title: Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/860 zo 7. februára 2018 o schéme pomoci SA.45852 – 2017/C (ex 2017/N), ktorú Nemecko plánuje zaviesť pre rezervnú kapacitu [oznámené pod číslom C(2018) 612] (Text s významom pre EHP)

text:
               15.6.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 153/143

         ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2018/860
   zo 7. februára 2018
   o schéme pomoci SA.45852 – 2017/C (ex 2017/N), ktorú Nemecko plánuje zaviesť pre rezervnú kapacitu

         [oznámené pod číslom C(2018) 612]

   (Iba nemecké znenie je autentické)
   (Text s významom pre EHP)
   EURÓPSKA KOMISIA,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,
   so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),
   po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,
   keďže:
   1.   POSTUP

               (1)

               Nemecko 23. januára 2017 elektronickým podaním informovalo Komisiu o najnovšom návrhu právnych predpisov súvisiacich so zavedením rezervnej kapacity a o posúdení nevyhnutnosti schémy pomoci.

               (2)

               Komisia listom zo 7. apríla 2017 (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“) informovala Nemecko o rozhodnutí začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) v súvislosti so schémou pomoci. Nemecko listom zo 17. mája 2017 zaslalo svoje pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

               (3)

               Rozhodnutie o začatí konania bolo zverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k schéme pomoci.

               (4)

               Komisii boli doručené pripomienky od 22 zainteresovaných strán. Komisia ich poslala na vyjadrenie Nemecku, pripomienky Nemecka boli doručené listom zo 14. júla 2017.

         2.   PODROBNÝ OPIS SCHÉMY POMOCI

   2.1.   Kontext a právny základ

               (5)

               Oznámená schéma pomoci je súčasťou zmeny platného nemeckého zákona o energetike zo 7. júla 2005 (Energiewirtschaftsgesetz, ďalej len „EnWG“), ktorá bola prijatá 26. júla 2016. EnWG obsahuje aj súbor ďalších opatrení súvisiacich s fungovaním nemeckého trhu s elektrinou a zemným plynom, ktoré sú uvedené v oddiele 2.1 rozhodnutia o začatí konania. Hlavným cieľom revízie EnWG je reformovať trh s elektrinou, aby sa dokázal vyrovnať s energetickou transformáciou, ktorá sa v Nemecku vyznačuje výrazným nárastom výroby z variabilných obnoviteľných zdrojov energie, ako je veterná a slnečná energia, postupným vyraďovaním jadrovej energie a vysokým stupňom prepojenia s viacerými susednými trhmi.

               (6)

               Právny rámec upravujúci rezervnú kapacitu je stanovený v článku 13e revidovaného zákona EnWG. Podrobnejšie ustanovenia týkajúce sa napríklad výberového konania, využitia rezervy a odmeny za ňu sú stanovené v nariadení Kapazitätsreserveverordnung (3) (ďalej len „nariadenie o rezervnej kapacite“).

               (7)

               Cieľom rezervnej kapacity je zaistiť trvalú bezpečnosť dodávok elektrickej energie, a to aj v podmienkach premenlivej situácie na trhu s elektrinou. Cieľom rezervnej kapacity je prispieť k bezpečným dodávkam energie aj v obdobiach, keď aj napriek voľnej cenotvorbe na energetických burzách veľkoobchodný trh nedokáže zabezpečiť dostatočné dodávky na pokrytie celého dopytu. Na tento účel sa spustia existujúce elektrárne, ktoré tvoria mimotrhovú rezervu. Nemecko má v úmysle minimalizovať možné narušenia trhu prostredníctvom viacerých opatrení. Predovšetkým plánuje oddeliť rezervné kapacity od trhu, aby sa zabránilo narušeniam cenotvorby a investičných signálov na trhu s elektrinou.

         2.2.   Opis rezervnej kapacity

               (8)

               V zákone EnWG a v nariadení o rezervnej kapacite sa stanovuje, že štyria nemeckí prevádzkovatelia prenosových sústav (ďalej len „PPS“) postupne vytvoria rezervné kapacity, prostredníctvom ktorých sa zabezpečí bezpečnosť dodávok, keď trh nevytvorí rovnovážny stav a dodávky nepokryjú dopyt po elektrine.

               (9)

               PPS spoločne obstarajú kapacity prostredníctvom tendrov, ktoré sa budú vyhlasovať každé dva roky na obdobie dodávok v trvaní dvoch rokov (prvé obdobie dodávok bude trvať od októbra 2019 do septembra 2021). Poskytovatelia kapacity predkladajú ponuku za ročnú odplatu, ktorú požadujú za zachovanie dostupnosti kapacity, najviac do výšky 100 000 EUR/MW ročne. Výber poskytovateľov sa uskutočňuje na základe predloženej ponuky až do zabezpečenia celého požadovaného objemu 2 GW. Poskytovateľom kapacity, ktorí uspejú v tendri, sa poskytne odmena na základe hodnoty najvyššej úspešnej ponuky predloženej v rámci tendra (systém jednotnej ceny, tzv. pay-as-clear pricing).

               (10)

               Tender je otvorený pre všetky typy domácich poskytovateľov kapacity (elektrárne, zásobníky a subjekty riadenia odberu), ak spĺňajú viacero kritérií oprávnenosti v podobe technických požiadaviek, ktoré sú stanovené v odseku 9 nariadenia. Po prijatí rozhodnutia o začatí konania sa Nemecko zaviazalo zmeniť niektoré z uvedených kritérií oprávnenosti. Tieto zmeny sa týkajú predovšetkým požiadaviek na účasť subjektov riadenia odberu a sú podrobne vysvetlené v oddiele 6 tohto rozhodnutia.

               (11)

               Poskytovatelia kapacity nesmú predávať svoju rezervnú kapacitu na trhu s elektrinou. Na trh sa nesmú vrátiť ani po skončení zmluvy o rezerve. Týmto spôsobom plánujú nemecké orgány zabezpečiť dôsledné oddelenie trhu a rezervy, a tak chcú zabrániť tomu, aby rezerva narušila fungovanie trhu.

               (12)

               Poskytovatelia kapacity takisto nesmú predávať tretím stranám svoje práva a povinnosti vyplývajúce z účasti na rezervnej kapacite: účasť a súvisiaca odmena sú naviazané výlučne na zariadenie, ktoré získalo príslušné oprávnenie na základe tendra.

               (13)

               Ustanovenie o zákaze návratu na trh opísané v odôvodnení 11 sa neuplatňuje na subjekty riadenia odberu. Po skončení obdobia dodávok môže subjekt riadenia odberu znova začať predávať kapacitu zodpovedajúcu regulovateľnému zaťaženiu na trhoch s elektrinou (4). Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila obavy aj v súvislosti s ďalšími požiadavkami, ktoré sa uplatňujú na subjekty riadenia odberu, a tieto sú podrobne opísané v oddieloch 3.2.2 a 7.3.3 tohto rozhodnutia.

               (14)

               Poskytovatelia kapacity musia byť PPS k dispozícii počas celého obdobia trvania zmluvy, t. j. počas dvoch rokov. Počas celého obdobia trvania zmluvy musia zároveň spĺňať kritériá oprávnenosti. Technicky potrebné obdobia údržby sú však povolené a musia byť PPS oznámené najneskôr 31. júla v roku, ktorý predchádza roku dodávok. Tieto plánované výpadky sú povolené len v takom rozsahu, že elektrárne poskytujúce rezervnú kapacitu môžu byť odstavené celkovo najviac na tri mesiace v ktoromkoľvek roku poskytovania dodávok. Neplánované výpadky treba oznámiť PPS hneď ako nastanú, pričom dostupnosť sa musí obnoviť najneskôr do troch mesiacov.

               (15)

               Pred tým, ako sa zariadenie zaradí do rezervnej kapacity, PPS musia vykonať testy funkčnosti, aby sa potvrdilo, že všetky zariadenia spĺňajú technické požiadavky. Prevádzkovatelia prenosových sústav navyše uplatnia skúšobné výzvy na poskytnutie rezervnej kapacity, pričom zúčastnených poskytovateľov kapacity na to vopred neupozornia. Tieto testy sa uskutočnia pri plnom rezervnom výkone zariadení v priebehu 12 hodín. Ak sa počas testu ukáže, že zariadenie nespĺňa požiadavky, uplatní sa sankcia vo výške 20 % celkovej fixnej odmeny. Ak zariadenie dokáže opraviť identifikované zlyhania v priebehu šiestich mesiacov, sankcia sa vypočíta pomerne k času, počas ktorého zariadenie nebolo k dispozícii na poskytovanie rezervy (t. j. jedna šestina uvedenej sumy za každý mesiac). Ak zariadenie spĺňa požiadavky len s časťou rezervného výkonu, sankcia sa vzťahuje len na časť, ktorá nie je k dispozícii.

               (16)

               Veľkosť rezervnej kapacity vychádza z výsledku revidovaného posúdenia primeranosti, ktoré je podrobnejšie opísané v odôvodneniach 84 a 85. Nemecko v čase prijatia rozhodnutia o začatí konania plánovalo obstarať kapacitu v objeme presne 2 GW na prvé dvojročné obdobie a na nasledujúce obdobia dodávok v zásade takisto 2 GW, pokiaľ by sa na základe posúdenia primeranosti nestanovilo, že je potrebná iná hodnota až do výšky 5 % špičkového odberu. Nemecko sa teraz zaviazalo uplatniť revidované posúdenie primeranosti už od prvej aukcie a určiť požadovaný objem na tomto základe, pričom rezerva sa v každom prípade obmedzí maximálne na 2 GW vo všetkých troch obdobiach dodávok. Ak sa na základe revidovaného posúdenia primeranosti ukáže, že je potrebných viac ako 2 GW, a ak by v dôsledku toho Nemecko plánovalo zvýšiť veľkosť rezervy nad rámec 2 GW, muselo by toto zvýšenie oznámiť Komisii, aby ho mohla posúdiť z hľadiska pravidiel štátnej pomoci.

               (17)

               Rezervná kapacita sa spustí, keď na trhu nie je rovnováha, t. j. keď ponuka nestačí na pokrytie dopytu. Trh sa považuje za nevyrovnaný, keď na burzách s elektrinou na dennom trhu alebo na vnútrodennom trhu (pri otváracej aukcii, ktorá sa koná hneď po uzavretí denného trhu, alebo počas priebežného obchodovania v priebehu dňa) nie sú prostredníctvom ponúk na produkciu v priebehu jednej hodiny v plnej miere splnené ponuky na úrovni technického cenového limitu, ktorý je v Nemecku v súčasnosti na úrovni 3 000 EUR/MWh v prípade denného trhu a 10 000 EUR/MWh v prípade vnútrodenného trhu.

               (18)

               PPS môžu spustiť rezervnú kapacitu len ako poslednú možnosť, aby ju bolo možné využiť iba v prípade vyčerpania všetkých ostatných systémových služieb. Skutočnosť, že čas aktivácie zariadení poskytujúcich rezervnú kapacitu je najviac 12 hodín, znamená, že PPS musia tieto zariadenia využiť v dostatočnom predstihu pred tým, ako sú známe trhové výsledky, a teda skôr, ako si môžu byť istí, že trh nebude vyrovnaný. V nariadení sa preto stanovuje, že PPS musia posúdiť časy spustenia a zohľadniť ich pri aktivácii rezervy.

               (19)

               Počas aktivácie a pred samotným spustením rezervnej kapacity vpustia rezervné zariadenia do siete malé množstvá zahrievacej energie. V nariadení sa stanovuje, že PPS obmedzia existujúce zariadenia na množstvo, ktoré sa rovná množstvu dodanému rezervnými zariadeniami, aby sa zabezpečilo, že táto zahrievacia energia nenaruší fungovanie vnútrodenného trhu.

               (20)

               V nariadení sa takisto stanovuje, že PPS v zásade aktivujú všetky zariadenia. Ak by však PPS dokázali obnoviť rovnováhu dopytu a ponuky tak, že aktivujú len časť rezervnej kapacity, PPS môžu vybrať len tých najvhodnejších poskytovateľov.

