Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

                           1,5

                           A.H Värdepapper AB

                           1,4

                           Unionen

                           1,4

                           Dánska národná banka

                           1,4

                           Robur Försäkring

                           0,9

                           Ponderus Försäkring

                           0,8

                           Andra AP-fonden

                           0,5

                           Tredje AP-fonden

                           0,5

                           SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79

                           0,5

                           Nordnet Pensionsförsäkring AB

                           0,4

                           Swedbank Robur Sverigefond

                           0,4

                           Swedbank Robur Sverigefond Mega

                           0,3

                           JPM Chase NA

                           0,3

                           AMF Aktiefond Småbolag

                           0,3

                           JP Morgan Bank

                           0,3

                           KPA Pensionsförsäkring AB

                           0,2

                           Nomura International

                           0,2

               (13)

               Finančná situácia SAS je už niekoľko rokov oslabená, pričom v rokoch 2008 až 2013 SAS opakovane vykazovala straty. V novembri 2012 agentúra Standard and Poor's (ďalej len „agentúra S&P“) znížila úverový rating pre túto spoločnosť z B– na CCC+ (7). Tieto ťažkosti sa ešte vystupňovali v dôsledku trhového prostredia vyznačujúceho sa vysokými cenami paliva a neistým dopytom.

               (14)

               Z výročných správ spoločnosti konkrétne vyplýva, že v období rokov 2008 – 2012 SAS každoročne utrpela značné straty a vykazovala veľmi vysoký čistý finančný dlh.

                  Tabuľka 2

                  Kľúčové finančné údaje SAS za obdobie 2007 – 2012 (v miliónoch SEK)
                   (8)

                           2007

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012
                           (jan. – okt.)

                           Príjmy

                           50 958

                           52 870

                           44 918

                           41 070

                           41 412

                           35 986

                           Čistý finančný dlh

                           1 231

                           8 912

                           6 504

                           2 862

                           7 017

                           6 549

                           Výsledok pred zdanením

                           1 044

                           – 969

                           – 3 423

                           – 3 069

                           – 1 629

                           – 1 245

                           Čistý príjem

                           636

                           – 6 360

                           – 2 947

                           – 2 218

                           – 1 687

                           – 985

                           Peňažný tok za daný rok

                           – 1 839

                           – 3 084

                           – 1 741

                           868

                           – 1 243

                           – 1 018

                           Návratnosť použitého kapitálu v %

                           6,7

                           – 19,6

                           – 11,7

                           – 7,6

                           – 2,2

                           – 8,1

                           Návratnosť vlastného kapitálu po zdanení v %

                           3,8

                           – 47,6

                           – 26,8

                           – 17,0

                           – 12,0

                           – 24,8

                           Pomer úrokového krytia v %

                           1,8

                           – 5,3

                           – 4,4

                           – 1,9

                           – 0,6

                           – 1,6

               (15)

               V rokoch 2009/2010 SAS v dôsledku svojej zhoršujúcej sa finančnej situácie uplatňovala program značného znižovania nákladov. Pri vykonávaní tohto programu musela SAS získať kapitál od svojich akcionárov prostredníctvom dvoch emisií s predkupným právom: i) 6 miliárd SEK v apríli 2009 a ii) 5 miliárd SEK v máji 2010 (9).

               (16)

               Finančné ťažkosti SAS dosiahli vrchol v roku 2012, keď spoločnosť predstavila obchodný plán 4 Excellence Next Generation (ďalej len „plán 4XNG“), ktorý vedenie leteckej spoločnosti vnímalo ako „poslednú šancu“ pre SAS (10). V novembri 2012 sa navyše v tlači objavili správy o tom, že SAS možno pôjde do konkurzu (11).

         4.   OPIS OPATRENIA: NOVÝ REVOLVINGOVÝ ÚVER V ROKU 2012

               (17)

               Tak ako iní leteckí dopravcovia na celom svete aj SAS v záujme zachovania minimálnej úrovne likvidity využívala externé úvery. Od 20. decembra 2006 SAS využívala revolvingový úver, ktorý sa mal skončiť v júni 2013 (ďalej len „pôvodný revolvingový úver“). Pôvodný revolvingový úver dosahoval výšku 366 miliónov EUR a poskytlo ho výlučne niekoľko bánk […]. Zahŕňal aj niekoľko finančných záväzkov alebo podmienok, […].

               (18)

               V decembri 2011 sa vedenie SAS vzhľadom na zhoršovanie obchodných výsledkov spoločnosti rozhodlo vyčerpať pôvodný revolvingový úver v plnej výške. Po tom, ako dcérska spoločnosť SAS (konkrétne spoločnosť Spanair) v januári 2012 požiadala o vyhlásenie konkurzu, začala SAS rokovať s bankami a 15. marca 2012 sa jej podarilo dosiahnuť dohodu o revízii záväzkov. Na jej základe sa zvýšili náklady na čerpanie pôvodného revolvingového úveru, sprísnili sa podmienky čerpania a SAS musela v plnej výške a okamžite splatiť vyčerpanú sumu. SAS navyše musela predložiť veriteľom plán rekapitalizácie, ktorý muselo schváliť predstavenstvo a hlavní akcionári, t. j. príslušné štáty a nadácia KAW.

               (19)

               Plán rekapitalizácie sa opieral o tzv. plán 4XNG, ktorý bol v štádiu vývoja už začiatkom roka 2012. V pláne 4XNG sa riešili aj obavy, ktoré vyjadrila […] v súvislosti s existujúcim obchodným plánom SAS s názvom 4 Excellence (ďalej len „plán 4X“), predloženým v máji 2012. Podľa SAS by jej mal obchodný plán 4XNG umožniť etablovať sa ako finančne sebestačný letecký dopravca. Bolo v ňom stanovených niekoľko finančných cieľov, ktoré musela SAS splniť v účtovnom roku 2014/2015. Medzi tieto ciele patrilo dosiahnutie rozpätia EBIT (zisk pred zúročením a zdanením) nad úrovňou 8 %, pomeru finančnej pripravenosti nad úrovňou 20 % a pomeru vlastného kapitálu (pomer vlastného kapitálu/aktív) nad úrovňou 35 %. Plán 4XNG mal SAS umožniť zvýšiť EBT (zisk pred zdanením) o približne 3 miliardy SEK ročne, pričom jeho vykonávanie by si vyžadovalo náklady na reštrukturalizáciu a jednorazové náklady vo výške približne 1,5 miliardy SEK.

               (20)

               Ďalším cieľom plánu 4XNG bolo pripraviť spoločnosť na zavedenie nových pravidiel účtovania týkajúcich sa dôchodkov od novembra 2013, od ktorých sa očakávalo, že budú mať negatívny vplyv na vlastný kapitál skupiny SAS. Súčasťou plánu bol navyše záväzok dokončiť predaj aktív a plán financovania, ktorý bol celkovo vyčíslený na približne 3 miliardy SEK v potenciálnych čistých peňažných výnosoch. Predaj aktív zahŕňal (12): i) predaj spoločnosti Widerøe, dcérskej regionálnej leteckej spoločnosti v Nórsku (13); ii) predaj investícií do menšinového podielu v […]; iii) predaj podielov v nehnuteľnostiach súvisiacich s letiskom; iv) outsourcing pozemnej obsluhy (14); v) predaj lietadlových motorov (15); vi) predaj a spätný prenájom alebo inú finančnú transakciu v súvislosti s […]; vii) outsourcing systémov riadenia a telefonických centier (16) a viii) predaj alebo zabezpečené financovanie troch lietadiel Q400.

               (21)

               Nórsko trvá na tom, že plán 4XNG bol financovaný z vlastných zdrojov, čo znamená, že SAS by na základe daných operácií a predaja vedľajších aktív získala dostatok peňažných prostriedkov na zaplatenie počiatočných nákladov na realizáciu plánu 4XNG. SAS sa však obávala toho, ako budú investori vnímať slabú pozíciu v oblasti likvidity spôsobenú značnými počiatočnými nákladmi na realizáciu plánu 4XNG. SAS preto požiadala o predĺženie pôvodného revolvingového úveru a súbežné poskytnutie nového revolvingového úveru s podporou príslušných štátov a nadácie KAW. SAS však tvrdila, že sa nebude čerpať pôvodný revolvingový úver (po jeho predĺžení) ani nový revolvingový úver.

               (22)

               Diskusie o novom revolvingovom úvere sa začali 4. júna 2012 (17). V súlade s plánom rekapitalizácie (pozri bod 18) banky, ktoré poskytovali pôvodný revolvingový úver, spočiatku požadovali, aby príslušné štáty poskytli ďalší vlastný kapitál, napr. formou emisie s predkupným právom, keďže neboli ochotné podporiť nový revolvingový úver len z vlastných prostriedkov. Príslušné štáty však túto myšlienku zamietli.

               (23)

               Po niekoľkých rokovaniach banky akceptovali nový revolvingový úver, ktorý mal byť vytvorený spolu s príslušnými štátmi a nadáciou KAW a ktorý mal byť štruktúrovaný za prísne rovnakých podmienok bez podriadenosti alebo neprimeraných práv na zábezpeku. Treba poznamenať, že nový revolvingový úver bol spočiatku nastavený na [3 – 6] miliárd SEK, hoci k dispozícii bola zábezpeka len vo výške [1 – 4] miliardy SEK. Výška nového revolvingového úveru bola 22. októbra 2012 napokon znížená na 3,5 miliardy SEK (približne 400 miliónov EUR).

               (24)

               Nový revolvingový úver poskytli tie isté banky, ktoré poskytli pôvodný revolvingový úver (okrem jednej) (18), spolu s príslušnými štátmi a nadáciou KAW. V tejto súvislosti 50 % nového revolvingového úveru poskytli príslušné štáty úmerne k výške svojho podielu v SAS a zvyšných 50 % poskytli banky a nadácia KAW. Príslušné štáty a nadácia KAW sa zúčastnili na poskytnutí nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok (poplatky, úrokové sadzby, záväzky) ako banky.

               (25)

               Hlavné charakteristiky nového revolvingového úveru boli takéto:

                           —

                           Úver bol rozdelený do dvoch čiastkových úverov vo výške 2 miliardy SEK (úver A) a vo výške 1,5 miliardy SEK (úver B), na ktoré príslušné štáty prispeli 50 % hodnoty. Podmienky cenotvorby pre oba úvery zahŕňali počiatočný poplatok, poplatok za viazanie, poplatok za používanie, maržu a poplatok za ukončenie.

                           —

                           Aby SAS mohla čerpať revolvingový úver, musela splniť určité podmienky, ktoré boli prísnejšie pre úver B než pre úver A (19).

                           —

                           Nový revolvingový úver prevzal všetky zábezpeky pôvodného revolvingového úveru a veritelia navyše dostali zábezpeku na všetky akcie v spoločnosti Widerøe a na všetky ostatné nezaťažené neobežné aktíva skupiny SAS od decembra 2012. Nový revolvingový úver mal teda prvotriednu zábezpeku na určitý počet aktív SAS vrátane 100 % akcií jej dcérskych spoločností Widerøe a SAS Spare Engine, 18 lietadiel a niekoľkých nehnuteľností. Tejto zábezpeke bola priradená účtovná hodnota vo výške približne 2,7 miliardy SEK (t. j. približne 75 % hodnoty nového revolvingového úveru) a bola úmerne rozdelená medzi úver A a úver B.

                           —

                           Úver B bolo možné čerpať až po úplnom vyčerpaní úveru A. Po 1. januári 2014 z neho mohla SAS čerpať až po dokončení predaja aktív alebo akcií spoločnosti Widerøe.

                           —

                           Dátum splatnosti nového revolvingového úveru bol stanovený na 31. marca 2015.

               (26)

               Podmienky poskytnutia nového revolvingového úveru boli odsúhlasené 25. októbra 2012. Tento úver však okrem iného podliehal parlamentnému schvaľovaniu v každom z príslušných štátov a podpísaniu dohôd s odborovými zväzmi zastupujúcimi pilotov a palubných sprievodcov.