         2.3.   Rozpočet

               (21)

               Na rezervnú kapacitu nie je vyčlenený fixný rozpočet, pretože súvisiace náklady vo veľkej miere závisia od výsledkov počiatočného tendra. Poskytovatelia kapacity môžu v tendri predložiť najvyššiu ponuku vo výške 100 000 EUR/MW ročne. Najvyššie fixné náklady na rezervnú kapacitu v objeme 2 GW teda môžu byť 200 miliónov EUR ročne. Nemecké orgány však očakávajú, že aukcia sa neskončí prijatím najvyššej ceny, a to po prvé preto, lebo existujú rôzne faktory, v dôsledku ktorých by sa náklady mali znížiť, ako napríklad skutočnosť, že sa zúčastnia pomerne staré elektrárne, konkrétne elektrárne, ktorých investície sú už sčasti alebo v plnej miere odpísané, ďalej tiež preto, lebo sa môžu zúčastniť subjekty riadenia odberu, a aj preto, lebo sa môžu zúčastniť zariadenia, ktoré v minulosti prejavili úmysel ukončiť svoju činnosť.

         2.4.   Mechanizmus financovania

               (22)

               Prevádzkovatelia prenosových sústav môžu získať späť všetky vynaložené náklady vzniknuté v dôsledku rezervnej kapacity prostredníctvom sieťových taríf na základe článku 13e ods. 3 a 4 zákona EnWG. PPS od vynaložených nákladov odpočítajú príjmy získané za rezervnú kapacitu, t. j. platby za sankcie alebo odchýlky od strán zodpovedných za vyrovnávanie, ktoré v čase spustenia rezervnej kapacity boli nevyvážené. Nemecké orgány poznamenávajú, že PPS nie sú povinní predložiť svoje náklady na refundáciu regulačnému orgánu, ale môžu sa rozhodnúť, že tieto náklady sa na účely regulácie taríf budú považovať za náklady, ktoré nemôže PPS ovplyvniť, a možno ich získať späť prostredníctvom sieťovej tarify. Na náklady na rezervnú kapacitu sa uplatňuje normálny režim, ktorý sa uplatňuje aj na ďalšie zložky sieťovej tarify.

         2.5.   Dĺžka trvania

               (23)

               V nariadení o rezervnej kapacite sa neuvádza dátum ukončenia. Prevádzkovatelia prenosových sústav budú organizovať tendre na dodávky na dvojročné obdobie počnúc tendrom, ktorý sa uskutoční v roku 2018 na obdobie dodávok od októbra 2019 do septembra 2021 (5). Potom sa každé dva roky uskutoční nový tender a bude sa obstarávať (potenciálne upravené) množstvo kapacity na dvojročné obdobie dodávok. Nemecké orgány uviedli, že schéma pomoci sa skončí, keď sa na základe posúdenia veľkosti rezervnej kapacity stanoví, že už nie je potrebné udržiavať rezervu.

         2.6.   Príjemcovia

               (24)

               Príjemcami pomoci sú poskytovatelia kapacity, ktorí uspejú v aukcii a uzavrú zmluvu o poskytovaní rezervnej kapacity.

         3.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

               (25)

               Komisia 7. apríla 2017 v súvislosti s touto schémou pomoci začala konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy. Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, Komisia:

                           a)

                           sa predbežne domnievala, že schému pomoci nemožno považovať za kompenzáciu predstavujúcu protihodnotu za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá by spĺňala podmienky stanovené v rozsudku Altmark (6), ale že táto schéma predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy;

                           b)

                           mala pochybnosti, či je táto schéma pomoci zlučiteľná s vnútorným trhom, pretože existovali obavy, že neboli splnené niektoré požiadavky zlučiteľnosti, predovšetkým pokiaľ ide o potrebu štátneho zásahu, vhodnosť schémy, jej primeranosť a o riziko neprípustných negatívnych účinkov na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

         3.1.   Dôvody na začatie konania: existencia pomoci

               (26)

               Na to, aby sa opatrenie klasifikovalo ako štátna pomoc, musia byť podľa článku 107 ods. 1 zmluvy súhrnne splnené tieto podmienky:

                           a)

                           opatrenie musí byť financované zo štátnych prostriedkov alebo musí byť pripísateľné štátu;

                           b)

                           opatrenie musí poskytnúť zvýhodnenie, ktoré zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru;

                           c)

                           opatrenie musí narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

                           d)

                           opatrenie môže ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

               (27)

               Nemecké orgány v oznámení tvrdili, že rezervná kapacita nespĺňa tieto kritériá, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Po prvé, domnievajú sa, že schéma pomoci nie je financovaná zo štátnych prostriedkov. Po druhé, subjekty by neboli zvýhodnené, pretože ich treba považovať za poskytovateľov služby všeobecného hospodárskeho záujmu, pričom kompenzácia predstavujúca protihodnotu za túto službu spĺňa štyri podmienky stanovené Súdnym dvorom v rozsudku Altmark. Po tretie, schéma by nemala vplyv na obchod medzi členskými štátmi.

               (28)

               Po prvé, Komisia predbežne dospela k záveru, že schéma pomoci zahŕňa štátne prostriedky a je pripísateľná štátu. Dôvodom je to, že schému vytvoril nemecký štát, ktorý zákonom stanovil, že náklady možno preniesť na všetkých spotrebiteľov prostredníctvom zvýšenia sieťových taríf. Na základe rozsudku Vent de Colère (7) sú teda štátne prostriedky prítomné a opatrenie je pripísateľné štátu. Navyše v nariadení o rezervnej kapacite sa stanovuje, že PPS od vynaložených nákladov odpočítajú príjmy získané prostredníctvom schémy. To znamená, že štát zákonom poveruje PPS, aby priradili a vybrali požadované finančné prostriedky. Finančné prostriedky sa generujú na základe nariadenia o rezervnej kapacite a ich správu kolektívne vykonávajú PPS. Neustále sú teda pod vplyvom orgánov verejnej moci.

               (29)

               Po druhé, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či bolo splnené prvé a štvrté kritérium stanovené v rozsudku Altmark, a preto predbežne dospela k záveru, že schéma pomoci by jej príjemcom poskytovala selektívnu výhodu.

               (30)

               V prvom kritériu rozsudku vo veci Altmark sa stanovuje, že podnik, ktorý prijíma kompenzáciu, musí byť skutočne poverený plnením záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme a tieto záväzky musia byť jasne definované. Hoci členské štáty majú široký priestor na vlastné uváženie, pokiaľ ide o určenie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, v článku 3 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (8) sa obmedzuje možnosť členských štátov uplatňovať povinnosti služby vo verejnom záujme v rámci liberalizovaného elektroenergetického odvetvia. V tejto smernici sa konkrétne obmedzuje rozsah povinností služieb vo verejnom záujme na špecifické ciele: bezpečnosť vrátane bezpečnosti dodávky, pravidelnosti, kvality a ceny dodávok a ochranu životného prostredia vrátane energetickej účinnosti, energie z obnoviteľných zdrojov a ochrany klímy. V smernici sa ďalej stanovuje, že tieto záväzky musia byť jasne definované, transparentné, nediskriminačné, overiteľné a pre elektroenergetické podniky Únie musia zaručovať rovnosť prístupu k národným spotrebiteľom.

               (31)

               Komisia preto v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila tieto obavy:

                           a)

                           Schéma pomoci by mohla byť diskriminačná, pretože sa zdalo, že de facto vylučuje subjekty riadenia odberu a že de jure vylučuje zahraničných poskytovateľov kapacity z účinnej účasti na poskytovaní rezervy.

                           b)

                           Existovali pochybnosti o tom, či schéma bola potrebná na zaistenie bezpečnosti dodávok elektriny v Nemecku, a teda či pomoc možno považovať za kompenzáciu za záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme, ktorých cieľom je zaistiť bezpečnosť dodávok.

                           c)

                           Služby všeobecného hospodárskeho záujmu sú odôvodnené v prípade, keď trh nedokáže poskytnúť účinný výsledok. Ak by teda členský štát mohol zlepšiť fungovanie trhu, služby všeobecného hospodárskeho záujmu v oblasti bezpečnosti dodávok by neboli odôvodnené, pretože trh nemal možnosť riadne fungovať. Okrem toho, hoci možno očakávať, že plánované trhové reformy v Nemecku prispejú k bezpečnosti dodávok, možno pochybovať o tom, či by tieto reformy postačovali na poskytnutie primeraných investičných signálov. Požadovalo sa predovšetkým vypracovanie odhadu spotrebiteľskej hodnoty nedodanej elektriny s cieľom zaistiť, aby trhové ceny mohli dosiahnuť túto úroveň.

               (32)

               Vo štvrtom kritériu rozsudku vo veci Altmark sa stanovuje, že výber podniku sa buď musí vykonať prostredníctvom výberového konania v rámci verejnej súťaže, ktorým sa zaistí, že služby sa budú poskytovať tak, aby spoločnosti vznikli najnižšie možné náklady, alebo na základe referenčného porovnávania, ktorým sa zaručí, že suma kompenzácie nepresiahne rámec nákladov, ktoré by vznikli reprezentatívnemu dobre riadenému podniku. V rozhodnutí o začatí konania sa uvádza, že vzhľadom na skutočnosť, že schéma nie je dostatočne otvorená (vylučuje sa riadenie odberu a zahraničná kapacita), nebola navrhnutá tak, aby sa zaistila skutočná hospodárska súťaž, aj keď sa uskutoční tender, a tak sa nezaisťuje, že služby sa budú poskytovať tak, aby spoločnosti vznikli najnižšie možné náklady. Neexistovali ani dôkazy o tom, že bude splnená druhá časť štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark.

               (33)

               Po tretie, Komisia v rozhodnutí o začatí konania predbežne dospela k záveru, že rezervná kapacita by mohla ovplyvniť hospodársku súťaž a obchod na trhu s elektrinou, pretože nemecký trh s elektrinou bol otvorený hospodárskej súťaži a prepojený so susednými trhmi s elektrinou. Schéma pomoci by niektorým subjektom poskytla podporu pod podmienkou, že už na trhu nie sú aktívni. Mala by teda vplyv na kvalitatívnu krivku regulačnej oblasti, v ktorej sa prevádzkovali elektrárne prijímajúce pomoc, a teda aj na spôsob interakcie tejto regulačnej oblasti so susednými oblasťami.

         3.2.   Dôvody na začatie konania: zlučiteľnosť pomoci

               (34)

               Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania predbežne domnievala, že existujú dôvody na začatie konania s ohľadom na tieto štyri aspekty súvisiace so zlučiteľnosťou pomoci s vnútorným trhom:

                           a)

                           nedostatočne preukázaná potreba štátneho zásahu;

                           b)

                           nevhodnosť schémy vzhľadom na obmedzené kritériá oprávnenosti;

                           c)

                           neprimeranosť schémy, keďže nie je zabezpečená minimalizácia výšky pomoci, ako aj

                           d)

                           riziko neprípustných negatívnych účinkov na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

                     Komisia však predbežne zastávala názor, že schéma pomoci mala prispieť k cieľu spoločného záujmu, ktorý sa týka bezpečnosti dodávok, a že táto schéma by mala stimulačný účinok, pretože by zmenila správanie účastníkov trhu, a spĺňala by požadované podmienky transparentnosti. V tomto oddiele teda uvádzame len opis písmen a) až d), pokiaľ ide o pochybnosti, ktoré Komisia vyjadrila v súvislosti so zlučiteľnosťou schémy s usmernením o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky na roky 2014 – 2020 (9) (ďalej len „EEAG“).