               (27)

               Príslušné štáty predložili správu zo 7. novembra 2012, ktorú vypracovala banka CITI (ďalej len „správa banky CITI“) a ktorej cieľom bolo posúdiť, či sa súkromný investor v situácii, ktorá sa čo najviac približovala situácii príslušných štátov, mohol zapojiť do nového revolvingového úveru za podobných podmienok. V prípade úspešnej realizácie plánu 4XNG v rámci jeho základného scenára sa v správe banky CITI dospelo k záveru, že účasť príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru by zabezpečila vnútornú mieru návratnosti vo výške [90 – 140 %], znásobenie peňažných prostriedkov cca [4 – 9]-krát a zvýšenie hodnoty vlastného kapitálu o takmer [700 – 1 200 %] (od novembra 2012 do marca 2015). V správe banky CITI sa dospelo k záveru, že návratnosť, ktorú požadujú príslušné štáty, by sa teda mala prinajmenšom rovnať návratnosti požadovanej súkromnými investormi v podobnej situácii. V správe banky CITI sa však neposudzovala pravdepodobnosť, s akou môže SAS úspešne zrealizovať „základný scenár“ plánu 4XNG, ani vplyv odchýlok od „základného scenára“, ako napríklad neschopnosť speňažiť vedľajšie aktíva.

               (28)

               SAS 19. decembra 2012 oznámila, že boli splnené všetky podmienky potrebné na to, aby nový revolvingový úver nadobudol účinnosť (pozri bod (26)), a to vrátane parlamentného schválenia v príslušných štátoch. Nový revolvingový úver bol v platnosti od uvedeného dátumu až do 3. marca 2014, pričom nahradil pôvodný revolvingový úver (20).

               (29)

               Listom zo 6. júna 2013 Nórsko vysvetlilo, že v dôsledku predaja 80 % akcií spoločnosti Widerøe (bod 20) sa príslušné štáty a veriteľské banky dohodli so SAS na zmene podmienok nového revolvingového úveru, hoci dohoda o zmenách ešte nebola oficiálne podpísaná. Nórske orgány vo svojich pripomienkach predložených počas formálneho vyšetrovacieho konania informovali dozorný úrad o tom, že dohodu o zmene nového revolvingového úveru podpísali všetky strany a že táto dohoda nadobudne platnosť po dokončení transakcie týkajúcej sa spoločnosti Widerøe, t. j. 30. septembra 2013. Tieto zmeny zahŕňali tieto opatrenia:

                           —

                           Úver A mal byť znížený zo sumy 1,173 miliardy SEK na 0,8 miliardy SEK a dátum jeho splatnosti sa mal predĺžiť o päť mesiacov do 1. júna 2014.

                           —

                           SAS mala zložiť peňažnú zábezpeku vo výške [0,5 – 0,8] miliardy SEK pre úver A. Zvyšná suma vo výške [0,1 – 0,4] miliardy SEK mala byť zabezpečená zábezpekami, ktoré už boli uvedené v dohode o novom revolvingovom úvere.

                           —

                           Úver A mal byť znížený o 0,2 miliardy SEK po čiastočnom predaji pozemnej obsluhy. Medzitým bol nový revolvingový úver 4. marca 2014 zrušený a SAS vydala vyhlásenie o zámere dohodnúť sa s potenciálnym kupcom (21).

                           —

                           Úver B mal byť znížený z 1,5 miliardy SEK na 1,2 miliardy SEK.

         5.   DÔVODY NA ZAČATIE FORMÁLNEHO VYŠETROVACIEHO KONANIA

               (30)

               Dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadril pochybnosti, pokiaľ ide o účasť príslušných štátov, nadácie KAW a bánk na poskytnutí nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok, a to najmä z týchto dôvodov:

                           —

                           Predchádzajúca expozícia bánk voči SAS prostredníctvom ich účasti na poskytnutí pôvodného revolvingového úveru. Banky skutočne znížili svoj príspevok do nového revolvingového úveru zhruba o polovicu, a preto z hľadiska revolvingového úveru znížili svoju celkovú expozíciu voči SAS približne o 50 %, zatiaľ čo príslušné štáty, ktoré v súvislosti s emisiami s predkupným právom v rokoch 2009 a 2010 nezískali žiadny výnos vzhľadom na trvalo negatívne výsledky SAS, svoju expozíciu voči SAS zvýšili.

                           —

                           Skutočnosť, že SAS úplne vyčerpala pôvodný revolvingový úver v januári 2012, čo mohlo mať vplyv na rozhodnutie veriteľských bánk zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru, aby sa vyhli akémukoľvek ďalšiemu čerpaniu a zabezpečili, že vzhľadom na ťažkosti spoločnosti úplne neprídu o svoje príspevky do revolvingového úveru. Dozornému úradu nebolo jasné, či rozhodnutie bánk zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru nebolo ovplyvnené neustálou finančnou podporou, ktorú príslušné štáty poskytovali SAS v predchádzajúcich rokoch. Dozorný úrad takisto konštatoval, že účasť súkromných subjektov na poskytnutí nového revolvingového úveru bola striktne podmienená účasťou príslušných štátov.

                           —

                           Podľa dozorného úradu nebolo isté, či účasť nadácie KAW na poskytnutí nového revolvingového úveru možno porovnávať s účasťou súkromného investora, keďže expozícia nadácie KAW voči SAS nevzniká len na základe jej podielu, ale aj prostredníctvom banky SEB.

               (31)

               Dozorný úrad ďalej vyjadril pochybnosti o tom, či sa účasť príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru dala považovať za rozumnú z pohľadu akcionárov a či by splnila kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve za predpokladu neexistencie rovnakých podmienok. Dozorný úrad v tejto súvislosti posudzoval, či plán 4XNG vychádzal z dostatočne spoľahlivých predpokladov na to, aby sa na základe nich súkromný investor zúčastnil na poskytnutí nového revolvingového úveru, a či analýzy citlivosti, ktoré boli v rámci plánu vykonané, neboli príliš optimistické.

               (32)

               Dozorný úrad napríklad poukázal okrem iného na optimistické hodnoty uvedené v pláne, ktoré sa týkali rastu trhu z hľadiska počtu dostupných miest na kilometer a HDP, ako aj na mieru inflácie v období rokov 2015 – 2017 na úrovni 0 %. Rovnako pochyboval o tom, či v čase podpísania nového revolvingového úveru bolo možné predvídať úspešné vykonanie všetkých iniciatív v oblasti úspor nákladov a predaja aktív.

               (33)

               Pokiaľ ide o podmienky nového revolvingového úveru a posúdenie banky CITI týkajúce sa očakávanej návratnosti vyplývajúcej z účasti príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru, dozorný úrad zdôraznil skutočnosť, že v správe banky CITI nebol posúdený plán 4XNG, ani v nej nebola vykonaná analýza citlivosti finančného modelu, ale vychádzalo sa v nej len z informácií, ktoré jej boli poskytnuté. Dozorný úrad poukázal aj na to, že v správe banky CITI nebola ohodnotená zábezpeka nového revolvingového úveru z pohľadu súkromného investora v trhovom hospodárstve a že v nej nebol zohľadnený vplyv možných alternatívnych scenárov za menej priaznivých predpokladov (vrátane platobnej neschopnosti) týkajúcich sa analýzy návratnosti. Dozorný úrad v tejto súvislosti konštatoval, že podľa správy banky CITI existovala nulová pravdepodobnosť toho, že SAS by sa v nasledujúcich troch rokoch dostala do platobnej neschopnosti, čo sa zdalo ako podcenenie rizika.

               (34)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti dozorný úrad nemohol vylúčiť, že účasť príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru by mohla predstavovať výhodu v prospech SAS v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

               (35)

               Napokon, keby nový revolvingový úver predstavoval štátnu pomoc v zmysle Dohody o EHP, dozorný úrad vyjadril pochybnosti o tom, či by sa mohol považovať za zlučiteľný s uvedenou dohodou. Dozorný úrad v tejto súvislosti posudzoval, či by sa mohlo uplatniť nejaké z možných odôvodnení zlučiteľnosti stanovených v Dohode o EHP. Vzhľadom na charakter opatrenia a na ťažkosti SAS dozorný úrad konštatoval, že jedinými relevantnými kritériami sú podľa všetkého tie, ktoré sa týkajú pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach podľa článku 61 ods. 3 písm. c) Dohody o EHP na základe usmernení dozorného úradu o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (22) (ďalej len „usmernenia na záchranu a reštrukturalizáciu“). Dozorný úrad však dospel k predbežnému záveru, že podmienky poskytnutia pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu stanovené v usmerneniach na záchranu a reštrukturalizáciu podľa všetkého neboli splnené.

         6.   PRIPOMIENKY K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA
   6.1   Pripomienky nórskych orgánov

               (36)

               Nórsko trvá na tom, že jeho účasť na poskytnutí nového revolvingového úveru sa uskutočnila za trhových podmienok, keďže sa na ňom zúčastnilo za rovnakých podmienok ako banky a nadácia KAW, čím sa vylučuje existencia štátnej pomoci.

               (37)

               Nórsko tvrdí, že SAS v období, počas ktorého prebiehali rokovania o novom revolvingovom úvere, nečerpala pôvodný revolvingový úver. Uvádza, že na základe zmien pôvodného revolvingového úveru prijatých v marci 2012 sa zaviedli ešte prísnejšie podmienky čerpania, a tvrdí, že od konca júna 2012 preto banky mohli zamietnuť akúkoľvek žiadosť SAS o čerpanie úveru. V marci 2012 SAS v plnej výške splatila sumu, ktorú vyčerpala z revolvingového úveru, a od tej chvíle už pôvodný revolvingový úver nečerpala. Banky sa preto odôvodnene mohli považovať za „externých“ investorov zúčastnených na poskytnutí nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok ako príslušné štáty (23) bez toho, aby mali významnú nezabezpečenú expozíciu voči SAS (24).

               (38)

               Pokiaľ ide o účasť nadácie KAW na poskytnutí nového revolvingového úveru spolu s bankami, nórske orgány sa domnievajú, že nadácia KAW mala obmedzenú hospodársku expozíciu voči banke SEB a že táto expozícia nemohla ovplyvniť rozhodnutie nadácie zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru.

               (39)

               Nórsko okrem toho trvá na tom, že plán 4XNG bol realistický a že by sa mohol úspešne zrealizovať. Takisto trvá na tom, že všetky aspekty a predpoklady vrátane tých, ktoré sa týkajú odhadov príjmov za počet dostupných miest na kilometer (25), opatrení na úsporu nákladov a plánovaných predajov, boli pozorne preskúmané, aby plnili finančné ciele stanovené v pláne 4XNG na obdobie 2014 – 2015. Navyše plán 4XNG spolu so všetkými predpokladmi, z ktorých vychádzal, dôkladne skontrolovali externí finanční poradcovia príslušných štátov (spoločnosť Goldman Sachs) aj bánk […] a bol prijatý s prihliadnutím na ich pripomienky a odporúčania. Zároveň zdôrazňuje, že pri prijímaní rozhodnutia zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru sa úspešná realizácia plánu očakávala aj na základe toho, že podmienkou schválenia nového revolvingového úveru bolo uzavretie nových dohôd s odborovými zväzmi. Podľa Nórska navyše z vývoja situácie v období od decembra 2012 do zrušenia nového revolvingového úveru 4. marca 2014 vyplynulo, že tento plán prispieval k dosiahnutiu očakávaných výsledkov (26).

               (40)

               Pokiaľ ide o podmienky nového revolvingového úveru, Nórsko tvrdí, že boli v súlade s bežnými trhovými podmienkami, keďže boli podobné podmienkam porovnateľných dohôd, a v súvislosti s novým revolvingovým úverom boli zároveň stanovené vyššie počiatočné poplatky a prísnejšie podmienky čerpania ako pri väčšine analyzovaných dohôd. Pokiaľ ide o poskytnuté zábezpeky, Nórsko uvádza, že skutočné finančné riziká veriteľských bánk boli zanedbateľné, keďže odhadovaná hodnota zábezpeky jednoznačne prekračovala výšku úveru A. Preto by sa v prípade scenára likvidácie všetky pohľadávky veriteľských bánk vyrovnali prostredníctvom zábezpek alebo prostredníctvom iných aktív SAS, ktoré by sa mohli predať, ako napríklad […], jej podiel v […] atď. Uvedené skutočnosti podporuje aj reálne zrušenie značnej časti záväzkov v rámci úveru A v prvej polovici roka 2013. Podľa Nórska z toho vyplýva, že banky pri rozhodovaní o tom, či sa spolu s príslušnými štátmi a nadáciou KAW zúčastnia na poskytnutí nového revolvingového úveru, konali komerčne a obozretne.

               (41)

               Nórsko napokon informovalo o tom, že účasť na poskytnutí nového revolvingového úveru prinieslo veriteľom revolvingového úveru značný výnos bez toho, aby SAS musela čerpať tento úver. Táto skutočnosť by mala podporiť názor, že účasť príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru spolu s nadáciou KAW a bankami bola v plnom súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

         6.2   Pripomienky skupiny SAS

               (42)

               Skupina SAS tvrdí, že príslušné štáty sa zúčastnili na poskytnutí nového revolvingového úveru ako akcionári, nie ako verejné orgány. Vzhľadom na tvorbu značných príjmov pre akcionárov/veriteľov z hľadiska poplatkov, ako aj na očakávané zvýšenie hodnoty akcií bola z tohto pohľadu účasť na takomto nástroji výhodnejšia ako vklad vlastného kapitálu.

               (43)

               Pokiaľ ide o test rovnakých podmienok, skupina SAS uvádza, že tento test bol splnený vzhľadom na skutočnosť, že banky nemali voči SAS žiadnu expozíciu, a preto by sa k nim malo pristupovať ako k „externým“ investorom. Navyše účasť príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru nemala vplyv na správanie bánk, keďže to bola SAS, a nie banky, kto požadoval, aby sa akcionári zapojili do nového revolvingového úveru. Skupina SAS okrem toho trvá na tom, že banky sa rozhodli zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok ako príslušné štáty a nadácia KAW na základe veľmi priaznivých výsledkov analýzy rizík/výnosov.

               (44)

               Skupina SAS ďalej podporila tvrdenie Nórska, že predpoklady, z ktorých vychádzal plán 4XNG, boli spoľahlivé a založené na veľmi realistických prognózach, pokiaľ ide o tri hlavné hybné sily, a to rast trhu z hľadiska počtu dostupných miest na kilometer, rast HDP v rokoch 2015 – 2017 a predpokladanú infláciu na úrovni 0 %. Všetky veriteľské banky dôsledne preverili aj všetky riziká spojené s realizáciou plánu s osobitným zameraním na príjem za počet dostupných miest na kilometer ako na kľúčový ukazovateľ ziskovosti spoločnosti.

               (45)

               Skupina SAS zároveň tvrdí, že poskytnuté zábezpeky boli dostatočne posúdené a že riziko, že by SAS nebola schopná zrealizovať plán 4XNG, sa zmiernilo. Toto tvrdenie podporuje aj skutočnosť, že dosiahnutie úspor nákladov bolo podmienkou, ktorú si veritelia stanovili predtým, ako sa zapojili do nového revolvingového úveru, a že uzavretie nových kolektívnych zmlúv v novembri 2012 bolo kľúčové pre úspešnú realizáciu plánu.

               (46)

               Skupina SAS navyše kritizuje dozorný úrad za to, že nevzal do úvahy alternatívu vyhlásenia konkurzu a skutočnosť, že keby nebol k dispozícii nový revolvingový úver, príslušné štáty by prišli o hodnotu svojho kombinovaného podielu. Skupina SAS v tejto súvislosti zdôrazňuje, že príslušné štáty sa zúčastnili na poskytnutí nového revolvingového úveru ako hlavní akcionári v SAS s cieľom dosiahnuť primeranú návratnosť svojich investícií.

               (47)

               Skupina SAS na záver informuje o tom, že prostredníctvom realizácie plánu 4XNG sa podarilo dosiahnuť príjmy vo výške 3 miliardy SEK pred zdanením, vďaka čomu SAS v období od novembra 2012 do júla 2013 zaznamenala pozitívny výsledok.

         6.3   Pripomienky spoločnosti FAM

               (48)

               Podľa spoločnosti FAM (spoločnosti zodpovednej za správu aktív nadácie KAW) bolo rozhodnutie nadácie KAW zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru prijaté bez ohľadu na jej podiel v banke SEB a expozíciu banky SEB voči SAS. FAM tvrdí, že nadácia KAW nemala v banke SEB väčšinový podiel, ani sa nedá povedať, že kontroluje banku SEB.

               (49)

               FAM preskúmala plán 4XNG, súvisiace finančné riziká a poskytnuté zábezpeky a dospela k záveru, že je v záujme nadácie KAW, aby sa zúčastnila na poskytnutí nového revolvingového úveru. V tejto súvislosti porovnala vyhliadky na ochranu dlhodobých investícií nadácie KAW do SAS a budúcu možnú návratnosť týchto investícií, ako aj vysoké poplatky, ktoré by SAS zaplatila v súvislosti s novým revolvingovým úverom, s likvidáciou SAS, ktorú nepovažovala za hospodársky zaujímavú alternatívu.

               (50)

               FAM takisto súhlasí s Nórskom a so skupinou SAS, že všetky zainteresované strany sa zúčastnili na poskytnutí nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok, bez akejkoľvek formy podriadenosti, neprimeraných práv na zábezpeku alebo za iných neprimeraných podmienok. Rozhodnutie zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru vychádzalo z dôkladnej analýzy vyhliadok na dosiahnutie zisku v dôsledku silného postavenia a konkurencieschopnosti SAS v budúcnosti.

               (51)

               FAM napokon súhlasí s názorom Nórska, že rozhodnutie veriteľských bánk zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru vychádzalo z obchodných úvah, keďže ich existujúca expozícia v rámci pôvodného revolvingového úveru bola len teoretická. FAM tvrdí, že banky mali dokonca menšiu motiváciu zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru ako príslušné štáty a nadácia KAW, keďže tie mohli počítať so zvýšením ceny akcií. Preto trvá na tom, že test rovnakých podmienok sa musí považovať za splnený.

         II.   POSÚDENIE

   1.   EXISTENCIA ŠTÁTNEJ POMOCI

               (52)

               V článku 61 ods. 1 Dohody o EHP sa uvádza:
               „Ak nie je touto dohodou ustanovené inak, pomoc poskytovaná členskými štátmi ES, štátmi EZVO alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s fungovaním tejto dohody, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi zmluvnými stranami.“

               (53)

               Pojem „štátna pomoc“ sa teda vzťahuje na každú priamo alebo nepriamo poskytnutú výhodu, ktorá je financovaná zo štátnych prostriedkov, štátom samotným alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli udelené.

               (54)

               Na to, aby opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a musí sa dať pripísať danému štátu. Štátne prostriedky sú v zásade prostriedky členského štátu a jeho verejných orgánov, ako aj prostriedky verejných podnikov, nad ktorými môžu mať verejné orgány kontrolný vplyv, či už priamo, alebo nepriamo.

               (55)

               Je nesporné, že predmetné opatrenie zahŕňalo štátne prostriedky, keďže bolo financované zo zdrojov pochádzajúcich z rozpočtov príslušných štátov, a že ho bolo možné pripísať týmto štátom. Predovšetkým možno poznamenať, že parlament Nórska schválil účasť vlády na poskytnutí nového revolvingového úveru (bod 28).

               (56)

               Predmetné opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť jej narušením a musí byť schopné ovplyvňovať obchod medzi zmluvnými stranami.

               (57)

               Podľa ustálenej judikatúry, keď sa na základe finančnej podpory, ktorú poskytne členský štát, posilňuje postavenie daného podniku v porovnaní s inými podnikmi, ktoré si konkurujú v obchode v rámci Únie, potom existuje prinajmenšom potenciálny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a na hospodársku súťaž (27). Dozorný úrad sa v tomto smere domnieva, že túto podmienku by spĺňala akákoľvek potenciálna hospodárska výhoda poskytnutá SAS zo štátnych prostriedkov. SAS konkuruje iným leteckým dopravcom v Európskej únii a EHP, najmä odkedy 1. januára 1993 začalo platiť tretie štádium liberalizácie leteckej dopravy (tzv. tretí balík) (28). Navyše v prípade ciest na relatívne kratšie vzdialenosti v rámci EHP leteckej doprave konkuruje cestná a železničná doprava, a preto by toto opatrenie mohlo mať vplyv aj na cestných a železničných dopravcov.

               (58)

               Jediným kritériom dôležitým z hľadiska pojmu štátna pomoc, o ktoré teda ide, je, či SAS získala na základe daného opatrenia selektívnu nenáležitú hospodársku výhodu.

               (59)

               Vzhľadom na zrušenie nového revolvingového úveru k 4. marcu 2014 dozorný úrad posudzoval, či SAS získala na základe tohto nového revolvingového úveru selektívnu nenáležitú hospodársku výhodu v čase od jeho poskytnutia v roku 2012 do jeho zrušenia v roku 2014.

         2.   HOSPODÁRSKA VÝHODA V PROSPECH SAS

               (60)

               S cieľom určiť, či bola SAS poskytnutá štátna pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP, dozorný úrad posúdi, či letecký dopravca získal hospodársku výhodu, ktorú by za bežných trhových podmienok nezískal. Dozorný úrad používa na preskúmanie tejto otázky kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve, podľa ktorého by o štátnu pomoc nešlo vtedy, keby za podobných okolností bolo možné podnietiť súkromného investora, ktorý je porovnateľne veľký ako príslušné orgány vo verejnom sektore a ktorý prevádzkuje svoju činnosť za bežných trhových podmienok v trhovom hospodárstve, aby príjemcovi poskytol predmetné opatrenie.

               (61)

               Na základe uvedeného kritéria preto dozorný úrad musí posúdiť, či by sa súkromný investor zapojil do posudzovanej transakcie za rovnakých podmienok. Postoj hypotetického súkromného investora je postojom obozretného investora, ktorého cieľ maximalizovať zisk sa zmierňuje s ohľadom na úroveň rizika, ktorá je pre danú mieru návratnosti ešte prijateľná (29).

               (62)

               V zásade platí, že príspevok z verejných finančných prostriedkov nezahŕňa štátnu pomoc, ak sa poskytuje v rovnakom čase ako značný kapitálový vklad súkromného investora, ktorý sa realizuje za porovnateľných okolností a porovnateľných podmienok (zásada rovnakých podmienok) (30).

         2.1   Účasť príslušných štátov, nadácie KAW a bánk na poskytnutí nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok

               (63)

               Dozorný úrad konštatuje, že veriteľské banky zúčastnené na poskytnutí nového revolvingového úveru sa zúčastnili aj na poskytnutí pôvodného revolvingového úveru. V rámci nového revolvingového úveru však príslušné štáty zvýšili svoju expozíciu voči SAS, zatiaľ čo banky znížili svoj príspevok zhruba o polovicu (z 366 miliónov EUR na približne 200 miliónov EUR), a preto v rámci revolvingového úveru znížili svoju celkovú existujúcu expozíciu voči SAS približne o 50 %. Vzhľadom na uvedené skutočnosti dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadril pochybnosti o tom, že mohla byť splnená zásada rovnakých podmienok, keďže príslušné štáty a banky podľa všetkého neboli v porovnateľnej situácii.

               (64)

               Nórsko a skupina SAS počas formálneho vyšetrovacieho konania tvrdili, že keď veriteľské banky rokovali o účasti na poskytnutí nového revolvingového úveru, v rámci pôvodného revolvingového úveru nemali žiadnu expozíciu. Banky sa preto mali považovať za „externých“ investorov, ktorí boli v porovnateľnej situácii ako príslušné štáty a nadácia KAW.