         3.2.1.   Potreba štátneho zásahu

               (35)

               Na základe odsekov 222 až 224 EEAG sa Komisia v rozhodnutí o začatí konania predbežne domnievala, že na účely odôvodnenia zavedenia navrhovanej rezervnej kapacity je potrebné preukázať, že zreformovaný trh z dlhodobého hľadiska dokáže zaistiť primeraný stupeň bezpečnosti dodávok, ale z krátkodobého hľadiska existujú oprávnené dôvody predpokladať, že by mohli nastať situácie, v ktorých by trh neposkytol hospodársky účinnú úroveň bezpečnosti dodávok. Okrem toho by malo dôjsť k postupnému odstaveniu rezervnej kapacity po zreformovaní trhu, keď bude v plnej miere poskytovať požadovaný stupeň ochrany.

               (36)

               Po prvé, Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či je rezerva potrebná, pretože nebol stanovený žiadny dátum ukončenia a zdalo sa, že schéma sa má stať trvalým prvkom trhu s elektrinou a nemá byť len prechodným opatrením, ktoré sprevádza trhové reformy.

               (37)

               Po druhé, Komisia poznamenala, že chýba štandard hospodárskej spoľahlivosti a ukazovateľ na hodnotenie hospodárskeho významu rezervy, a v dôsledku toho je obmedzená schopnosť trhu poskytovať dostatočnú kapacitu a nebude možné správne nastaviť veľkosť rezervy.

               (38)

               Po tretie, hoci Komisia uvítala oznámenie o scenári najnepriaznivejšieho vývoja, Komisia má pochybnosti o primeranosti určitých predpokladov uplatnených v tomto scenári.

         3.2.2.   Vhodnosť schémy

               (39)

               Komisia v rozhodnutí o začatí konania posúdila zlučiteľnosť rezervnej kapacity na základe kritérií stanovených v odseku 225 a 226 EEAG. Hoci Komisia poznamenala, že dočasná strategická rezerva sa zdá najvhodnejšou formou zásahu na zaistenie bezpečných dodávok v súvislosti s prebiehajúcimi trhovými reformami, Komisia zdôraznila, že schéma pomoci nebola navrhnutá ako dočasné opatrenie a existujú obavy, pokiaľ ide o dve ďalšie otázky: osobitné odplaty za variabilné náklady v prípade aktivácie rezervy a pravidlá oprávnenosti.

               (40)

               Pokiaľ ide o osobitné odplaty za variabilné náklady v prípade aktivácie rezervy, Komisia mala pochybnosti, či kategórie nákladov, pri ktorých sa predpokladali takéto osobitné odplaty, predstavovali variabilné náklady. Komisia poznamenala, že osobitné nahrádzanie týchto nákladov nezávislé od aukcie naznačuje, že v prípade týchto nákladov nebude existovať žiadna hospodárska súťaž.

               (41)

               Pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti rezervnej kapacity, Komisia vyjadrila pochybnosti o skutočnosti, že riadenie odberu by de facto mohlo byť vylúčené z rezervy, a tak by bolo znevýhodnené v porovnaní so zariadeniami na výrobu energie. Komisia mala obavy, že rôzne požiadavky na účasť by mohli odrádzať subjekty riadenia odberu od účasti v takej miere, že ich účasť by bola veľmi nepravdepodobná. Medzi tieto požiadavky patrili:

                           a)

                           minimálna veľkosť ponuky subjektu riadenia odberu vo výške 10 MW;

                           b)

                           skutočnosť, že nebolo povolené združenie viacerých zaťažení;

                           c)

                           požiadavka priameho napojenia na prenosovú sústavu s výškou napätia 110 kV alebo vyššou;

                           d)

                           možnosť, že sa vykoná až desať skúšok ročne;

                           e)

                           povinnosť, na základe ktorej by spotrebitelia mali mať konštantnú spotrebu počas obdobia dodávok (t. j. počas dvoch rokov) a mali by kupovať energiu vopred na celé obdobie dodávok;

                           f)

                           chýbajúce maximálne obdobie dodávok a

                           g)

                           nemožnosť, aby sa zaťaženia zúčastnené na rezervnej kapacite aktívne podieľali na trhu na vyrovnávanie kapacity po uplynutí ich zmluvy o poskytovaní rezervnej kapacity.

               (42)

               Komisia napokon vyzvala zainteresované tretie strany, aby predložili svoje stanoviská k vylúčeniu zahraničnej kapacity.

         3.2.3.   Primeranosť pomoci

               (43)

               Pokiaľ ide o primeranosť opatrenia, Komisia zopakovala svoje obavy týkajúce sa obmedzujúcich požiadaviek oprávnenosti a zdôraznila, že keď dochádza k neodôvodnenému obmedzovaniu účasti, nemožno predpokladať, že výsledkom tendra bude minimálna celková výška pomoci potrebná na dosiahnutie stanoveného cieľa.

         3.2.4.   Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

               (44)

               Komisia sa v rozhodnutí o začatí konania domnievala, že návrh rezervy zaistí účinné oddelenie rezervných a trhových kapacít, a tak sa zabráni neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž na nemeckom trhu s elektrinou a na obchod medzi členskými štátmi.

               (45)

               Poplatky za odchýlky však boli stanovené ako dvojnásobok technického cenového limitu na vnútrodennom trhu. Komisia uviedla, že takýto prístup môže byť hospodársky menej účinný ako stanovenie vnútrodenného cenového limitu na úrovni maximálneho poplatku za odchýlky, ktorý samotný by mal zohľadňovať hodnotu nedodanej elektriny. Komisia preto zopakovala, že bude potrebné určiť hodnotu nedodanej elektriny, aby sa zabránilo uplatneniu nadmerných a narúšajúcich poplatkov za odchýlky.

         4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

               (46)

               Komisii bolo počas konzultačného obdobia doručených 22 odpovedí na rozhodnutie o začatí konania od tretích strán, predovšetkým aktérov pôsobiacich v energetickom odvetví (ako sú podniky pôsobiace v oblasti výroby konvenčnej energie, energie z obnoviteľných zdrojov a subjekty riadenia odberu, ako aj odborové zväzy), nemeckého regulačného orgánu v oblasti energetiky („Bundesnetzagentur“), spoločnú odpoveď od nemeckých PPS a orgánov Českej republiky.

         4.1.   Štátna pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy

               (47)

               Veľmi málo účastníkov trhu vyjadrilo konkrétne pripomienky, pokiaľ ide o to, aký charakter pomoci má dané opatrenie. Česká republika však konkrétne uviedla, že nie sú splnené kritériá stanovené v rozsudku Altmark týkajúce sa služieb všeobecného hospodárskeho záujmu a podporila odôvodnenie Komisie uvedené v rozhodnutí o začatí konania. Česká republika takisto súhlasila s názorom Komisie, že opatrenie zahŕňa štátne prostriedky a je pripísateľné štátu.

         4.2.   Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

   4.2.1.   Pripomienky k cieľu schémy

               (48)

               Komisii neboli doručené odôvodnené pripomienky týkajúce sa toho, či schéma prispieva k cieľu spoločného záujmu, hoci niekoľko respondentov vyjadrilo pochybnosti o dostatočne presnom vymedzení cieľa.

         4.2.2.   Pripomienky k potrebe schémy

   4.2.2.1.   Pripomienky k hospodárskemu odôvodneniu potreby a veľkosti rezervy

               (49)

               V rámci konzultácie sa väčšina respondentov vyjadrila, že schéma pomoci ako taká je potrebná. Vysvetlili, že strategická rezerva poskytne poistenie proti rizikám súvisiacim s prebiehajúcou transformáciou trhu s elektrinou v Nemecku, predovšetkým pokiaľ ide o postupné vyraďovanie jadrovej energie, výrazný nárast energie z obnoviteľných zdrojov a neistotu, ktorá súvisí s mierou odstavenia konvenčných elektrární.

               (50)

               Hoci niektorí respondenti, ktorí uprednostňovali zavedenie rezervy, poukázali na veľkú neistotu, pokiaľ ide o budúci vývoj na trhu, a teda že je náročné vyčísliť požadovanú veľkosť, väčšina respondentov neposkytla pripomienky, ktoré by sa vyslovene týkali vhodnosti veľkosti rezervy.

               (51)

               Naopak účastníci, ktorí pochybovali o potrebe rezervy, zdôraznili, že je potrebné určiť štandard spoľahlivosti a ukazovateľ hospodárskej hodnoty rezervy, aby bolo možné overiť potrebu rezervy.

         4.2.2.2.   Pripomienky k primeranému scenáru najnepriaznivejšieho vývoja

               (52)

               Len niekoľko účastníkov trhu vyjadrilo konkrétne pripomienky k primeranosti predpokladov, z ktorých vychádza scenár predložený Nemeckom na účely odôvodnenia opatrenia. Traja respondenti konkrétne uviedli, že predpoklad týkajúci sa možného podvodu sa im javil neprimeraný.

         4.2.2.3.   Pripomienky k dĺžke trvania schémy

               (53)

               Väčšina respondentov, ktorí predložili pripomienky k dĺžke trvania schémy, uviedla, že rezerva by mala byť dočasná. Vysvetlili, že postupné vyraďovanie je potrebné a malo by sa uskutočniť buď v určitý vopred stanovený dátum, alebo by malo byť založené na vopred stanovených ukazovateľoch hodnotiacich potrebu rezervy.

         4.2.3.   Pripomienky k vhodnosti schémy

   4.2.3.1.   Pripomienky k alternatívnym opatreniam

               (54)

               Väčšina respondentov v rámci konzultácie uviedla, že strategická rezerva je vhodné opatrenie na riešenie rizík, ktorým čelí nemecký trh s elektrinou. Rezerva by totiž bola pomerne malá v porovnaní so špičkovým odberom v Nemecku, bola navrhnutá tak, aby mala minimálny vplyv na trh s elektrinou, mala by sa aktivovať len za výnimočných okolností, keď už nebude potrebná, bude ju možné jednoducho odstaviť a je priaznivá z hľadiska rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov, pretože bráni dotovaniu a zafixovaniu konvenčných elektrární na rozdiel od celotrhových kapacitných mechanizmov. Menšina respondentov však uviedla, že celotrhový kapacitný mechanizmus by bol vhodnejším opatrením, pretože účastníkom trhu by poskytol väčšiu istotu, a tak by priaznivo vplýval na skoré investície a znížil by náklady na kapitál potrebný na vykonanie investícií.

         4.2.3.2.   Pripomienky k odmene len za dostupnosť

               (55)

               Pripomienky doručené Komisii, ktoré sa týkali štruktúry odmeny, boli pomerne nesúrodé. Dvaja účastníci trhu uviedli, že do výberového konania treba začleniť variabilné náklady. Ďalší respondent zdôraznil, že variabilné náklady by sa mali nahrádzať, keďže by nedošlo k narušeniu trhu, pretože rezerva je mimotrhová. PPS uviedli, že začlenenie nákladov, ako sú náklady na zabezpečenie dodávok paliva, do aukcie by uľahčilo porovnanie jednotlivých ponúk, ale vzniklo by riziko zvýšenia fixného poplatku a mohol by sa vyžadovať odhad počtu a trvania výziev na základe konkrétnych scenárov. Ďalší respondent uviedol, že požiadavka na zabezpečenie dodávok paliva by mohla byť veľmi nákladná, a to najmä pre plynové elektrárne. K samotnému obstaraniu paliva (predovšetkým s ohľadom na rezervovanie plynových prepravných kapacít) by malo dôjsť až po uzavretí zmlúv s uchádzačmi, aby im nevznikli utopené náklady v prípade, že ich ponuka nebude vybraná.

         4.2.3.3.   Pripomienky k otvorenosti a k pravidlám oprávnenosti

   a)   Otvorenosť pre všetky subjekty riadenia odberu

               (56)

               Väčšina pripomienok doručených Komisii s ohľadom na vhodnosť schémy sa týkala otvorenosti a pravidiel oprávnenosti súvisiacich s rezervou.

               (57)

               Pokiaľ ide o obmedzujúce kritériá oprávnenosti, na základe ktorých by sa de facto vylúčilo riadenie odberu, Komisii boli doručené nesúrodé odpovede. Mierna väčšina respondentov uviedla, že neexistuje dôvod na vylúčenie riadenia odberu z účasti na tendri, pretože riadenie odberu môže poskytnúť hodnotné rezervné služby a schéma by mala byť technologicky neutrálna.

               (58)

               Niekoľkí účastníci zdôraznili, že existujú prekážky, ktoré bránia účinnej účasti subjektov riadenia odberu v súlade s nasledujúcimi otázkami, ktoré Komisia uviedla v rozhodnutí o začatí konania:

                           a)

                           vysoká minimálna veľkosť ponuky;

                           b)

                           požiadavka týkajúca sa napojenia na sústavu s napätím 110 kV alebo vyšším;

                           c)

                           nemožnosť združovať zaťaženia;

                           d)

                           neposkytovanie náhrady za alternatívne náklady;

                           e)

                           veľmi veľký počet skúšok;

                           f)

                           požiadavka obstarať elektrinu na celú dĺžku trvania zmluvy;

                           g)

                           nie je stanovená maximálna dĺžka trvania spustenia a obdobie nedostupnosti a

                           h)

                           subjekty riadenia odberu sa nemôžu vrátiť na trh, pričom ich štruktúra spotreby sa môže postupom času vyvíjať.

         b)   Cezhraničná účasť

               (59)

               Hoci sa niektorí respondenti domnievali, že zo zásady by všetky potenciálne kapacity mali mať možnosť zúčastniť sa na poskytovaní rezervy, väčšina respondentov nebola priaznivo naklonená cezhraničnej účasti na poskytovaní rezervy. Domnievali sa, že zahraničné kapacity by sa mali vyčerpať pred spustením rezervy a nemali by byť rezervované ako krajné riešenie, akým je rezervná kapacita. Ak sa zahraničným kapacitám umožní účasť na rezerve, mohlo by to viesť k neprimeraným stimulom. Pri využití zahraničných kapacít by navyše bolo nevyhnutné rezervovať kapacity prepojovacích vedení, čím by sa znížil objem dostupnej kapacity ešte pred spustením rezervy, a to by malo negatívny vplyv na cezhraničný obchod.

         4.2.4.   Pripomienky k zabráneniu neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

               (60)

               Komisii bolo doručených niekoľko pripomienok o tom, že je potrebné určiť hodnotu nedodanej elektriny a použiť túto hodnotu ako vnútrodenný cenový limit a na stanovenie poplatku za odchýlky. Odpovede na tento bod však boli nesúrodé. Niektorí respondenti zdôraznili, že je potrebné určiť hodnotu nedodanej elektriny a v rámci tvorby trhu zaviesť tento odhad ochoty spotrebiteľov platiť za bezpečnosť dodávok. Iní účastníci trhu však zdôraznili skutočnosť, že vysoký poplatok za odchýlky tak, ako je v súčasnosti určený v príslušnom návrhu, by podnecoval účastníkov trhu k dosiahnutiu rovnováhy bez ohľadu na skutočnú úroveň hodnoty nedodanej elektriny.

         5.   PRIPOMIENKY NEMECKA

               (61)

               V tomto oddiele sú zhrnuté pripomienky, ktoré predložilo Nemecko 17. mája 2017 (v oddiele 5.1) a 14. júla 2017 (v oddiele 5.2).

               (62)

               Nemecko tieto pripomienky predložilo pred tým, ako prijalo záväzky opísané v oddiele 6.

         5.1.   Pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania

               (63)

               Nemecko 17. mája 2017 listom odpovedalo na rozhodnutie Komisie o začatí konania. Dokumentácia predložená Nemeckom sa skladá z dvoch častí; v prvej časti sú opísané spoločné ciele Nemecka a Komisie, pokiaľ ide o trhy s elektrinou, a spôsob, ako má rezervná kapacita prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov. V druhej časti sa riešia konkrétne otázky predložené Komisiou, pokiaľ ide o súlad navrhovanej schémy s pravidlami štátnej pomoci. V tomto oddiele je zhrnutá druhá časť dokumentácie predloženej Nemeckom, ktorá sa priamo týka konania, ktoré začala Komisia v súlade s článkom 108 ods. 2 zmluvy.

               (64)

               Nemecko sa vo všeobecnosti domnieva, že rezervná kapacita je malé, ale účinné sprievodné opatrenie prebiehajúceho procesu energetickej transformácie v Nemecku. Nemecko zdôrazňuje, že opatrenie nemá žiadny vplyv na fungovanie trhu. Zároveň vysvetľuje, že nie je možné presne matematicky vypočítať veľkosť rezervy.

         5.1.1.   Pripomienky k potrebe opatrenia

               (65)

               Pokiaľ ide o potrebu opatrenia, v nemeckej dokumentácii sa zdôrazňuje, že na rozdiel od celotrhových kapacitných mechanizmov rezervná kapacita je navrhnutá tak, aby riešila výnimočné okolnosti, ktoré nastanú len vtedy, keď sa vyvinie situácia podľa primeraného scenára najnepriaznivejšieho vývoja. Je zrejmé, že odhad pravdepodobností, že nastane scenár najnepriaznivejšieho vývoja alebo že sa potvrdia predpoklady, ktoré tvoria tento scenár, je menej presný, ako pravdepodobnostné modelovanie vplyvov viacerých scenárov, ako je to v prípade celotrhových mechanizmov.

               (66)

               Pokiaľ ide o predpoklady, ktoré tvoria primeraný scenár najnepriaznivejšieho vývoja, Nemecko objasnilo, že predpoklad, že do roku 2020 bude z trhu stiahnutých 10 GW dodatočnej kapacity vyrobenej konvenčným spôsobom, predstavuje konzervatívny odhad. Nemecko to preukázalo tak, že v prognóze primeranosti Európskej siete prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ďalej len „ENTSO pre elektrinu“) boli predpoklady dostupnosti, pokiaľ ide o konvenčnú výrobu v roku 2020, upravené smerom nadol o – 35 až – 41 GW ročne v rokoch 2013 až 2015.

               (67)

               Pokiaľ ide o predpoklad týkajúci sa podvodov s odchýlkami, Nemecko uviedlo, že je pravdepodobné, že právne predpisy, ktoré sa majú prijať, znížia pravdepodobnosť opätovného výskytu podvodov vo veľkom rozsahu, nie je však možné úplne vylúčiť, že bude opäť spáchaný podvod s odchýlkami.

               (68)

               S ohľadom na obavy Komisie, ktoré sa týkajú toho, že nebola vypracovaná analýza nákladov a prínosov podporujúca hospodársku účinnosť rezervy, Nemecko objasnilo, že je zložité vypočítať prínosy rezervy, pretože jej úlohou je riešiť nepredvídané okolnosti, pri ktorých nie je známe, o aké okolnosti ide a ako často nastanú.

               (69)

               Nemecko okrem toho uviedlo, že ďalej rozvíja proces na monitorovanie bezpečnosti dodávok.

               (70)

               S ohľadom na dĺžku trvania opatrenia Nemecko zdôraznilo, že v zákone EnWG sa stanovuje, že sa bude pravidelne prepočítavať, či je rezerva naďalej potrebná, a súčasťou zákona je aj ustanovenie, na základe ktorého možno rezervnú kapacitu uplatniť len v prípade, že Komisia schváli opatrenie ako zlučiteľné s pravidlami štátnej pomoci, a len počas obdobia schváleného Komisiou.

         5.1.2.   Pripomienky k vhodnosti

               (71)

               S ohľadom na variabilné náklady Nemecko vysvetlilo, že dôvodom na osobitné odplaty za náklady na zaistenie bezpečných dodávok paliva je rovnaké zaobchádzanie s elektrárňami, ktoré sú súčasťou sieťovej rezervy, ako aj s elektrárňami, ktoré nie sú súčasťou sieťovej rezervy. Elektrárňam, ktoré sú súčasťou sieťovej rezervy, už mohli byť tieto náklady nahradené, a tak majú výhodu v porovnaní s ostatnými účastníkmi.

               (72)

               Nemecko ďalej vysvetlilo, že očakáva, že variabilné náklady budú malé v porovnaní s fixnými nákladmi na udržiavanie funkčnosti a dostupnosti zariadenia.

               (73)

               S ohľadom na účasť riadenia odberu Nemecko vysvetlilo, že z dodržiavania zásady dôkladného oddelenia trhu od rezervy vyplýva, že riadeniu odberu by sa nemalo umožniť zúčastniť sa na rezervnej kapacite, ale malo by byť radšej v plnej miere k dispozícii trhu.

               (74)

               S ohľadom na cezhraničnú účasť Nemecko vyslovilo námietky k stanovisku Komisie uvedenom v rozhodnutí o začatí konania, že by sa mala umožniť cezhraničná účasť. Nemecko zdôraznilo, že koncepciu znižovania, ktorú Komisia predložila v odôvodnení 146 rozhodnutia o začatí konania, v súčasnosti nemožno uplatniť na strategické rezervy, pretože tie sa aktivujú až po vyčerpaní všetkých trhových zdrojov. Je to zapríčinené najmä skutočnosťou, že toky prechádzajúce týmto prepojovacími vedeniami sa stanovujú na základe uplatnenia algoritmu prepojenia trhu, a preto na ne Nemecko nemá vplyv.

         5.1.3.   Pripomienky k vplyvom na hospodársku súťaž a obchod

               (75)

               Nemecko súhlasí s pripomienkou Komisie, že strany zodpovedné za vyrovnávanie by sa mali stimulovať, aby boli ich pozície neustále vyrovnané, a že by pre ne nemalo byť nikdy finančne výhodné spoliehať sa na PPS, že vyrovnajú ich odchýlky. Nemecko vysvetlilo, že práve v tomto kontexte boli poplatky za odchýlky v čase aktivácie rezervnej kapacity stanovené ako dvojnásobok technického cenového limitu na vnútrodennom trhu.

         5.2.   Odpoveď Nemecka na pripomienky zainteresovaných strán

               (76)

               Nemecko 14. júla 2017 odpovedalo na pripomienky zainteresovaných strán, ktoré mu zaslala Komisia. Nemecko svoje odpovede rozdelilo na všeobecné pripomienky, pripomienky k potrebe schémy, pripomienky k pravidlám oprávnenosti a pripomienky k otvorenosti schémy voči zahraničným kapacitám.

         5.2.1.   Všeobecné pripomienky

               (77)

               Nemecko vo všeobecnosti dospelo k záveru, že celkový tón pripomienok vyjadruje súhlas so schémou a jej návrhom, a poukázalo na to, že len veľmi málo respondentov odmietlo schému ako celok.

         5.2.2.   Pripomienky k potrebe rezervy

               (78)

               Nemecko poukázalo na to, že väčšina respondentov vníma rezervnú kapacitu ako užitočný poistný nástroj v čase energetickej transformácie, ktorou Nemecko prechádza. Nemecko zdôraznilo, že len 4 z 22 respondentov odmietli vykonanie rezervnej kapacity, pričom 2 z nich navrhli namiesto toho zaviesť celotrhový kapacitný mechanizmus.

         5.2.3.   Pripomienky k oprávnenosti (riadenie odberu a zahraničné kapacity)

               (79)

               Nemecko zdôraznilo, že poznámky v tejto súvislosti sa týkali takmer výlučne účasti riadenia odberu. Nemecko sa v odpovedi zaoberá hlavnými otázkami alebo prianiami, ktoré vyjadrili agregátori a subjekty riadenia odberu. Vzhľadom na skutočnosť, že Nemecko súhlasilo s tým, že zmení väčšinu sporných podmienok týkajúcich sa účasti na strane dopytu, riešenie tejto otázky je podrobne uvedené v oddiele 6 o záväzkoch, ktoré prijalo Nemecko.

               (80)

               Nemecko navyše na základe doručených odpovedí dospelo k záveru, že väčšina respondentov súhlasí s Nemeckom, že účasť zahraničnej kapacity je v praxi zložitá a z hľadiska sledovaného cieľa a návrhu rezervnej kapacity predstavuje len malú pridanú hodnotu. Nemecko zdôraznilo, že traja respondenti, ktorí podporujú cezhraničnú účasť, neposkytli konkrétne návrhy o jej vykonaní v praxi.