               (65)

               Dozorný úrad konštatuje, že SAS úplne vyčerpala pôvodný revolvingový úver v januári 2012 (bod (18)). Zmeny pôvodného revolvingového úveru prijaté v marci 2012 zahŕňali okrem iného podmienku úplného a okamžitého splatenia vyčerpanej sumy. Príslušné sumy boli v plnej výške splatené v marci 2012 a na základe zmien pôvodného revolvingového úveru schválených v ten istý mesiac sa SAS mimoriadne sťažila možnosť následného čerpania úveru (31). SAS bola zároveň požiadaná o to, aby do júna 2012 predložila plán rekapitalizácie, ktorý muselo schváliť predstavenstvo, ako aj príslušné štáty a nadácia KAW ako hlavní akcionári. Banky tento plán najskôr zamietli. Príslušné štáty, ktoré dôkladne preskúmali zrevidovaný plán 4XNG, sa rozhodli zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru až v novembri 2012, a vzápätí tak urobili aj banky.

               (66)

               Nórske orgány a skupina SAS počas formálneho vyšetrovacieho konania preto tvrdili, že SAS sa účinne zabránilo v tom, aby požadovala čerpanie pôvodného revolvingového úveru. Po oboznámení sa so situáciou sa banky museli rozhodnúť, či budú pokračovať s pôvodným revolvingovým úverom až do skončenia jeho platnosti v júni 2013 alebo sa zapoja do poskytnutia nového revolvingového úveru za rovnakých podmienok spolu s príslušnými štátmi a nadáciou KAW, a to aj napriek skutočnosti, že príslušné štáty a nadácia KAW boli ako akcionári viac motivovaní zúčastniť sa vzhľadom na možnosť dosiahnuť po zrealizovaní plánu 4XNG vyššie zhodnotenie svojich akcií.

               (67)

               Hoci dozorný úrad považuje za pravdepodobné, že banky, teda prinajmenšom tie bez ďalších nezabezpečených bilaterálnych expozícií voči SAS, nemali v čase prijatia rozhodnutia zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru významné expozície v rámci pôvodného revolvingového úveru, zároveň sa domnieva, že stále existovalo riziko, že SAS by mohla splniť podmienky čerpania ešte pred poskytnutím nového revolvingového úveru. Skutočnosť, že sa to nestalo a že pôvodný revolvingový úver sa už po úplnom splatení v marci 2012 nevyužíval, je v tomto ohľade nepodstatná. Na základe toho sa zdá, že banky mali voči SAS v rámci pôvodného revolvingového úveru určitú mieru expozície, ktorú príslušné štáty (a nadácia KAW) nemali. Dozorný úrad preto nemôže akceptovať argument nórskych orgánov, že banky sa zúčastnili na poskytnutí nového revolvingového úveru ako „externí“ investori, a to aj napriek svojej expozícii v rámci pôvodného revolvingového úveru.

               (68)

               Dozorný úrad navyše nemôže súhlasiť s Nórskom v tom, že expozícia niektorých bánk vo forme bilaterálnych úverov spojených s pôvodným revolvingovým úverom (32) nepredstavovala pre banky počas obdobia rokovaní o novom revolvingovom úvere žiadne finančné riziko na základe toho, že tieto úvery sa nemohli čerpať, kým nebol úplne vyčerpaný pôvodný revolvingový úver. Ako už bolo uvedené, existovalo riziko, hoci nepochybne malé, že podmienky čerpania by sa mohli splniť aj napriek skutočnosti, že po prijatí zmien v marci 2012 a zavedení prísnejších podmienok bolo veľmi málo pravdepodobné, že by SAS čerpala pôvodný revolvingový úver.

               (69)

               Navyše sa zdá, že niektoré banky mali voči SAS ďalšiu expozíciu. Napríklad okrem účasti na poskytnutí pôvodného revolvingového úveru mala banka […] (od 30. septembra 2012) nezabezpečenú (a nevyčerpanú) bilaterálnu expozíciu voči SAS vo výške [200 – 600] miliónov SEK, ako aj nezabezpečenú expozíciu vyplývajúcu z kreditných kariet vo výške [500 – 900] miliónov SEK. Mohla byť preto zodpovedná za pokrytie akýchkoľvek nákladov na odškodnenie klientov v prípade, keby SAS zrušila príslušné lety. Hoci táto nezabezpečená expozícia vyplývajúca z kreditných kariet predstavovala [0 – 2 %] z celkového úverového portfólia banky […] vo výške okolo [1 000 – 3 000] miliárd SEK, predsa len predstavovala finančné riziko, a preto nemožno súhlasiť s tým, že banka […] bola pri rozhodovaní o účasti na poskytnutí nového revolvingového úveru v porovnateľnej situácii ako príslušné štáty.

               (70)

               Navyše tri ďalšie banky mali expozíciu z hľadiska nesplatených úverov na financovanie lietadiel (napr. banka […]). Hoci príslušné štáty tvrdia, že financovanie bolo zabezpečené lietadlami a že nepredstavovalo pre banky finančné riziko, keďže lietadlá sa dali na trhu ľahko predať, táto možnosť sa fakticky nepreukázala. Stále nie je jasné, či by sa v prípade rýchleho predaja lietadiel za akúkoľvek cenu skutočne podarilo získať celú sumu.

               (71)

               Dozorný úrad si navyše v rozhodnutí o začatí konania kládol otázku, či správanie bánk mohlo byť ovplyvnené konaním príslušných štátov vzhľadom na neustálu finančnú podporu, ktorú príslušné štáty poskytovali tomuto leteckému dopravcovi v predchádzajúcich rokoch (napr. emisie s predkupným právom v rokoch 2009 a 2010). Okrem toho banky boli ochotné zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru len pod podmienkou, že sa zúčastnia aj príslušné štáty, ako je vysvetlené v bodoch (21) a (22).

               (72)

               Dozorný úrad sa v zásade domnieva, že zásada rovnakých podmienok sa nemôže uplatňovať v prípadoch, keď je účasť súkromných subjektov na predmetnej transakcii prísne podmienená účasťou príslušných štátov.

               (73)

               Nórsko a skupina SAS počas formálneho vyšetrovacieho konania tvrdili, že počas rokovaní o novom revolvingovom úvere sa banky v žiadnom štádiu necítili „ovplyvnené“ predchádzajúcim konaním príslušných štátov a ich pretrvávajúcou ochotou podporovať SAS, a to napriek skutočnosti, že prognózy príjmov príslušných štátov spojených s emisiami s predkupným právom v rokoch 2009 a 2010 sa nenaplnili.

               (74)

               Dozorný úrad nemôže vylúčiť možnosť, že súkromné subjekty by s takými výsledkami a nepredvídateľnými odhadmi neboli ochotné investovať do podniku bez účasti príslušných štátov. Zároveň nemôže vylúčiť ani to, že príslušné štáty, ktoré odmietli poskytnúť nový vlastný kapitál a zapojiť sa do poskytnutia podriadeného revolvingového úveru, už neboli ochotné vložiť do SAS ďalšie finančné prostriedky. Bez ohľadu na tieto úvahy dozorný úrad naďalej nie je presvedčený o tom, že účasť príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru prebehla za rovnakých podmienok ako v prípade veriteľských bánk, keďže účasť príslušných štátov viedla k tomu, že banky z hľadiska revolvingového úveru znížili svoju celkovú expozíciu voči SAS približne o 50 %, pričom príslušné štáty zároveň svoju expozíciu voči SAS zvýšili.

               (75)

               Pokiaľ ide o to, či správanie nadácie KAW možno považovať za východiskový bod pre zistenie správania súkromného investora, z formálneho vyšetrovacieho konania vyplynulo, že expozícia nadácie KAW voči SAS prostredníctvom jej podielu v banke SEB bola menšia ako tá, ktorá sa uvádzala v rozhodnutí o začatí konania. Vzhľadom na to, že nadácia KAW je v banke SEB len menšinovým akcionárom a že expozícia banky SEB voči SAS bola obmedzená, dalo by sa tvrdiť, že účasť nadácie KAW na poskytnutí nového revolvingového úveru bola motivovaná vyhliadkami na dosiahnutie zisku z takejto investície.

               (76)

               Okrem toho sa dozornému úradu počas formálneho vyšetrovacieho konania nepodarilo s istotou dospieť k záveru, že predmetná transakcia sa uskutočnila za rovnakých podmienok.

               (77)

               Bez ohľadu na posúdenie rovnakých podmienok dozorný úrad preskúmal aj to, či sa účasť príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru dala považovať za rozumnú z pohľadu akcionárov a či by splnila kritérium súkromného investora v trhovom hospodárstve za predpokladu neexistencie rovnakých podmienok.

         2.2   Posúdenie účasti príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru na základe kritéria súkromného investora v trhovom hospodárstve

               (78)

               Otázka, ktorú treba vyriešiť, znie, či by sa súkromný investor v rovnakej situácii ako príslušné štáty, t. j. ako súčasní akcionári v SAS, ktorý by v roku 2012 čelil podobným okolnostiam ako príslušné štáty, zapojil do poskytnutia nového revolvingového úveru za podobných podmienok (33).

               (79)

               Nezávislé analýzy, ktoré vykonali externí finanční poradcovia (konkrétne spoločnosť Goldman Sachs International a banka CITI ako poradcovia príslušných štátov a […] ako poradca veriteľov) pred uzavretím dohody o novom revolvingovom úvere, sú v tomto ohľade poučné. Podľa pripomienok Nórska k rozhodnutiu o začatí konania sa príslušné štáty rozhodli zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru až po tom, ako externí poradcovia dôkladne preskúmali plán 4XNG, a po úprave podmienok nového revolvingového úveru.

               (80)

               Hoci dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadril určité výhrady voči rozsahu správy, ktorú vypracovala banka CITI, Nórsko objasnilo, že jeho rozhodnutie zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru vychádzalo zo všetkých analýz, ktoré vypracovali jeho finanční poradcovia, a že správa banky CITI by sa preto nemala posudzovať izolovane.

               (81)

               Úlohou finančných poradcov bolo okrem iného poskytnúť kritickú analýzu plánu 4XNG a nového revolvingového úveru a ich súvisiacich citlivých a slabých stránok. Táto analýza bola vykonaná prostredníctvom po sebe nasledujúcich správ s ohľadom na minulé výsledky SAS a iné referenčné hodnoty daného odvetvia. Poradcovia vydali sériu odporúčaní týkajúcich sa stratégií zmierňovania rizík pre plán 4XNG aj nový revolvingový úver. V súlade s týmito odporúčaniami príslušné štáty požiadali o niekoľko úprav plánu 4XNG (s cieľom urýchliť opatrenia na úsporu nákladov a umožniť ďalšie iniciatívy), ako aj o úpravu podmienok nového revolvingového úveru s cieľom znížiť pravdepodobnosť čerpania.

               (82)

               Pri analýze plánu 4XNG externí poradcovia identifikovali a osobitne sa zamerali na kľúčové oblasti možného rizika vrátane cieľov v oblasti úspor nákladov, predajov a tlaku spojeného s príjmom za počet dostupných miest na kilometer. Na základe tohto posúdenia rizika sa okrem iného konštatovalo toto:

                           —

                              Ciele v oblasti úspor nákladov

                           Na základe prijatých externých odporúčaní došlo k zmene a posilneniu plánu 4XNG s cieľom zahrnúť doň iniciatívy zamerané na úsporu nákladov vo výške približne [1 – 4] miliardy SEK ročne (ktorá sa zvýšila z pôvodného cieľa vo výške [1 – 4] miliardy SEK ročne). Hoci nesplnenie cieľov v oblasti úspor nákladov vzbudilo obavy, kľúčovým krokom k zmierneniu rizikovosti plánu 4GNX ešte pred dokončením nového revolvingového úveru bolo uzavretie nových dohôd s odborovými zväzmi, ktoré zahŕňali zníženie odmien zamestnancov a dávok, ako aj zmeny v dôchodkovom pláne zavedené v novembri 2012. To viedlo k priamym úsporám nákladov vo výške takmer […] SEK, ktoré sa na žiadosť príslušných štátov museli úspešne zrealizovať ešte pred tým, než sa mohol začať uplatňovať nový revolvingový úver.