         6.   ZÁVÄZKY, KTORÉ PRIJALO NEMECKO

               (81)

               Po ďalšom vyšetrovaní Komisie a posúdení pripomienok zainteresovaných strán Nemecko vyjadrilo ochotu vo viacerých bodoch zmeniť podmienky, ktoré upravujú rezervnú kapacitu, s cieľom vyriešiť zostávajúce obavy.

               (82)

               Po prvé, Nemecko sa zaviazalo prehodnotiť pravidlá poskytovania odmien za variabilné náklady. Nemecko už tieto náklady nebude nahrádzať, a tak sa od držiteľov kapacity očakáva, že pri predložení ponuky na účasť na poskytovaní rezervnej kapacity do tejto ponuky zahrnú fixné aj variabilné náklady. Keďže treba zahrnúť aj variabilné náklady, znamená to, že bude potrebné posúdiť, koľkokrát dôjde k spusteniu rezervnej kapacity.

               (83)

               Po druhé, pokiaľ ide o riadenie odberu, Nemecko sa zaviazalo upraviť schému pomoci takto (10):

                           a)

                           Umožní sa účasť zaťažení napojených na siete VN, a tak sa výrazne zvýši počet potenciálnych poskytovateľov riadenia odberu.

                           b)

                           Umožní sa združenie zaťažení (t. j. spojenie rôznych zaťažení v rámci jedného produktu riadenia odberu), ktoré umožní lepšiu a účinnejšiu službu riadenia odberu, a teda výrazne uľahčí účasť riadenia odberu.

                           c)

                           Zjednoduší sa individuálna účasť menších zaťažení v dôsledku zníženia minimálnej veľkosti z 10 na 5 MW.

                           d)

                           Povinnosť obstarať všetku energiu dva roky vopred sa skráti na šesť mesiacov, a tak bude účasť riadenia odberu menej riziková a menej nákladná (11).

                           e)

                           Počet skúšok sa zníži z 12 na 2 ročne. Vzhľadom na to, že skúšky sú pre subjekty riadenia odberu pomerne nákladné (vysoké variabilné náklady na aktiváciu), očakáva sa, že táto úprava im umožní v aukcii predkladať konkurencieschopnejšie ponuky, a tým sa v rámci aukcie zvýši konkurenčný tlak.

                           f)

                           Na poskytovaní rezervy sa môžu zúčastniť len neflexibilné zaťaženia, a to sa zabezpečí tak, že sa bude požadovať, aby sa tieto zaťaženia za posledných 36 mesiacov nezúčastnili na schéme prerušiteľnosti ABLAV ani na vyrovnávacom trhu.

                           g)

                           Subjekty riadenia odberu sa môžu zúčastňovať len počas obmedzeného obdobia, aby ich to stimulovalo k tomu, že v konečnom dôsledku budú predávať svoju flexibilitu priamo na trhu s elektrinou. Po účasti na poskytovaní rezervy (buď na obdobie dvoch rokov, alebo na obdobie štyroch rokov s ročnou prestávkou) môžu byť účastníkmi trhu (ale nie v rámci schémy na podporu prerušiteľnosti ABLAV). Subjekty sa ešte pred zapojením do aukcie musia rozhodnúť pre jeden z dvoch uvedených režimov (dva roky alebo štyri roky s obdobím prestávky).

               (84)

               Po tretie, Nemecko sa zaviazalo, že prehodnotí metodiku na výpočet primeraného scenára najnepriaznivejšieho vývoja tak, aby odrážala aktuálny vývoj v oblasti posudzovania primeranosti výroby elektrickej energie. Súčasťou tohto prehodnotenia bude výpočet štandardu spoľahlivosti, ktorý zohľadňuje širšie spoločenské náklady a prínosy dodatočného stupňa bezpečnosti dodávok. Nemecko sa takisto zaviazalo, že uplatní túto prehodnotenú metodiku a štandard spoľahlivosti na účely stanovenia potreby a veľkosti rezervnej kapacity na prvé obdobie dodávok.

               (85)

               Po štvrté, Nemecko sa zaviazalo obmedziť objem rezervy maximálne na 2 GW na tri obdobia dodávok.

               (86)

               Po piate, Nemecko sa zaviazalo v rámci primeraného scenára najnepriaznivejšieho vývoja znížiť predpokladanú hodnotu, ktorá sa týka podvodov s odchýlkami, z 2,5 GW na 1 GW. Podľa Nemecka to zohľadňuje skutočnosť, že v zákone Strommarktgesetz (12) boli prijaté opatrenia na obmedzenie podvodov, prípadne na ich úplné odstránenie. Oblasť podvodov však naďalej predstavuje neistotu, a tak je z dôvodov súvisiacich s bezpečnosťou dodávok nutné zachovať zohľadnenie podvodov s odchýlkami. Nemecko ďalej uviedlo, že v rámci primeraného scenára najnepriaznivejšieho vývoja zmení predpoklad týkajúci sa dostupnosti konvenčných elektrární vzhľadom na to, že viacero prevádzkovateľov elektrární oznámilo orgánu Bundesnetzagentur zámer uzatvoriť prevádzky. Nemecko predpokladá, že súčasné tempo oznámených uzatvorení prevádzok pretrvá, a to znamená, že sa odstavia dodatočné 2 GW. Aj tieto prehodnotené predpoklady budú súčasťou revidovaného posúdenia primeranosti, ktoré sa uvádza v odôvodnení 84.

         7.   POSÚDENIE OPATRENIA

   7.1.   Existencia pomoci

               (87)

               Ako sa vysvetľuje v oddiele 3, Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že rezervná kapacita predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

               (88)

               Zatiaľ čo Nemecko tvrdilo, že platby v rámci rezervnej kapacity treba považovať za kompenzáciu predstavujúcu protihodnotu za službu všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá spĺňa všetky podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark, a preto nepredstavuje štátnu pomoc, Komisia vyjadrila pochybnosti o splnení prvého a štvrtého kritéria rozsudku vo veci Altmark.

               (89)

               Pokiaľ ide o prvé kritérium rozsudku vo veci Altmark, Komisia v rozhodnutí o začatí konania vyjadrila obavy v súvislosti so súladom schémy so smernicou 2009/72/ES. Schéma by mohla byť predovšetkým diskriminačná, pretože sa zdalo, že de facto vylučuje subjekty riadenia odberu a že de jure vylučuje zahraničných poskytovateľov kapacity z účinnej účasti na poskytovaní rezervy. V rozhodnutí o začatí konania je navyše spochybnené aj to, či je schéma potrebná na zaistenie bezpečnosti dodávok elektriny v Nemecku, a či ju teda možno odôvodniť s ohľadom na cieľ, ktorým je bezpečnosť dodávok. Napokon v rozhodnutí o začatí konania sa pripomína, že služby všeobecného hospodárskeho záujmu môžu byť odôvodnené len v prípade, ak sa preukáže, že trh nedokáže riadne fungovať a že vzhľadom na to, že v Nemecku sa nevykonali dôležité trhové reformy, trh nie je schopný riadne fungovať.

               (90)

               Komisia navyše spochybnila, či je splnené štvrté kritérium rozsudku vo veci Altmark z dôvodu uvedeného podozrenia z diskriminácie. Komisia konštatuje, že niektoré pochybnosti vyjadrené v rozhodnutí o začatí konania boli rozptýlené, iné však pretrvávajú.

               (91)

               Po prvé, Komisia berie na vedomie zlepšenie požiadaviek oprávnenosti v prípade subjektov riadenia odberu, ako sa uvádza a posudzuje v odôvodnení 83 a v odôvodneniach 118 až 122. Na základe týchto zmien sa odstráni diskriminácia medzi subjektmi riadenia odberu a ďalšími poskytovateľmi kapacity. Tieto zmeny navyše povedú k zvýšeniu počtu potenciálnych účastníkov aukcie, a tým aj k zvýšeniu konkurenčného tlaku a k primeranej odmene stanovenej v rámci aukcie.

               (92)

               Po druhé, Komisia sa domnieva, že vylúčenie zahraničných účastníkov možno odôvodniť, pretože v mimoriadnych situáciách, v ktorých sa spúšťa rezervná kapacita, bude dovozná kapacita už úplne vyčerpaná, ako sa objasňuje v odôvodnení 125.

               (93)

               Po tretie, Komisia berie na vedomie, že Nemecko vylepšilo posúdenie nevyhnutnosti, ako sa uvádza v odôvodneniach 84 a 85, ktoré sú posúdené v oddiele 7.3.2. Komisia zdôrazňuje, že posúdenie nevyhnutnosti, v ktorom sa poskytuje realistický pohľad na pravdepodobnosť výskytu mimoriadnych udalostí, je dôležité najmä z hľadiska schopnosti určiť správny rozsah zásahu.

               (94)

               Komisia má však naďalej pochybnosti, či toto opatrenie možno považovať za službu všeobecného hospodárskeho záujmu. Komisia pripomína, že službu všeobecného hospodárskeho záujmu možno určiť, len ak trh nedokáže zaistiť požadovanú úroveň bezpečnosti dodávok. Nebolo by primerané, keby sa za službu všeobecného hospodárskeho záujmu určila činnosť, ktorú možno poskytovať za bežných trhových podmienok. Pri posudzovaní toho, či trh dokáže poskytovať službu, sa zohľadňujú aj možné zmeny vo fungovaní trhu.

               (95)

               Komisia poznamenáva, že Nemecko síce v nasledujúcich rokoch plánuje zaviesť viaceré trhové reformy a infraštruktúrne projekty, na trhu s elektrinou však naďalej dochádza k významným trhovým zlyhaniam, ktoré sa zatiaľ neriešia. Napríklad medzi dopytom po elektrine a jej ponukou sú veľké regionálne odchýlky spôsobené problémovými bodmi v prenosových sústavách v smere sever – juh a odlišným vývojom ponuky a dopytu v severnom a južnom Nemecku, ktorý je spôsobený najmä neustálym rozvojom výroby veľkého množstva veternej energie v severnom Nemecku a rozhodnutím vyradiť jadrové elektrárne, ktoré má vplyv predovšetkým v južnom Nemecku. V dôsledku toho regionálne odchýlky prehlbujú problém týkajúci sa nedostatku peňazí na nemeckom trhu, najmä pokiaľ ide o elektrickú kapacitu v južnom Nemecku, kde ceny zvyknú byť nižšie ako v situácii, keď by bol regionálny nedostatok v plnej miere zohľadnený v rámci cenotvorby. V južnom Nemecku preto existuje riziko, že kapacita, ktorá by v rámci plne funkčného trhu mohla byť zisková a po postupnom vyradení jadrovej energie môže byť potrebná, opustí trh. Táto situácia prispieva k zvýšenému riziku pre bezpečnosť dodávok.

               (96)

               Komisia navyše poznamenáva, že potrebné investície na pokrytie dopytu by mal podnietiť normálne fungujúci trh s elektrinou. Nemecko podniká kroky na zlepšenie fungovania trhu, napríklad prostredníctvom zlepšenia cenových signálov, aby sa zvýšila ziskovosť investícií do flexibilnej kapacity. Komisia víta tieto opatrenia a domnieva sa, že v budúcnosti pravdepodobne podnietia viac investícií do kapacity. Zároveň však potrvá určitý čas, kým tieto reformy budú mať hmatateľné účinky na trh, a ich presný vplyv na bezpečnosť dodávok v Nemecku je ťažké predpovedať. V každom prípade v súčasnej situácii nie je v plnej miere umožnené, aby trh poskytoval požadovanú úroveň bezpečnosti dodávok tým, že podnieti potrebné investície do flexibilnej kapacity.

               (97)

               Komisia opakuje, že pokiaľ trhu nie je umožnené v najväčšej možnej miere dosiahnuť požadovaný politický cieľ, t. j. bezpečnosť dodávok, služby všeobecného hospodárskeho záujmu nemožno odôvodniť. Komisia sa preto domnieva, že opatrenie nemožno považovať za skutočnú službu všeobecného hospodárskeho záujmu, a preto nemožno vylúčiť, že zvýhodňuje príjemcov.

               (98)

               Komisia naopak v súlade s rozhodnutím o začatí konania dospela k záveru, že opatrenie je financované zo štátnych prostriedkov a je pripísateľné štátu s ohľadom na legislatívne ustanovenia uvedené v článku 13e zákona EnWG. Dôvodom je to, že schému vytvoril nemecký štát, ktorý zákonom stanovil, že náklady možno preniesť na všetkých spotrebiteľov prostredníctvom zvýšenia sieťových taríf. Na základe rozsudku vo veci Vent de Colère sú teda štátne prostriedky prítomné a schéma je pripísateľná štátu. Navyše v nariadení o rezervnej kapacite sa stanovuje, že PPS od vynaložených nákladov odpočítajú príjmy získané prostredníctvom schémy. To znamená, že štát zákonom poveruje PPS, aby priradili a vybrali požadované finančné prostriedky. Finančné prostriedky sa generujú na základe nariadenia o rezervnej kapacite a ich správu kolektívne vykonávajú PPS. Neustále sú teda pod vplyvom orgánov verejnej moci. Keďže od prijatia rozhodnutia o začatí konania nenastali v tomto smere žiadne zmeny v mechanizme financovania a v právnych predpisoch, Komisia potvrdzuje predbežný záver uvedený v rozhodnutí o začatí konania, že schéma je financovaná zo štátnych prostriedkov a je pripísateľná štátu.

               (99)

               Komisia sa v súlade s rozhodnutím o začatí konania takisto domnieva, že opatrenie by mohlo ovplyvniť hospodársku súťaž a obchod na trhu s elektrinou, pretože nemecký trh s elektrinou je otvorený hospodárskej súťaži a prepojený so susednými trhmi s elektrinou, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 33.

               (100)

               Keďže nemožno vylúčiť, že schéma zvýhodňuje jej príjemcov, a sú splnené aj ďalšie podmienky existencie pomoci, Komisia nemôže vylúčiť, že táto schéma predstavuje pomoc, preto pokračuje v posúdení jej zlučiteľnosti.

         7.2.   Zákonnosť pomoci

               (101)

               Nemecko oznámilo schému pomoci Komisii a ešte ju nevykonalo. Nemecko teda splnilo svoje povinnosti v zmysle článku 108 ods. 3 zmluvy.

         7.3.   Zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom

               (102)

               Komisia v rozhodnutí o začatí konania zaujala predbežné stanovisko, že rezervná kapacita je schéma pomoci zameraná na zaistenie primeranosti výroby a bezpečnosti dodávok elektrickej energie, a preto patrí do rozsahu pôsobnosti oddielu 3.9 EEAG, v ktorom sú stanovené podmienky, za ktorých sa pomoc na primeranosť výroby môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Opatrenie na zabezpečenie primeranosti výroby je zlučiteľné, ak sú splnené nasledujúce kritériá zlučiteľnosti uvedené v odseku 27 EEAG (13):

                           a)

                           príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu (oddiel 7.3.1);

                           b)

                           potreba štátneho zásahu (oddiel 7.3.2);

                           c)

                           vhodnosť (oddiel 7.3.3);

                           d)

                           stimulačný účinok (oddiel 7.3.4);

                           e)

                           primeranosť (oddiel 7.3.5);

                           f)

                           zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod (oddiel 7.3.6) a

                           g)

                           transparentnosť (oddiel 7.3.7).

         7.3.1.   Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

               (103)

               Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k predbežnému záveru, že rezervná kapacita má riešiť obavy týkajúce sa bezpečnosti dodávok elektrickej energie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k predbežnému zisteniu v súvislosti s odsekom 220 EEAG, že je nepravdepodobné, že by rezervná kapacita mohla ohroziť dosiahnutie cieľa postupného zrušenia environmentálne škodlivých dotácií, a že by sa mali zvážiť predovšetkým alternatívne spôsoby dosiahnutia primeranosti výroby, ktoré nebudú mať tieto negatívne vplyvy (14).

               (104)

               Komisii k tejto otázke neboli doručené žiadne pripomienky, a preto naďalej zastáva názor, že je nepravdepodobné, že by rezervná kapacita mohla ohroziť dosiahnutie cieľa postupného zrušenia environmentálne škodlivých dotácií, pretože je potrebná a nápomocná z hľadiska súčasného úsilia Nemecka docieliť udržateľnejší energetický mix prostredníctvom energetickej transformácie.

               (105)

               Na základe toho Komisia dospela k záveru, že bezpečnosť dodávok vo forme rezervnej kapacity na riešenie neočakávaných nedostatkových situácií predstavuje cieľ spoločného záujmu, k dosiahnutiu ktorého rezervná kapacita prispieva.

         7.3.2.   Potreba štátneho zásahu

               (106)

               V EEAG je stanovená kľúčová požiadavka, že nevyhnutnosť opatrenia treba preukázať na základe tzv. posúdenia primeranosti. Ako sa uvádza v odôvodnení 35, v rozhodnutí o začatí konania je vyjadrená pochybnosť, či je opatrenie potrebné:

                           a)

                           keďže neboli stanovené základné parametre potrebné na objektívne vymedzenie zásahu (predovšetkým hospodársky ukazovateľ hodnota nedodanej elektriny a štandard spoľahlivosti) a

                           b)

                           keďže vznikli pochybnosti o primeranosti niektorých predpokladov v scenári najnepriaznivejšieho vývoja.

               (107)

               Ako sa uvádza v oddiele 6, Nemecko sa zaviazalo vyriešiť tieto obavy tak, že zlepší metodiku posúdenia primeranosti a prehodnotí predpoklady.

               (108)

               Komisia berie na vedomie záväzok Nemecka revidovať metodiku na výpočet nevyhnutnosti rezervnej kapacity, ako sa uvádza v odôvodnení 84. Komisia sa domnieva, že v dôsledku revízie metodiky, ktorá sa uplatní od druhej aukcie na výpočet vplyvov scenára najnepriaznivejšieho vývoja, bude v budúcnosti možné objektívnejšie určiť potrebu rezervnej kapacity a jej veľkosti. Komisia víta predovšetkým výpočet štandardu spoľahlivosti ako hospodárskej referenčnej hodnoty bezpečnosti dodávok, a tak možno vypracovať analýzu nákladov a prínosov dodatočnej ochrany proti rizikám súvisiacim s bezpečnosťou dodávok. Komisia poznamenáva, že Nemecko sa síce nezaväzuje používať metriky hodnoty nedodanej elektriny na výpočet ochoty spotrebiteľov platiť za bezpečnosť dodávok, ale zaväzuje sa vypočítať širšie hospodárske spoločenské vplyvy rezervnej kapacity. Cieľom týchto výpočtov je zabrániť nákladnému nadmernému obstaraniu kapacity. Týmto spôsobom by sa malo zabrániť tomu, že štát kúpi úroveň „poistenia“, ktorá prekračuje ochotu spotrebiteľov platiť za bezpečnosť dodávok. Komisia sa domnieva, že prístup, ktorý sa Nemecko zaviazalo dodržiavať, zabráni nákladnému nadmernému obstaraniu.

               (109)

               Pokiaľ ide o hlavné predpoklady scenára najnepriaznivejšieho vývoja, Komisia berie na vedomie záväzok Nemecka znížiť rozsah podvodov s odchýlkami, ako sa uvádza v odôvodnení 86. Komisia súhlasí so spolkovou vládou v tom, že k podvodom s odchýlkami najčastejšie dochádza, keď je ponuka obmedzená a ceny sú vysoké. Komisia však považuje za primerané znížiť hodnotu tohto predpokladu vzhľadom na nové právne predpisy, na základe ktorých bude náročnejšie spáchať takýto podvod. Na základe najnovších informácií o vyraďovaní konvenčných elektrární oznámených orgánu Bundesnetzagentur Komisia konštatuje rýchlejšie vyraďovanie domácich konvenčných elektrární z prevádzky. Na základe uvedených údajov možno konštatovať, že v období od vypracovania scenára najnepriaznivejšieho vývoja, ktorý bol Komisii oznámený pred prijatím rozhodnutia o začatí konania (konkrétne v novembri 2016), do septembra 2017 bol orgán Bundesnetzagentur informovaný o ďalších vyradeniach, a to s výkonom 1,4 GW. Ide o významný nárast v porovnaní s očakávaným tempom vyraďovania predpokladanom v primeranom scenári najnepriaznivejšieho vývoja, ktorý vychádza z dodatočného objemu 670 MW ročne nad rámec základného scenára siete ENTSO pre elektrinu. Preto Komisia na základe predložených dôkazov považuje za primerané upraviť predpoklad smerom nahor.

               (110)

               Komisia dospela k záveru, že veľkosť strategickej rezervy možno stanoviť na základe výpočtu primeraného najnepriaznivejšieho scenára, pokiaľ tento výpočet zohľadňuje náklady na dodatočnú ochranu vo vzťahu k jej spoločenským prínosom. Komisia dospela k záveru, že na základe záväzkov, ktoré Nemecko prijalo, rezervná kapacita bude v súlade s týmto prístupom.

               (111)

               Pokiaľ ide o dĺžku trvania schémy, v rozhodnutí o začatí konania boli vyjadrené obavy v súvislosti s tým, že nebol stanovený dátum ukončenia. Komisia poznamenáva, že Nemecko uviedlo, že každé dva roky vykoná posúdenia primeranosti s cieľom určiť, či je rezervná kapacita naďalej potrebná. Nemecko zdôrazňuje, že veľkosť rezervnej kapacity sa upraví na základe týchto výpočtov.

               (112)

               Komisia sa domnieva, že revidované posúdenie primeranosti bude vhodné na stanovenie potreby a veľkosti rezervnej kapacity a že nevyhnutnosť rezervy bola preukázaná.

               (113)

               Komisia pripomína tvrdenia, ktoré uviedla v rozhodnutí o začatí konania (15), že strategické rezervy predstavujú vhodné dočasné opatrenia, ktoré môžu napríklad sprevádzať trhové reformy, pokým trh začne riadne fungovať a účastníci trhu sa oboznámia s jeho fungovaním.

               (114)

               Na základe týchto úvah Komisia obmedzuje svoje schválenie na obdobie šiestich rokov, to znamená na tri za sebou nasledujúce dvojročné obdobia dodávok, počnúc prvou aukciou, ktorá sa uskutoční 1. októbra 2019, až do konca tretieho obdobia dodávok, t. j. do 30. septembra 2025.

         7.3.3.   Vhodnosť

               (115)

               Pokiaľ ide o vhodnosť rezervnej kapacity, v rozhodnutí o začatí konania boli vyjadrené obavy týkajúce sa osobitných odplát za variabilné náklady v prípade aktivácie rezervy a pravidiel oprávnenosti.

         7.3.3.1.   Osobitné odplaty za variabilné náklady

               (116)

               Pokiaľ ide o osobitné odplaty za variabilné náklady v prípade aktivácie rezervy, Komisia mala pochybnosti, či všetky kategórie nákladov, pri ktorých sa predpokladali takéto osobitné odplaty, predstavovali variabilné náklady. Komisia poznamenala, že osobitné nahrádzanie týchto nákladov nezávislé od aukcie naznačuje, že sa na ne nebude vzťahovať hospodárska súťaž, ktorá by zabezpečila obmedzenie týchto nákladov na nevyhnutné minimum.