                           —

                              Predaje

                           Po počiatočných predpokladoch o predajoch aktív, ktoré externý finančný poradca spochybnil, ako aj vzhľadom na nové informácie, ktoré sa objavili počas tohto procesu, sa konečný zoznam plánovaných predajov uvedený v pláne 4XNG líšil od zoznamu, ktorý pôvodne predložila SAS (34). Finančný poradca príslušných štátov napokon dospel k záveru, že predaje (s odhadovanou hodnotou predaja vo výške približne 3,0 miliardy SEK) uvedené v konečnom pláne 4XGN boli v odhadovanom časovom rámci uskutočniteľné. Nový revolvingový úver navyše obsahoval ustanovenia týkajúce sa načasovania predaja spoločnosti Widerøe, ako aj striktného použitia výnosov z predaja na splatenie nového revolvingového úveru.

                           —

                              Tlak spojený s príjmom za počet dostupných miest na kilometer

                           Boli posúdené východiskové predpoklady týkajúce sa výnosu a tlaku spojeného s príjmom za počet dostupných miest na kilometer a s ohľadom na príslušné údaje o historických trendoch, predpovede tretích strán a známe zmeny vo vtedajšom konkurenčnom prostredí sa usúdilo, že boli primerané. Usúdilo sa preto, že tieto predpoklady nepredstavujú zásadné riziko ohrozujúce realizáciu plánu 4XNG.

               (83)

               Pokiaľ ide o pochybnosti dozorného úradu vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania, ktoré sa týkali optimistickej povahy konkrétnych hybných síl v pláne 4XNG (napr. rast trhu z hľadiska počtu dostupných miest na kilometer, prognóza rastu HDP a inflácia na obdobie 2015 – 2017 na úrovni 0 %), z informácií, ktoré počas formálneho vyšetrovacieho konania predložilo Nórsko a skupina SAS, vyplýva, že v týchto odhadoch sa zohľadňujú najmä hlavné trhy, na ktorých pôsobí SAS. Okrem iného sa zohľadnila výraznejšia expozícia spoločnosti skôr voči severnej než južnej Európe, ako aj jej expozícia voči americkému a ázijskému trhu. Z pripomienok ďalej vyplýva, že odhadovaná inflácia nákladov na úrovni 0 % ročne na obdobie 2015 – 2017 je čistým výsledkom základnej miery inflácie na úrovni 2 % ročne (v súlade s odhadovanou úrovňou inflácie v EÚ) a predpokladu, že by ju bolo možné vyvážiť prostredníctvom nových opatrení na úsporu nákladov.

               (84)

               Pokiaľ ide o absenciu testovania citlivosti v súvislosti s analýzou vnútornej miery návratnosti, ktorá bola predložená v správe banky CITI (pozri bod (33)), ako aj o počiatočné obavy Komisie týkajúce sa potenciálneho vplyvu menej optimistických scenárov, Nórsko poskytlo dozornému úradu doplňujúce informácie vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania, ktoré sa týkali rozsahu vykonanej analýzy citlivosti. Spoločnosť Goldman Sachs v tejto súvislosti predložila počas vypracovania plánu 4XNG v období od júna do septembra 2012 sériu testov citlivosti. Z revidovanej analýzy vykonanej v septembri 2012 vyplynulo, že SAS by mala dostatočné peňažné prostriedky aj v prípade negatívnych prezentovaných scenárov, t. j. vo všetkých analyzovaných prípadoch by hotovostná pozícia SAS ostala nad spodnou hranicou pásma vymedzeného pre revolvingový úver. Usúdilo sa však, že na zachovanie dôvery trhu je potrebný zabezpečovací mechanizmus pre likviditu a že na zabezpečenie takejto rezervnej likvidity ostáva najrealistickejšou možnosťou práve revolvingový úver.

               (85)

               Dozorný úrad preto upozorňuje na po sebe nasledujúce finančné preskúmania vykonané v súvislosti s plánom 4XGN (vrátane rozsiahlej analýzy a testovania rôznych verzií tohto plánu). Dozorný úrad poukazuje aj na vyplývajúce požiadavky príslušných štátov znížiť riziká spojené s realizáciou a vykonať konsolidovaný plán reštrukturalizácie ešte pred zapojením sa do nového revolvingového úveru. Takéto opatrenia sa zdajú v súlade s opatreniami obozretného súkromného investora v trhovom hospodárstve. Bez ohľadu na to však predsa len treba posúdiť, či boli podmienky nového revolvingového úveru v súlade s tým, čo by akceptoval súkromný investor v trhovom hospodárstve, keby bol v rovnakej situácii ako príslušné štáty, t. j. súčasní akcionári v spoločnosti.

               (86)

               Nórsko a skupina SAS vysvetlili, že osobitnou vlastnosťou odvetvia leteckej dopravy je potreba zachovať vysokú úroveň finančnej pripravenosti na udržanie dôvery zákazníkov a zainteresovaných strán v schopnosť podniku pokračovať v činnosti. Vzhľadom na finančné ťažkosti, ktorým SAS čelila v roku 2012, a situáciu v oblasti likvidity, ktorá v tom čase prevládala, pravdepodobnou motiváciou príslušných štátov zúčastniť sa (ako akcionári v SAS) na poskytnutí nového revolvingového úveru bola snaha predísť vyšším stratám alebo konkurzu v prípade hromadného výberu likvidných prostriedkov spoločnosti.

               (87)

               V tejto súvislosti sa zdá, že pri finalizácii podmienok nového revolvingového úveru sa príslušné štáty riadili najmä odporúčaniami nezávislých finančných poradcov. Podmienky nového revolvingového úveru boli podľa všetkého kolektívne zamerané na zmiernenie hlavných zistených komerčných rizík. Napríklad ako sa uvádza v bode (82), kľúčovým základným predpokladom poskytnutia nového revolvingového úveru bolo úspešné uzavretie nových kolektívnych zmlúv s letovými posádkami. Navyše vzhľadom na podmienky čerpania vzťahujúce sa na úver B sa zdalo veľmi nepravdepodobné, že by ho bolo možné čerpať skôr ako v marci 2015 (35). Finančné záväzky spojené s novým revolvingovým úverom boli takisto štruktúrované tak, aby v prípade, že SAS nebude schopná naplniť kľúčové finančné prognózy uvedené v pláne 4XNG, nemala prístup k revolvingovému úveru alebo aby musela splatiť akúkoľvek sumu vyčerpanú z revolvingového úveru k danému dátumu (36).

               (88)

               Okrem uvedených pripomienok boli dozornému úradu doručené doplňujúce informácie týkajúce sa primeranosti podkladového kolaterálu pre nový revolvingový úver. V správe z mája 2012 […] poskytla nezávislé ocenenie spoločnosti Widerøe a určitého hmotného majetku (vrátane náhradných motorov, príslušných lietadiel, niekoľkých menších nehnuteľností a určitého vybavenia), ktorý bol následne použitý ako zábezpeka pre nový revolvingový úver. Hoci sa dôraz kládol na spoločnosť Widerøe ako na najdôležitejšie aktívum v rámci poskytnutých zábezpek a posúdenie ostatných aktív vychádzalo z obmedzenejších informácií, z celkového ocenenia vyplynula celková hodnota aktív vo výške približne [1 – 4] – [3 – 6] miliárd SEK. Celková odhadovaná hodnota aktív poskytnutých ako zábezpeka teda prekročila výšku úveru A. Podľa Nórska sa to veriteľom nového revolvingového úveru zdalo dostatočne uspokojivé, keďže, ako už bolo uvedené, pravdepodobnosť, že by SAS niekedy čerpala úver B, bola považovaná za zanedbateľnú.

               (89)

               Reálne finančné riziká spojené s novým revolvingovým úverom sa ešte viac zmiernili prostredníctvom ustanovení o povinnej zálohe a/alebo zrušení záväzkov v rámci nového revolvingového úveru, ak by SAS predala určité aktíva alebo využila iné možnosti financovania. Takéto ustanovenia o zálohe a zrušení mali vplyv na zníženie potenciálnych strát v čase. Po predaji spoločnosti Widerøe a na základe dohody, ktorá nadobudla platnosť týmto predajom v septembri 2013 (pozri bod (29)), sa celková výška nového revolvingového úveru znížila z 3,5 miliardy SEK na 2 miliardy SEK.

               (90)

               Zdá sa teda, že bol prijatý komplexný a ucelený súbor opatrení, ktoré boli zamerané najmä na zabezpečenie pretrvávajúcej životaschopnosti SAS počas obdobia 2012 – 2015 a na obmedzenie kľúčových finančných rizík spojených s novým revolvingovým úverom.

               (91)

               Dozorný úrad navyše uznáva potrebu zvážiť, či porovnateľný súkromný investor, ktorý by čelil podobným trhovým okolnostiam ako príslušné štáty (t. j. ako súčasní akcionári v SAS), mohol mať motiváciu poskytnúť príjemcovi predmetné opatrenie. Na tieto účely je užitočné zvážiť aj možné kontrafaktuálne situácie vyplývajúce z neposkytnutia opatrenia.

               (92)

               Nórsko a skupina SAS v tejto súvislosti vo svojich pripomienkach k rozhodnutiu o začatí konania tvrdia, že keby sa v roku 2012 neposkytol nový revolvingový úver, pravdepodobne by došlo k vyhláseniu konkurzu. Podľa Nórska by to pre príslušné štáty predstavovalo spoločnú stratu vo výške 1 044,6 milióna SEK, t. j. hodnotu ich súhrnného podielu. Ďalší zvažovaný aspekt sa týkal aj možného zrieknutia sa budúcich možných kapitálových ziskov v prípade úspešnej realizácie plánu 4XNG. Pre porovnanie: Nórsko vo svojich pripomienkach odhaduje, že keby SAS nebola schopná splácať nový revolvingový úver, možná spoločná strata vyplývajúca z kolektívneho podielu príslušných štátov a ich príspevkov do revolvingového úveru by sa v prípade najextrémnejšieho scenára pohybovala v rozmedzí [1 000 – 3 000] miliónov SEK (37).

               (93)

               V prípade konkurzu SAS sa preto možná dodatočná strata spojená s účasťou príslušných štátov na poskytnutí nového revolvingového úveru (t. j. približne 447,5 milióna SEK podľa názorného príkladu Nórska) zdá pomerne zvládnuteľná v porovnaní so stratou, ktorá by sa aj tak zvýšila, pokiaľ ide o podiel príslušných štátov. Zdá sa, že príslušné štáty sa rozhodli zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru aj na základe porovnania tejto pomerne obmedzenej prírastkovej zmeny v ich negatívnom scenári (konkurzné konanie) s potenciálnym prínosom, ktorý by im priniesla úspešná realizácia plánu 4XNG. V rámci najoptimistickejšieho „základného“ scenára sa v správe banky CITI odhadovalo, že príslušné štáty by dosiahli potenciálne kapitálové zisky v celkovej výške [7 000 – 12 000] miliónov SEK. Hoci dozorný úrad vo svojom rozhodnutí o začatí konania vyjadril isté výhrady k optimistickej povahe takýchto prognóz rastu, uznáva možnosť, že aj v rámci konzervatívnejších scenárov môžu potenciálne kapitálové zisky vyplývajúce z pozitívneho scenára predsa len značne prekračovať prípadné straty vyplývajúce z negatívneho scenára.

               (94)

               Dozorný úrad teda poukazuje na uvedené posúdenie rizikovosti a výnosnosti, ako aj na rozsiahle preskúmanie a testovanie plánu 4XNG, dodatočné overenia týkajúce sa podkladového kolaterálu (38), ustanovenia o zrušení a zálohách, na základe ktorých sa znížila potenciálna strata v čase (39), a rôzne ďalšie opatrenia na zmierňovanie rizík zahrnuté do podmienok nového revolvingového úveru (40). Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa rozhodnutie príslušných štátov zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru zdá v súlade s konaním súkromného subjektu, ktorý koná s cieľom získať obvyklý trhový výnos vzhľadom na osobitnú situáciu danej spoločnosti v danom čase.