               (117)

               Komisia berie na vedomie záväzok Nemecka vylúčiť osobitné odplaty za variabilné náklady v prípade všetkých účastníkov, ako sa uvádza v odôvodnení 82. Komisia očakáva, že výsledkom tejto zmeny bude konkurencieschopnejšia aukcia, pretože účastníci aukcie sú motivovaní, aby do svojej ponuky zahrnuli všetky náklady. Účastníci pri posudzovaní variabilných nákladov budú musieť vychádzať z určitých predpokladov, pokiaľ ide o to, koľkokrát dôjde k aktivovaniu rezervnej kapacity, pretože variabilné náklady vnikajú len pri spustení rezervy. Komisia poznamenáva, že skutočnosť, že náklady na zabezpečenie bezpečných dodávok paliva sa už nebudú uhrádzať osobitne, znamená, že táto zložka nákladov je už začlenená do súťažného procesu a všetci potenciálni poskytovatelia kapacity majú rovnaké podmienky. Komisia sa preto domnieva, že jej obavy v tomto smere boli primerane vyriešené.

         7.3.3.2.   Pravidlá oprávnenosti

      Účasť riadenia odberu

               (118)

               Pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti rezervnej kapacity, Komisia mala obavy, že vzhľadom na počet požiadaviek na účasť by riadenie odberu mohlo byť znevýhodnené v porovnaní so zariadeniami na výrobu elektriny a že by preto bolo de facto vylúčené z účasti na poskytovaní rezervy.

               (119)

               Komisia vzala na vedomie záväzky, ktoré v tejto otázke prijalo Nemecko, ako sa uvádza v odôvodnení 83, a domnieva sa, že zmenené podmienky upravujúce účasť subjektov riadenia odberu zabezpečujú rovnaké podmienky pre tieto subjekty, ako aj pre ďalších poskytovateľov kapacity.

               (120)

               Na základe prijatých záväzkov sa konkurenčné postavenie subjektov riadenia odberu zlepší dvoma dôležitými spôsobmi. Prostredníctvom prvého súboru záväzkov sa kritériá oprávnenosti rozšíria na zaťaženia, ktoré by sa inak na základe pôvodne oznámených podmienok nemohli zúčastniť. Ide o menšie zaťaženia (od 5 do 10 MW), zaťaženia, ktoré potrebujú na aktiváciu agregátora, a zaťaženia, ktoré sú napojené na sieť VN, a nie na prenosovú sústavu. Na základe druhého súboru zmien je pre poskytovateľov riadenia odberu účasť na rezervnej kapacite finančne príťažlivejšia a menej riziková. Očakávané náklady poskytovateľov riadenia odberu by sa mali znížiť predovšetkým v dôsledku zníženia maximálneho počtu skúšok a skrátenia obdobia, počas ktorého musia nakúpiť elektrinu vopred, a tak s ohľadom na výrobu elektriny by poskytovatelia riadenia odberu mali byť na aukcii konkurencieschopnejší.

               (121)

               Hoci tieto úpravy pomôžu riadeniu odberu súťažiť s výrobou elektriny za rovnakých podmienok, Komisia prijíma, že na poskytovateľov riadenia odberu sa uplatňujú určité obmedzenia. Predovšetkým ustanovenie, ktorým sa účasť riadenia odberu obmedzuje len na neflexibilných poskytovateľov riadenia odberu, má zabrániť tomu, aby existujúce flexibilné zdroje, ktoré už ponúkajú na trhu svoju flexibilitu, odišli z trhu v prospech rezervnej kapacity. Komisia sa domnieva, že týmto ustanovením sa zabráni tomu, aby flexibilné zaťaženia opustili trh a zapojili sa do rezervnej kapacity, a zároveň sa týmto ustanovením zabezpečí, že neflexibilné zaťaženia sa stanú flexibilnými. V tomto kontexte je odôvodnené aj obmedzenie dĺžky trvania účasti, pretože podnieti kapacitu riadenia odberu, ktorá sa stala flexibilnou, aby sa po opustení rezervnej kapacity stala aktívnou na trhu s elektrinou, a to môže znamenať, že rezervná kapacita bude z dlhodobého hľadiska menej potrebná.

               (122)

               Na základe týchto úvah sa Komisia domnieva, že boli vyriešené jej obavy, ktoré sa týkali de facto diskriminácie subjektov riadenia odberu v rámci rezervnej kapacity.

      Účasť zahraničnej kapacity

               (123)

               Ako je uvedené v odôvodnení 42, v rozhodnutí o začatí konania sú vyjadrené pochybnosti o vylúčení zahraničnej výroby a zainteresované strany boli vyzvané, aby k tejto otázke predložili svoje pripomienky. V rámci diskusií pred oznámením, ktoré predchádzali rozhodnutiu o začatí konania, nemecké orgány objasnili, že na vylúčenie zahraničných kapacít sú dva hlavné dôvody. Po prvé, ak by sa umožnila účasť zahraničným poskytovateľom kapacity, bolo by nevyhnutné rezervovať kapacitu prepojovacích vedení. Po druhé, ak by sa mala rezervovať zahraničná kapacita na účely rezervnej kapacity, bolo by potrebné, aby táto kapacita nevyrábala ani nepredávala energiu na príslušnom domácom trhu a aby bola k dispozícii výlučne nemeckým PPS.

               (124)

               Komisia poznamenáva, že účastníci trhu vo svojich odpovediach na rozhodnutie o začatí konania nepredložili nové argumenty. Hoci dvaja respondenti zdôraznili, že v zásade všetky kapacitné mechanizmy by mali byť otvorené zahraničnej účasti, neuviedli argumenty, prečo by došlo k narušeniu trhu alebo ako by bolo možné túto účasť účinne zorganizovať.

               (125)

               Po prvé, Komisia sa domnieva, že nedostatková situácia, ktorá spustí rezervnú kapacitu, nepredstavuje žiadnu pridanú hodnotu, pretože v tej chvíli sa všetka kapacita prepojovacích vedení aj tak využije na dovoz. Po druhé, návrh schémy zaisťuje, že rezervná kapacita bude úplne mimo trhu, aby nedošlo k narušeniu krátkodobého fungovania trhu ani k narušeniu dlhodobých investičných signálov. Tým sa zároveň zabezpečí, že rezerva nebude mať vplyv na zahraničnú kapacitu, aby nevznikli dôvody na účasť zahraničných kapacít na odstránenie narušení, ako by to bolo napríklad v prípade celotrhových kapacitných mechanizmov. Komisia sa preto domnieva, že je primerané, že na rezervnej kapacite sa môže zúčastňovať len domáca kapacita.

               (126)

               Na základe týchto úvah Komisia považuje rezervnú kapacitu za vhodný nástroj na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu.

         7.3.4.   Stimulačný účinok

               (127)

               Komisia v rozhodnutí o začatí konania dospela k záveru, že rezervná kapacita má stimulačný účinok, ktorý zmení správanie jej príjemcov. Komisia potvrdzuje tento záver, pretože tretie strany jej v tejto súvislosti nedoručili žiadne pripomienky.

         7.3.5.   Primeranosť

               (128)

               Pokiaľ ide o primeranosť opatrenia, Komisia v rozhodnutí o začatí konania zopakovala svoje obavy týkajúce sa obmedzujúcich požiadaviek oprávnenosti. Ak by možnosti zúčastniť sa na tendri boli neprimerane obmedzené, vzniklo by riziko, že pomoc nebude obmedzená na nevyhnutné minimum.

               (129)

               Ak sa má navyše zaistiť, že sa nebude poskytovať pomoc nad nevyhnutný rámec, je nutné preukázať, že dodatočná kapacita vo forme strategickej rezervy má z hospodárskeho hľadiska zmysel a odráža ochotu spotrebiteľov platiť za kapacitu. Takisto bude nutné rezervu postupne odstaviť, keď sa vykonajú trhové reformy a s väčšou istotou bude možné stanoviť vplyv prebiehajúcej energetickej transformácie na kapacitu.

               (130)

               Záväzky Nemecka uvedené v oddiele 6 rozptýlili obavy Komisie. Komisia predovšetkým konštatuje, že lepšie možnosti účasti subjektov riadenia odberu zabezpečia konkurencieschopnú aukciu a tým aj primeranú výšku pomoci. Komisia sa ďalej domnieva, že revidované posúdenie primeranosti zabezpečí obstaranie primeraného množstva kapacity. Komisia napokon pripomína, že lehota platnosti schválenia je týmto rozhodnutím obmedzená na šesť rokov, ako sa uvádza v odôvodnení 114.

               (131)

               Na základe týchto úvah je Komisia spokojná, že návrh rezervnej kapacity zaistí primeranosť pomoci.

         7.3.6.   Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

               (132)

               V rozhodnutí o začatí konania je uvedené, že poplatky za odchýlky boli stanovené ako dvojnásobok technického cenového limitu na vnútrodennom trhu. Uvádza sa v ňom, že takýto prístup môže byť hospodársky menej účinný ako stanovenie vnútrodenného cenového limitu na úrovni maximálneho poplatku za odchýlky, ktorý samotný by mal zohľadňovať hodnotu nedodanej elektriny. Komisia preto zopakovala, že bude potrebné určiť hodnotu nedodanej elektriny, aby sa zabránilo uplatneniu nadmerných a narúšajúcich poplatkov za odchýlky.

               (133)

               S ohľadom na obavy Komisie Nemecko objasnilo, že vnútrodenný cenový limit na úrovni 10 000 EUR/MWh nie je zákonom stanovená maximálna cena na vnútrodennom trhu, ale táto hodnota len odráža technický limit, ktorý uplatňujú burzy pôsobiace na trhu. Ceny môžu vzrásť ešte viac až na 20 000 EUR/MWh napríklad pri mimoburzových transakciách, a to je cena, pri ktorej sa spúšťa rezerva. To umožňuje účastníkom trhu, aby svoju pozíciu „zaistili“ až do výšky sumy zodpovedajúcej riziku, ktorému sú vystavení.

               (134)

               Komisia poznamenáva, že objasnenia Nemecka rozptýlili obavu, že účastníci trhu sa nebudú môcť poistiť až do výšky potenciálnych sankcií, ktorým môžu podliehať. Ak cena bude môcť dosiahnuť úroveň poplatku za odchýlky, ktorý treba zaplatiť, keď sa spustí rezerva, účastníci trhu budú môcť v plnej miere využiť všetky dostupné zdroje, aby sa zabránilo aktivácii rezervy.

               (135)

               Komisia konštatuje, že Nemecko sa nepodujalo vypočítať ani určiť hodnotu nedodanej elektriny. V rozhodnutí o začatí konania sa zdôrazňuje, že určenie hodnoty nedodanej elektriny je dôležité na účely posúdenia nevyhnutnosti, ako aj na účely stanovenia maximálnej trhovej ceny. V odôvodnení 108 Komisia vysvetľuje, že na základe prístupu Nemecka, teda výpočtom širších hospodárskych spoločenských vplyvov rezervnej kapacity, sa dosiahne rovnaký cieľ, t. j. zabráni sa nákladnému obstaraniu nadmerných kapacít. Tento prístup je preto uspokojivý, keďže obmedzuje vplyv rezervy na mimoriadne situácie, aby nebola ovplyvnená hospodárska súťaž na trhu s elektrinou. Keďže nie je stanovená maximálna cena, cena môže v zásade dosiahnuť hodnotu nedodanej elektriny bez ohľadu na to, či bola určená. Komisia je presvedčená, že pri poplatku za odchýlky stanovenom vo výške 20 000 EUR/MWh je nepravdepodobné, že by v prípade potreby nebola k dispozícii kapacita významná z hľadiska bezpečnosti dodávok.

               (136)

               Komisia takisto pripomína, že vzhľadom na to, že rezerva sa aktivuje len v prípade, keď je trh nevyrovnaný, rezerva je jasne oddelená od trhu. Toto usporiadanie zaručuje, že schéma nemá vplyv na hospodársku súťaž a na obchod na trhu s elektrinou.

               (137)

               Komisia s ohľadom na objasnenia poskytnuté Nemeckom dospela k záveru, že opatrenie nemá neprípustné negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod.

         7.3.7.   Transparentnosť

               (138)

               Ako sa uvádza v rozhodnutí o začatí konania, nemecké orgány uplatnia podmienky transparentnosti stanovené v oddiele 3.2.7 EEAG v rozsahu, v ktorom sú uplatniteľné na pomoc poskytnutú v rámci rezervnej kapacity. Táto požiadavka je preto splnená.