               (95)

               Okrem uvedených skutočností dozorný úrad dospel k záveru, že príslušné štáty sa vo svojej pozícii súčasných akcionárov SAS riadili primeranými a realistickými vyhliadkami zisku, keď sa rozhodli zúčastniť na poskytnutí nového revolvingového úveru spolu s nadáciou KAW a veriteľskými bankami v období od decembra 2012 do marca 2014. Táto účasť teda nepredstavuje žiadnu výhodu v prospech SAS v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.

         3.   ZÁVER O EXISTENCII ŠTÁTNEJ POMOCI

               (96)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti dozorný úrad dospel k záveru, že účasť Nórska na poskytnutí nového revolvingového úveru nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 61 ods. 1 Dohody o EHP,

         PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Financovanie spoločnosti SAS prostredníctvom nového revolvingového úveru, ktorý Nórsko zaviedlo v decembri 2012, nepredstavuje štátnu pomoc podľa článku 61 ods. 1 Dohody o EHP.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Nórskemu kráľovstvu.
   Článok 3
   Iba anglické znenie tohto rozhodnutia je autentické.

      V Bruseli 9. júla 2014

            Za Dozorný úrad EZVO

         Oda Helen SLETNES

            predsedníčka

         Helga JÓNSDÓTTIR

            členka kolégia

      (1)  Ú. v. EÚ C 290, 5.10.2013, s. 9 (korigendum).

      (2)  FAM je spoločnosť zodpovedná za správu aktív nadácie Knuta a Alice Wallenbergovcov (Knut and Alice Wallenberg's Foundation).

      (3)  Počet dostupných miest na kilometer je ukazovateľom kapacity určitého letu leteckého dopravcu prepraviť cestujúcich. Rovná sa počtu dostupných miest vynásobenému počtom nalietaných kilometrov.

      (4)  Zdroj: http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.

      (5)  Pozri poznámku pod čiarou č. 11 a bod 29, ktoré sa týkajú predaja 80 % akcií spoločnosti Widerøe.

      (6)  Zdroj: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

      (7)  Najnovší vývoj úverového ratingu, ktorý agentúra S&P udelila SAS, sa uvádza v poznámke pod čiarou č. 24.

      (8)  Zdroj: výročné správy SAS za obdobie 2008 – 2012, dostupné na: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

      (9)  Emisie s predkupným právom v rokoch 2009 a 2010 boli predmetom rozhodnutia Komisie vo veci SA.29785(dostupné na: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), v ktorom Komisia dospela k záveru, že emisie nezahŕňajú štátnu pomoc.

      (10)  V tejto súvislosti pozri vyhlásenie generálneho riaditeľa SAS, ktoré citovala agentúra Reuters 12. novembra 2012: „‚Ak má SAS prežiť aj v budúcnosti, toto je skutočne naša »posledná šanca«,‘ uviedol generálny riaditeľ po spustení nového plánu na záchranu leteckej spoločnosti […], ktorá nedosiahla celoročný zisk od roku 2007“, dostupné na: http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Pozri aj článok s názvom SAS tops European airline critical list (SAS na čele kritického zoznamu európskych leteckých dopravcov) vo Financial Times z 13. novembra 2012, dostupný na: http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh.

      (11)  Pozri napríklad správu agentúry Reuters z 18. novembra 2012 (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) a Financial Times z 19. novembra 2012 (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

      (12)  Podľa informácií, ktoré poskytli nórske orgány, bol predaj […] vypustený z konečného zoznamu plánovaných predajov vzhľadom na vysokú mieru neistoty, pokiaľ ide o načasovanie predaja a tvorbu príjmov.

      (13)  SAS 20. mája 2013 oznámila, že podpísala dohodu o predaji 80 % svojich akcií v spoločnosti Widerøe istej investičnej skupine. SAS si v spoločnosti Widerøe ponechá podiel vo výške 20 %, ale v roku 2016 bude mať možnosť previesť úplné vlastníctvo. Pozri http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf.

      (14)  SAS predala 10 % akcií vo svojej spoločnosti zaoberajúcej sa pozemnou obsluhou leteckej spoločnosti Swissport. Táto akvizícia nadobudla účinnosť 1. novembra 2013. Rokovania sú v súčasnosti pozastavené, kým spoločnosť Swissport neukončí akvizíciu a integráciu spoločnosti Servisair.

      (15)  Vplyv tohto predaja na likviditu dosiahol výšku približne 1,7 miliardy SEK.

      (16)  Tieto opatrenia sa už prevažne zaviedli a prinesú úspory vo výške približne 1 miliardy SEK.

      (17)  […].

      (18)  Banka […], jedna z poskytovateľov pôvodného revolvingové úveru, uviedla, že nebude pripravená zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru. Banky […] a […] preto úmerne zvýšili svoju účasť na poskytnutí nového revolvingového úveru.

      (19)  Pozri poznámku pod čiarou č. 33.

      (20)  Pozri http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.

      (21)  Záväzok v rámci úveru A sa 31. októbra 2013 znížil z 0,8 miliardy SEK na 0,6 miliardy SEK, pretože SAS predala podiel v spoločnosti SAS Ground Handling spoločnosti Swissport.

      (22)  Ú. v. EÚ L 97, 15.4.2005, s. 41 a dodatok EHP č. 18, 14.4.2005, s. 1.

      (23)  Alternatívou by bolo jednoducho nechať uplynúť platnosť pôvodného revolvingového úveru 20. júna 2013 a zároveň zabrániť akémukoľvek využívaniu úveru v tomto období, pokiaľ by SAS nebola schopná splniť podmienky čerpania.

      (24)  Nórske orgány poskytli informácie týkajúce sa niektorých iných expozícií bánk voči SAS vo forme dvojstranných úverov, rôznych dohôd o hedžingu, kreditných kariet, úverov na financovanie lietadiel, kontokorentných úverov a transakcií s nehnuteľnosťami. Nórske orgány trvajú na tom, že s prípadnou výnimkou expozície banky […] týkajúcej sa platieb kreditnými kartami banky nemali žiadnu významnú nezabezpečenú expozíciu voči SAS. Rôzne uvedené formy expozície boli buď obmedzené z hľadiska rozsahu, alebo boli zabezpečené, a preto sa v súvislosti s rozhodnutím bánk zúčastniť sa na poskytnutí nového revolvingového úveru javili ako bezvýznamné.

      (25)  Príjem za počet dostupných miest na kilometer (Revenue per Available Seat Kilometre – RASK) je bežne používaným ukazovateľom na určenie príjmov leteckých dopravcov.

      (26)  Nórsko a SAS v tejto súvislosti zároveň zdôrazňujú, že 5. augusta 2013 agentúra S&P zvýšila úverový rating SAS z CCC+ na B– so stabilným výhľadom.

      (27)  Pozri vec 730/79 Philip Morris Holland BV/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, bod 11, vec T-288/97 Regione Friuli Venezia Giulia/Komisia, Zb. 2001, s. II-1169, bod 41 a vec C-280/00 Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), Zb. 2003, s. I-7747, bod 75.

      (28)  Tretí balík zahŕňal tri legislatívne opatrenia: i) nariadenie Rady (EHS) č. 2407/92 z 23. júla 1992 o licenciách leteckých dopravcov (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 1); ii) nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8) a iii) nariadenie Rady (EHS) č. 2409/92 z 23. júla 1992 cestovnom a sadzbách v leteckých dopravných službách (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 15). Tieto nariadenia boli začlenené do Dohody o EHP, kým neboli zrušené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 z 24. septembra 2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve (prepracované znenie), ktoré je začlenené do prílohy XIII k Dohode o EHP.

      (29)  Spojené veci T-228/99 a T-233/99 Westdeutsche Landesbank Girozentrale a Land Nordrhein-Westfalen/Komisia, Zb. 2003, s. II-435, bod 255.

      (30)  Vec T-296/97 Alitalia, Zb. 2000, s. II-3871, bod 81.

      (31)  […].

      (32)  Okrem pôvodného revolvingového úveru mali tri banky do 30. septembra 2012 expozície vo forme bilaterálnych úverov spojených s pôvodným revolvingovým úverom, ktoré sa nemohli čerpať, kým nebol úplne vyčerpaný tento pôvodný revolvingový úver. Výška jednotlivých bilaterálnych úverov dosahovala [400 – 800] miliónov EUR v prípade banky […], [200 – 400] miliónov EUR v prípade banky […] a [400 – 800] miliónov EUR v prípade banky […].

      (33)  Vec C-305/89 Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-1603, bod 20.

      (34)  Napríklad […] bol odstránený z konečného zoznamu plánovaných predajov […].

      (35)  Napríklad jednou z podmienok čerpania úveru B bolo, že SAS by mala dosahovať zisk pred zúročením, zdanením, odpísaním, amortizáciou a vyplatením nákladov na reštrukturalizáciu alebo prenájom (EBITDAR) minimálne vo výške [5 – 9] miliárd SEK na dvanásťmesačnom priebežnom základe. Keďže táto podmienka prekračovala výšku EBITDAR predpovedanú na každý rok obdobia 2012 – 2015, považovalo sa za nepravdepodobné, že by SAS dokázala čerpať úver B počas časového horizontu nového revolvingového úveru.

      (36)  Finančné záväzky sa týkali […]. Posledné dva finančné záväzky boli upravené na štvrťročnom základe vychádzajúcom z finančného modelu plánu 4XNG, z čoho vyplýva, že SAS si musela plniť svoje vlastné finančné ciele.

      (37)  Na ilustračné účely Nórsko odhaduje spoločnú stratu príslušných štátov vyplývajúcu z nového revolvingového úveru za predpokladu úplného vyčerpania úveru A (z ktorého [700 – 1 200] miliónov SEK pokryli príslušné štáty) a za ďalšieho predpokladu, že zábezpekou sa pokrylo len 50 % záväzku spojeného s úverom A a že príslušné štáty už dostali prvú splátku poplatku za viazanie. Z toho by vyplývala odhadovaná strata vo výške [400 – 800] miliónov SEK vyplývajúca z nového revolvingového úveru spolu s odhadovanou stratou vyplývajúcou zo spoločného podielu vo výške [700 – 1 200] miliónov SEK, t. j. celkovo [1 100 – 2 000] miliónov SEK.

      (38)  Pozri bod 88.

      (39)  Pozri body 82 a 89.

      (40)  Pozri body 82 a 87.


title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1357/2008/ES zo 16. decembra 2008 , ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1720/2006/ES, ktorým sa ustanovuje akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania (Text s významom pre EHP)

text:
               30.12.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 350/56

      ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1357/2008/ES
   zo 16. decembra 2008,
   ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1720/2006/ES, ktorým sa ustanovuje akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 ods. 4 a článok 150 ods. 4,
   so zreteľom na návrh Komisie,
   so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),
   po porade s Výborom regiónov,
   konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (2),
   keďže:

               (1)

               Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1720/2006/ES z 15. novembra 2006 (3) sa ustanovil akčný program v oblasti celoživotného vzdelávania na obdobie rokov 2007 až 2013.

               (2)

               V článku 9 ods. 2 rozhodnutia č. 1720/2006/ES sa stanovuje, že opatrenia potrebné na vykonávanie programu, iné ako tie, ktoré sú uvedené v odseku 1, sa majú prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 10 ods. 3 uvedeného rozhodnutia, konkrétne v súlade s poradným postupom ustanoveným v rozhodnutí Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (4).

               (3)

               Toto znenie rozhodnutia č. 1720/2006/ES má predovšetkým za následok, že rozhodnutia o výbere, iné ako tie, ktoré sú uvedené v článku 9 ods. 1 uvedeného rozhodnutia, podliehajú poradnému postupu a právu kontroly Európskeho parlamentu.

               (4)

               V rámci týchto procedurálnych požiadaviek sa v procese udeľovania grantov uchádzačom pridáva dodatočná lehota dvoch až troch mesiacov. Spôsobuje to početné oneskorenia, ktoré pociťujú príjemcovia príspevkov, neúmernú záťaž, pokiaľ ide o spravovanie programu, a neprispieva to k rozvíjaniu pridanej hodnoty vzhľadom na povahu udelených grantov.

               (5)

               S cieľom umožniť rýchlejšie a účinnejšie vykonávanie rozhodnutí o výbere je nevyhnutné nahradiť poradný postup povinnosťou Komisie bezodkladne informovať Európsky parlament a členské štáty o všetkých opatreniach prijatých na vykonávanie rozhodnutia č. 1720/2006/ES bez pomoci výboru,

         ROZHODLI TAKTO:
   Článok 1
   Rozhodnutie č. 1720/2006/ES sa mení a dopĺňa takto:

               1.

               článok 9 ods. 2 sa nahrádza takto:
               „2.   Komisia informuje výbor uvedený v článku 10 a Európsky parlament o všetkých ďalších rozhodnutiach o výbere, ktoré prijala na vykonávanie tohto rozhodnutia, a to do dvoch pracovných dní od prijatia príslušných rozhodnutí. Tieto informácie zahŕňajú opis a analýzu prijatých žiadostí, opis hodnotiaceho a výberového konania a zoznamy projektov navrhnutých na financovanie, ako aj projektov, ktorých financovanie bolo zamietnuté.“;

               2.

               článok 10 ods. 3 sa vypúšťa.

         Článok 2
   Komisia podá Európskemu parlamentu a Rade správu o vplyve tohto rozhodnutia do 30. júna 2010.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Štrasburgu 16. decembra 2008

            Za Európsky parlament

            predseda

         H.-G. PÖTTERING

            Za Radu

            predseda

         B. LE MAIRE

      (1)  Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 115.

      (2)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 2. septembra 2008 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 20. novembra 2008.

      (3)  Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 45.

      (4)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.


title: 2004/1/: Rozhodnutie Stáleho výboru štátov EZVO č. 1/2004/SC z  5. februára 2004 , ktorým sa zriaďuje Úrad pre finančný mechanizmus EHP a nórsky finančný mechanizmus

text:
               30.11.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 332/34

      ROZHODNUTIE STÁLEHO VÝBORU ŠTÁTOV EZVO
   č. 1/2004/SC
   z 5. februára 2004,
   ktorým sa zriaďuje Úrad pre finančný mechanizmus EHP a nórsky finančný mechanizmus
   STÁLY VÝBOR ŠTÁTOV EZVO,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore upravenú protokolom, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „Dohoda o EHP“,
   so zreteľom na Dohodu o účasti Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky v Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „Dohoda o rozšírení EHP“,
   so zreteľom na protokol 38a o finančnom mechanizme EHP, ktorý bol Dohodou o rozšírení EHP vložený do Dohody o EHP,
   so zreteľom na Dohodu medzi Nórskym kráľovstvom a Európskym spoločenstvom o nórskom finančnom mechanizme na roky 2004 – 2009,
   so zreteľom na rozhodnutie Stáleho výboru štátov EZVO č. 4/2003/SC zo 4. decembra 2003, ktorým sa zriaďuje Dočasný výbor pre finančný mechanizmus EHP,
   ROZHODOL TAKTO:
   Článok 1
   1.   Týmto sa zriaďuje Úrad pre finančný mechanizmus EHP na roky 2004 – 2009 a nórsky finančný mechanizmus.
   2.   Úrad poskytne pomoc pri riadení finančného mechanizmu EHP a nórskeho finančného mechanizmu.
   3.   Úrad takisto poskytne pomoc pri riadení Finančného nástroja EHP na roky 1999 – 2003 ako i finančného mechanizmu na roky 1994 – 1998.
   4.   Súčasné oddelenie pre Finančný nástroj na sekretariáte EZVO sa integruje do nového úradu. O finančnom mechanizme EHP bude úrad podávať správy Dočasnému výboru pre finančný mechanizmus EHP do nadobudnutia platnosti Dohody o rozšírení EHP a potom novému Výboru pre finančný mechanizmus EHP.
   5.   O nórskom finančnom mechanizme bude úrad podávať správy nórskym orgánom.
   6.   Úrad bude organizačne začlenený do sekretariátu EZVO. Úrad bude mať samostatný správny rozpočet financovaný zo zdrojov pomerom založeným na jeho príslušných nákladoch.
   7.   Riaditeľa úradu vymenuje Stály výbor na návrh Dočasného výboru pre finančný mechanizmus EHP.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP a dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 5. februára 2004

            Za Stály výbor

            predseda

         Jeho Najjasnejšia Výsosť knieža Nikolaus von LIECHTENSTEIN

            generálny tajomník

         William ROSSIER


title: 2008/451/ES: Rozhodnutie Rady zo 16. júna 2008 , ktorým sa upravujú príspevky ustanovené rozhodnutím 2003/479/ES a rozhodnutím 2007/829/ES o pravidlách pridelenia národných expertov a vojenského personálu na Generálny sekretariát Rady

text:
               18.6.2008

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 158/56

      ROZHODNUTIE RADY

   zo 16. júna 2008,
   ktorým sa upravujú príspevky ustanovené rozhodnutím 2003/479/ES a rozhodnutím 2007/829/ES o pravidlách pridelenia národných expertov a vojenského personálu na Generálny sekretariát Rady
   (2008/451/ES)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28 ods. 1,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 207 ods. 2,
   so zreteľom na rozhodnutie 2003/479/ES (1), a najmä na jeho článok 15 ods. 7,
   so zreteľom na rozhodnutie 2007/829/ES (2), a najmä na jeho článok 15 ods. 6,
   keďže:

               (1)

               Článok 15 ods. 7 rozhodnutia 2003/479/ES a článok 15 ods. 6 rozhodnutia 2007/829/ES ustanovujú, že výška denných a mesačných príspevkov sa upravuje každý rok bez spätného účinku podľa úpravy základných platov úradníkov Európskych spoločenstiev v Bruseli a Luxemburgu.

               (2)

               Nariadením (ES, Euratom) č. 420/2008 zo 14. mája 2008, ktorým sa s účinnosťou od 1. júla 2007 upravujú odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev (3), ako aj opravné koeficienty, ktoré sa vzťahujú na tieto odmeny a dôchodky, Rada prijala úpravu odmien a dôchodkov úradníkov Spoločenstva o 1,4 %,

         ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   1.   V článku 15 ods. 1 rozhodnutia 2003/479/ES a v článku 15 ods. 1 rozhodnutia 2007/829/ES sa sumy 29,44 EUR a 117,74 EUR nahrádzajú sumami 29,85 EUR a 119,39 EUR.
   2.   V článku 15 ods. 2 rozhodnutia 2003/479/ES a v článku 15 ods. 2 rozhodnutia 2007/829/ES sa tabuľka nahrádza takto:

                  „Vzdialenosť medzi miestom náboru a miestom pridelenia
                  (v km)

                  Suma v EUR

                  0 – 150

                  0,00

                  > 150

                  76,74

                  > 300

                  136,42

                  > 500

                  221,71

                  > 800

                  358,14

                  > 1 300

                  562,80

                  > 2 000

                  673,67“

   3.   V článku 15 ods. 4 rozhodnutia 2003/479/ES sa suma 29,44 EUR nahrádza sumou 29,85 EUR.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť prvým dňom mesiaca nasledujúceho po jeho prijatí.

      V Luxemburgu 16. júna 2008

            Za Radu

            predseda

         D. RUPEL

      (1)  Rozhodnutie Rady 2003/479/ES zo 16. júna 2003 o pravidlách pridelenia národných expertov a vojenského personálu na Generálny sekretariát Rady (Ú. v. EÚ L 160, 28.6.2003, s. 72), rozhodnutie zrušené rozhodnutím 2007/829/ES.

      (2)  Rozhodnutie Rady 2007/829/ES z 5. decembra 2007 o pravidlách pridelenia národných expertov a vojenského personálu na Generálny sekretariát Rady (Ú. v. EÚ L 327, 13.12.2007, s. 10).

      (3)  Ú. v. EÚ L 127, 15.5.2008, s. 1.


title: 2010/113/CFSP: Rozhodnutie Rady 2010/113/SZBP z  22. februára 2010 , ktorým sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre oblasť Veľkých jazier v Afrike

text:
               23.2.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 46/30

         ROZHODNUTIE RADY 2010/113/SZBP
   z 22. februára 2010,
   ktorým sa predlžuje mandát osobitného zástupcu Európskej únie pre oblasť Veľkých jazier v Afrike
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 28, článok 31 ods. 2 a článok 33,
   so zreteľom na návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku,
   keďže:

               (1)

               Dňa 15. februára 2007 Rada prijala jednotnú akciu 2007/112/SZBP (1), ktorou sa pán Roeland VAN DE GEER vymenúva za osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre oblasť Veľkých jazier v Afrike.

               (2)

               Dňa 16. februára 2009 Rada prijala jednotnú akciu 2009/128/SZBP (2), ktorou sa mandát OZEÚ mení a dopĺňa a predlžuje do 28. februára 2010.

               (3)

               Mandát OZEÚ by sa mal predĺžiť do 31. augusta 2010. Môže sa však ukončiť skôr, ak o tom rozhodne Rada na odporúčanie vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (VP) po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia o vytvorení Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.

               (4)

               OZEÚ bude svoj mandát vykonávať v situácii, ktorá sa môže zhoršiť a mohla by poškodiť ciele spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, tak ako sú uvedené v článku 21 zmluvy,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Osobitný zástupca Európskej únie
   Mandát pána Roelanda VAN DE GEERA ako osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre oblasť Veľkých jazier v Afrike sa týmto predlžuje do 31. augusta 2010. Môže sa však ukončiť skôr, ak o tom rozhodne Rada na odporúčanie VP po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia o vytvorení Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.
   Článok 2
   Politické ciele
   Mandát OZEÚ vychádza z cieľov politiky Európskej únie (EÚ) v súvislosti s ďalšou stabilizáciou a konsolidáciou situácie po konflikte v oblasti Veľkých jazier v Afrike, pričom sa osobitná pozornosť venuje regionálnemu rozmeru vývoja dotknutých krajín. Tieto ciele podporujú najmä dodržiavanie základných zásad demokracie a dobrej správy vecí verejných vrátane dodržiavania ľudských práv a právneho štátu a patrí medzi ne:

               a)

               aktívne a účinné prispievanie k súdržnej, trvalo udržateľnej a zodpovednej politike Únie v oblasti Veľkých jazier v Afrike a podporovanie jednotného prístupu Únie v regióne. OZEÚ podporuje činnosť VP v regióne;

               b)

               zabezpečenie pokračovania záväzku Únie k procesu stabilizácie a obnovy regiónu prostredníctvom aktívnej prítomnosti na mieste a na príslušných medzinárodných fórach, udržiavanie kontaktov s kľúčovými aktérmi a prispievanie ku krízovému riadeniu;

               c)

               prispievanie k fáze po prechodnom období v Konžskej demokratickej republike (KDR), najmä pokiaľ ide o politický proces konsolidácie nových inštitúcií a definovania širšieho medzinárodného rámca pre politickú konzultáciu a koordináciu s novou vládou;

               d)

               prispievanie k medzinárodnej podpore komplexnej reformy sektora bezpečnosti v KDR v úzkej spolupráci s Organizáciou Spojených národov/MONUC, najmä so zreteľom na koordinačnú úlohu, ktorú je Únia v tejto súvislosti pripravená vykonávať;

               e)

               prispievanie k vhodným opatreniam nadväzujúcim na medzinárodnú konferenciu o oblasti Veľkých jazier najmä formou nadviazania úzkych vzťahov so sekretariátom Veľkých jazier, jeho výkonným tajomníkom a s trojkou nadväzného mechanizmu, ako aj formou podpory dobrých susedských vzťahov v regióne;

               f)

               riešenie pretrvávajúceho závažného problému ozbrojených skupín, ktoré operujú cezhranične a ktoré môžu ohroziť stabilitu krajín regiónu a zhoršiť ich vnútorné problémy;

               g)

               prispievanie k stabilizácii po konflikte v Burundi, Rwande a Ugande najmä formou sprievodných mierových rokovaní s ozbrojenými skupinami, ako sú FNL a LRA.

         Článok 3
   Mandát
   Na účely dosiahnutia politických cieľov OZEÚ vykonáva tento mandát:

               a)

               nadväzuje a udržiava úzke vzťahy s krajinami oblasti Veľkých jazier, Organizáciou Spojených národov, Africkou úniou, kľúčovými africkými krajinami a hlavnými partnermi KDR a Únie, ako aj s regionálnymi a subregionálnymi africkými organizáciami, inými relevantnými tretími krajinami a inými kľúčovými vedúcimi predstaviteľmi regiónu;

               b)

               poskytuje poradenstvo a podáva správy o tom, ako môže Únia podporiť proces stabilizácie a konsolidácie a ako môže najlepšie realizovať svoje iniciatívy Únie;

               c)

               poskytuje poradenstvo a pomoc pri reforme sektora bezpečnosti (SSR) v KDR;

               d)

               prispieva k nadviazaniu na medzinárodnú konferenciu oblasti Veľkých jazier najmä podporou politík vymedzených v regióne, ktoré sledujú ciele ako skončenie násilia a vzájomná obrana pri riešení konfliktov, ako aj v súvislosti s regionálnou spoluprácou, podporou ľudských práv a demokratizácie, dobrou správou vecí verejných, justičnou spoluprácou a bojom proti beztrestnosti a nezákonnému využívaniu prírodných zdrojov;

               e)

               prispieva k lepšiemu pochopeniu úlohy Únie medzi mienkotvornými osobnosťami regiónu;

               f)

               na požiadanie prispieva k prerokúvaniu a vykonávaniu dohôd o mieri a prímerí medzi stranami a diplomaticky zasahuje v prípade, že dôjde k porušeniu podmienok stanovených v týchto dohodách; v súvislosti s prebiehajúcimi rokovaniami LRA by sa takéto činnosti mali uskutočňovať v úzkej spolupráci s OZEÚ pre Sudán;

               g)

               prispieva k vykonávaniu politiky EÚ v oblasti ľudských práv a usmernení EÚ pre oblasť ľudských práv, najmä usmernení EÚ o deťoch v ozbrojených konfliktoch a politiky EÚ v súvislosti s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1325 (2000) o ženách, mieri a bezpečnosti vrátane sledovania a riešenia vývoja v tomto smere.

         Článok 4
   Vykonávanie mandátu
   1.   OZEÚ je zodpovedný za vykonávanie svojho mandátu, pričom podlieha právomoci VP.
   2.   Politický a bezpečnostný výbor (PBV) udržiava s OZEÚ nadštandardné vzťahy a je jeho hlavným kontaktným bodom s Radou. PBV poskytuje OZEÚ v rámci jeho mandátu strategické usmernenie a politické vedenie bez toho, aby boli dotknuté právomoci VP.
   Článok 5
   Financovanie
   1.   Referenčná suma určená na úhradu výdavkov spojených s mandátom OZEÚ v období od 1. marca 2010 do 31. augusta 2010 je 1 065 000 EUR.
   2.   Výdavky financované zo sumy ustanovenej v odseku 1 sú oprávnené od 1. marca 2010. Hospodári sa s nimi v súlade s postupmi a pravidlami, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie.
   3.   Hospodárenie s výdavkami je predmetom zmluvy medzi OZEÚ a Komisiou. OZEÚ zodpovedá Komisii za všetky výdavky.
   Článok 6
   Vytvorenie a zloženie tímu
   1.   OZEÚ v rámci svojho mandátu a zodpovedajúcich dostupných finančných prostriedkov zodpovedá za vytvorenie svojho tímu. Tím má odborné znalosti o osobitných politických otázkach vyplývajúcich z mandátu. OZEÚ bezodkladne informuje Radu a Komisiu o zložení svojho tímu.
   2.   Členské štáty a inštitúcie Únie môžu navrhnúť vyslanie personálu na prácu pre OZEÚ. Plat personálu, ktorý členský štát alebo inštitúcia Únie vyšle k OZEÚ, zabezpečí dotknutý členský štát alebo inštitúcia Únie. Experti, ktorých vyšlú členské štáty na Generálny sekretariát Rady, sa tiež môžu umiestniť k OZEÚ. Medzinárodní zmluvní zamestnanci musia byť štátnymi príslušníkmi členského štátu.
   3.   Všetok vyslaný personál naďalej podlieha administratívnej právomoci vysielajúceho členského štátu alebo inštitúcie Únie, vykonáva svoje povinnosti a koná v záujme mandátu OZEÚ.
   Článok 7
   Výsady a imunity OZEÚ a jeho personálu
   Výsady, imunity a ďalšie záruky, ktoré sú potrebné na vykonávanie a plynulý priebeh misie OZEÚ a členov jeho personálu, sa podľa potreby dohodnú s hostiteľskými stranami. Členské štáty a Komisia poskytnú na dosiahnutie tohto cieľa všetku potrebnú pomoc.
   Článok 8
   Bezpečnosť utajovaných skutočností EÚ
   OZEÚ a členovia jeho tímu dodržiavajú bezpečnostné zásady a minimálne normy stanovené v rozhodnutí Rady 2001/264/ES z 19. marca 2001 prijímajúcom bezpečnostné nariadenia Rady (3), a to najmä pri manipulácii s utajovanými skutočnosťami EÚ.
   Článok 9
   Prístup k informáciám a logistická podpora
   1.   Členské štáty, Komisia a Generálny sekretariát Rady zabezpečia, aby mal OZEÚ prístup k všetkým dôležitým informáciám.
   2.   Delegácie Únie a/alebo členské štáty podľa potreby zabezpečia logistickú podporu v regióne.
   Článok 10
   Bezpečnosť
   OZEÚ prijme v súlade s politikou Únie v oblasti bezpečnosti personálu nasadzovaného mimo Únie v operáciách podľa hlavy V zmluvy, ako aj v súlade so svojím mandátom a bezpečnostnou situáciou v územnej oblasti, za ktorú zodpovedá, všetky reálne uskutočniteľné opatrenia na zaistenie bezpečnosti personálu, ktorý priamo podlieha jeho právomoci, konkrétne:

               a)

               stanoví bezpečnostný plán konkrétnej misie, ktorý vychádza z usmernení Generálneho sekretariátu Rady a obsahuje fyzické, organizačné a procedurálne bezpečnostné opatrenia konkrétnej misie, zásady riadenia bezpečného presunu personálu do oblasti misie a v rámci nej, zásady riadenia bezpečnostných incidentov a pohotovostný a evakuačný plán misie;

               b)

               zabezpečí, aby všetok personál nasadený mimo Únie bol poistený pre prípad zvýšeného rizika, ako si to vyžadujú podmienky v oblasti misie;

               c)

               zabezpečí, aby sa všetci členovia jeho tímu, ktorí sa majú nasadiť mimo Únie, vrátane miestneho zmluvného personálu pred presunom do oblasti misie alebo bezprostredne po ňom zúčastnili na primeranom bezpečnostnom výcviku podľa stupňa rizikovosti, ktorý oblasti misie pridelil Generálny sekretariát Rady;

               d)

               zabezpečí, aby sa vykonávali všetky dohodnuté odporúčania vypracované na základe pravidelného posúdenia bezpečnosti, a predkladá VP, Rade a Komisii písomné správy o ich vykonávaní a iných bezpečnostných otázkach v rámci správy v polovici trvania misie a správy o vykonávaní mandátu.

         Článok 11
   Podávanie správ
   OZEÚ pravidelne podáva VP a PBV ústne a písomné správy. V prípade potreby podáva správy aj pracovným skupinám Rady. Pravidelné písomné správy sa rozosielajú prostredníctvom siete COREU. OZEÚ môže na odporúčanie VP alebo PBV poskytovať správy Rade pre zahraničné veci.
   Článok 12
   Koordinácia
   1.   OZEÚ podporuje jednotu medzi aktérmi zapojenými do spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky/spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky a celkovú politickú koordináciu v rámci Únie. OZEÚ pomáha zabezpečiť, aby všetky nástroje Únie v teréne pôsobili jednotne na účely splnenia politických cieľov Únie. Činnosť OZEÚ sa koordinuje s činnosťou Komisie a prípadne aj s ďalšími OZEÚ, ktorí pôsobia v regióne. OZEÚ pravidelne informuje misie členských štátov a delegácie Únie.
   2.   V teréne sa udržiavajú úzke styky s vedúcimi delegácií Únie a vedúcimi misií členských štátov, ktorí vyvíjajú maximálne úsilie na pomoc OZEÚ pri vykonávaní jeho mandátu. OZEÚ nadväzuje styky aj s inými medzinárodnými a regionálnymi aktérmi v teréne.
   3.   OZEÚ zabezpečuje súlad medzi činnosťami poradnej a pomocnej misie Európskej únie v oblasti reformy sektora bezpečnosti v Konžskej demokratickej republike (EUSEC RD Congo) a policajnej misie Európskej únie v rámci reformy sektora bezpečnosti a jeho vzťahu k zložkám justície v Konžskej demokratickej republike (EUPOL RD Congo) a na miestnej úrovni politicky usmerňuje vedúcich týchto misií. Prispieva ku koordinácii s ostatnými medzinárodnými aktérmi zapojenými do reformy sektora bezpečnosti v KDR. OZEÚ a veliteľ civilnej operácie sa podľa potreby vzájomne radia.
   Článok 13
   Preskúmanie
   Vykonávanie tohto rozhodnutia a jeho súlad s inými príspevkami Únie v regióne sa pravidelne preskúmava. OZEÚ predloží na konci svojho mandátu VP, Rade a Komisii správu o jeho vykonávaní.
   Článok 14
   Nadobudnutie účinnosti
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Uplatňuje sa od 1. marca 2010.
   Článok 15
   Uverejnenie
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 22. februára 2010

            Za Radu

            predsednička

         C. ASHTON

      (1)  Ú. v. EÚ L 46, 16.2.2007, s. 79.

      (2)  Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2009, s. 36.

      (3)  Ú. v. ES L 101, 11.4.2001, s. 1.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1873 z 10. októbra 2016 o podpise Dohody o založení Medzinárodnej nadácie EÚ – LAK v mene Európskej únie

text:
               22.10.2016

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 288/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2016/1873
   z 10. októbra 2016
   o podpise Dohody o založení Medzinárodnej nadácie EÚ – LAK v mene Európskej únie
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 37,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 209 ods. 2 a článok 212 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 5 a článkom 218 ods. 8 druhým pododsekom,
   so zreteľom na spoločný návrh vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada 23. marca 2012 poverila Komisiu, aby začala rokovania o medzinárodnej dohode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a krajinami Latinskej Ameriky a Karibiku o založení nadácie EÚ – LAK ako medzinárodnej organizácie.

               (2)

               Rokovania o Dohode o založení Medzinárodnej nadácie EÚ – LAK (ďalej len „dohoda“) boli úspešne uzavreté 29. januára 2015.

               (3)

               Dohodou sa zriadi nadácia EÚ – LAK ako medzinárodná organizácia s právnou subjektivitou podľa medzinárodného práva verejného.

               (4)

               Dohoda by sa mala podpísať v mene Únie s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu.

               (5)

               Keď Únia a jej členské štáty konajú v rámci nadácie EÚ – LAK, mali by koordinovať svoje pozície v súlade so zmluvami a zásadou lojálnej spolupráce,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje podpis Dohody o založení Medzinárodnej nadácie EÚ – LAK s výhradou jej uzavretia.
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Únie.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho prijatí.

      V Luxemburgu 10. októbra 2016

            Za Radu

            predsedníčka

         G. MATEČNÁ