         8.   ZÁVER

               (139)

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na základe záväzkov prijatých Nemeckom (oddiel 6) Komisia považuje schému pomoci za zlučiteľnú s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a predovšetkým v súlade s oddielom 3.9 EEAG,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Schéma pomoci, ktorú Nemecko plánuje zaviesť na vytvorenie rezervnej kapacity, je zlučiteľná s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy celkovo na tri za sebou nasledujúce dvojročné obdobia dodávok do 30. septembra 2025.
   Zavedenie schémy pomoci sa preto povoľuje.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie je určené Spolkkovej republike Nemecko.

      V Bruseli 7. februára 2018

            Za Komisiu

         Margrethe VESTAGER

            členka Komisie

      (1)  Ú. v. EÚ C 159, 19.5.2017, s. 6.

      (2)  Rozhodnutie Komisie zo 7. apríla 2017 o štátnej pomoci SA.45852 (2017/N) – Nemecko – Rezervná kapacita – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 159, 19.5.2017, s. 6).

      (3)  Verordnung zur Regelung des Verfahrens der Beschaffung, des Einsatzes und der Abrechnung einer Kapazitätsreserve (Kapazitätsreserveverordnung – KapResV).

      (4)  Trhy, na ktorých sa vypláca cena za kilowatt, sú však vylúčené, t. j. v praxi schéma prerušiteľnosti stanovená v nariadení o uzatváraní zmlúv o odpojiteľných zaťaženiach („Verordnung über Vereinbarungen zu abschaltbare Lasten“, ďalej len „ABLAV“) a trh na vyrovnávanie kapacity.

      (5)  Poznámka: Pôvodne plánovaný počiatočný termín bol október 2018, tento termín je teda posunutý o rok neskôr.

      (6)  Rozsudok z 24. júla 2003, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, za účasti Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, vec C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415.

      (7)  Rozsudok z 19. decembra 2013, Association Vent De Colère! Fédération nationale a i./Ministre de l'Écologie, du Développement durable, des Transports et du Logement a Ministre de l'Économie, des Finances et de l'Industrie, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851.

      (8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55).

      (9)  Ú. v. EÚ C 200, 28.6.2014, s. 1.

      (10)  Poznámka: Tieto pravidlá sa uplatňujú na zariadenie, a nie na subjekt v súlade so všeobecným pravidlom, ktoré sa uplatňuje aj na výrobcov elektrickej energie, ako sa stanovuje v odôvodnení 12. Subjekt s rôznymi zariadeniami pripojenými k sieti sa teda môže zúčastniť s rôznymi zariadeniami na rôznych trhoch.

      (11)  Ak subjekty riadenia odberu automaticky vyrábajú časť svojej spotreby, táto povinnosť sa uplatňuje len na časť energie, ktorú subjekty riadenia odberu spotrebujú zo siete, a nie na tú časť energie, ktorá bola vyrobená automaticky. V každom prípade sa na poskytovaní rezervnej kapacity môžu zúčastniť len s kapacitou, ktorá odráža ich stabilnú spotrebu elektrickej energie zo siete.

      (12)  Gesetz zur Weiterentwicklung des Strommarktes (Strommarktgesetz) z 26. júla 2016. Bol uverejnený 29. júla 2016 vo vestníku Bundesgesetzblatt (BGBl. I 2016 č. 37, s. 1786).

      (13)  Podrobnejšie informácie o opatreniach na zabezpečenie primeranosti výroby sú uvedené v oddieloch 3.9.1 až 3.9.6 EEAG.

      (14)  Európska komisia by chcela poukázať na to, že sa v súčasnosti rokuje o novom návrhu nariadenia o vnútornom trhu s elektrinou [COM(2016) 861 final z 30. novembra 2016]. Na toto opatrenie však budúce pravidlá usporiadania trhu s elektrinou nemajú žiadny vplyv.

      (15)  Úplná rozprava o tom, že nebol stanovený dátum ukončenia rezervnej kapacity, je uvedená v oddiele 3.2.2.3 písm. a) rozhodnutia o začatí konania.


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/924 z 22. júna 2018, ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/414/ES o existencii nadmerného deficitu vo Francúzsku

text:
               29.6.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 164/44

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2018/924
   z 22. júna 2018,
   ktorým sa zrušuje rozhodnutie 2009/414/ES o existencii nadmerného deficitu vo Francúzsku
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 12,
   so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada na základe odporúčania Komisie rozhodla 27. apríla 2009 rozhodnutím 2009/414/ES (1) podľa článku 126 ods. 6 zmluvy, že vo Francúzsku existuje nadmerný deficit. Rada poukázala na to, že deficit verejných financií oznámený za rok 2008 predstavoval 3,2 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP stanovenú v zmluve. Hrubý verejný dlh (ktorý bol od roku 2003 nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve) mal podľa plánov dosiahnuť v roku 2008 úroveň 66,7 % HDP.

               (2)

               V súlade s článkom 126 ods. 7 zmluvy a článkom 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 (2) Rada na základe odporúčania Komisie vydala v ten istý deň odporúčanie Francúzsku, aby najneskôr do roku 2012 odstránilo nadmerný deficit. Rada zároveň stanovila lehotu na prijatie účinných opatrení do 27. októbra 2009.

               (3)

               Rada 2. decembra 2009 na základe článku 126 ods. 7 zmluvy adresovala Francúzsku nové odporúčanie, ktorým sa predĺžila lehota na nápravu nadmerného deficitu do roku 2013. Rada dospela k názoru, že Francúzsko prijalo účinné opatrenia, ale vyskytli sa neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie.

               (4)

               Rada na základe článku 126 ods. 7 zmluvy adresovala Francúzsku 21. júna 2013 nové odporúčanie, ktorým sa predĺžila lehota na nápravu nadmerného deficitu do roku 2015. Rada usúdila, že dostupné dôkazy neumožňujú dospieť k záveru, že neboli prijaté účinné opatrenia, ale vyskytli sa neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti so zásadnými nepriaznivými následkami pre verejné financie.

               (5)

               Rada 10. marca 2015 podľa článku 126 ods. 7 zmluvy vydala nové odporúčanie Francúzsku, aby najneskôr do roku 2017 odstránilo nadmerný deficit. Rada určila Francúzsku lehotu do 10. júna 2015 na to, aby predložilo podrobnú správu o prijatých opatreniach.

               (6)

               Komisia 1. júla 2015 dospela k záveru, že ciele celkového deficitu pre Francúzsko sa v rokoch 2015 a 2016 podľa očakávaní splnia, zatiaľ čo predpokladané fiškálne úsilie podľa všetkých ukazovateľov v rokoch 2015 a 2016 nedosiahne odporúčané hodnoty. Komisia preto na základe metodiky posudzovania účinných opatrení zastávala názor, že postup by sa mal pozastaviť.

               (7)

               V súlade s článkom 4 Protokolu o postupe pri nadmernom deficite, ktorý tvorí prílohu k zmluvám, Komisia poskytuje údaje na účely uplatňovania tohto postupu. Ako súčasť uplatňovania uvedeného protokolu majú členské štáty oznamovať údaje o deficite verejných financií a verejnom dlhu, ako aj o iných súvisiacich ukazovateľoch dvakrát ročne, a to pred 1. aprílom a pred 1. októbrom, v súlade s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 (3).

               (8)

               Rada prijíma rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu na základe oznámených údajov. Okrem toho by sa takéto rozhodnutie malo zrušiť len vtedy, keď Komisia vo svojich prognózach uvádza, že deficit v prognózovanom období neprekročí referenčnú úroveň 3 % HDP stanovenú v zmluve.

               (9)

               Na základe údajov, ktoré poskytla Komisia (Eurostat) v súlade s článkom 14 nariadenia (ES) č. 479/2009 v nadväznosti na oznámenie Francúzska z apríla 2018 a na základe programu stability na rok 2018 a prognózy Komisie z jari 2018 možno prijať tieto závery:

                           —

                           Deficit verejných financií v roku 2016 dosiahol 3,4 % HDP a následne v roku 2017 klesol na 2,6 % HDP. V porovnaní s rozpočtovými cieľmi na rok 2017 bolo zníženie deficitu v uvedenom roku predovšetkým dôsledkom stabilných daňových príjmov (0,7 % HDP), najmä pokiaľ ide o DPH a dane z príjmov právnických osôb.

                           —

                           Podľa programu stability na roky 2018 – 2022, ktorý predložila francúzska vláda 25. apríla 2018, by sa mal deficit verejných financií v roku 2018 znížiť na 2,3 % HDP a v roku 2019 by sa mal mierne zvýšiť na 2,4 % HDP. Podľa prognózy Komisie z jari 2018 by mal deficit v roku 2018 dosiahnuť úroveň 2,3 % HDP a v roku 2019 úroveň 2,8 % HDP, čo znamená, že v prognózovanom období by mal zotrvať pod referenčnou hodnotou 3 % HDP.

                           —

                           Štrukturálne saldo, čo je saldo verejných financií upravené podľa hospodárskeho cyklu a očistené od jednorazových a iných dočasných opatrení, sa v roku 2017 zlepšilo o 0,5 % HDP. Celkové zlepšenie štrukturálneho salda od roku 2015 dosiahlo 0,7 % HDP.

                           —

                           Pomer hrubého verejného dlhu k HDP narástol v roku 2017 na 97,0 % (oproti 96,6 % v roku 2016), a to najmä v dôsledku zosúladenia dlhu a deficitu, na základe ktorého došlo k zvýšeniu dlhu, keďže primárny deficit a platby úrokov boli viac-menej kompenzované vplyvom reálneho rastu a inflácie na znižovanie dlhu. V prognóze Komisie z jari 2018 sa predpokladá, že pomer dlhu klesne na 96,4 % v roku 2018 a na 96,0 % v roku 2019, a to najmä v dôsledku vysokého nominálneho rastu, ktorý prevažuje nad primárnym deficitom a platbami úrokov.

               (10)

               V súlade s článkom 126 ods. 12 zmluvy sa má rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu zrušiť, ak sa podľa názoru Rady v príslušnom členskom štáte nadmerný deficit napravil.

               (11)

               Podľa názoru Rady sa nadmerný deficit vo Francúzsku napravil, a preto by sa rozhodnutie 2009/414/ES malo zrušiť.

               (12)

               Francúzsko od roku 2018, ktorý je rokom nasledujúcim po náprave nadmerného deficitu, podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a malo by primeraným tempom postupovať smerom k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu, a to vrátane dodržiavania referenčnej hodnoty pre výdavky a dodržiavania dlhového kritéria v súlade s článkom 2 ods. 1a nariadenia (ES) č. 1467/97,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Z celkového hodnotenia vyplýva, že nadmerný deficit vo Francúzsku sa napravil.
   Článok 2
   Rozhodnutie 2009/414/ES sa týmto zrušuje.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

      V Luxemburgu 22. júna 2018

            Za Radu

            predseda

         V. GORANOV

      (1)  Rozhodnutie Rady 2009/414/ES z 27. apríla 2009 o existencii nadmerného deficitu vo Francúzsku (Ú. v. EÚ L 135, 30.5.2009, s. 19).

      (2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6).

      (3)  Nariadenie Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1).


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/966 zo 6. júla 2018 o podpise Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve v mene Európskej únie

text:
               10.7.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 174/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2018/966
   zo 6. júla 2018
   o podpise Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve v mene Európskej únie
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91, článok 100 ods. 2 a článok 207 prvý pododsek odseku 4, v spojení s jej článkom 218 ods. 5,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Rada 29. novembra 2012 splnomocnila Komisiu na začatie rokovaní o dohode o voľnom obchode s Japonskom.

               (2)

               Rokovania o Dohode medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve (ďalej len „dohoda“) boli úspešne ukončené.

               (3)

               Dohoda by sa mala podpísať,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje podpis Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve s výhradou uzavretia uvedenej dohody (1).
   Článok 2
   Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Únie.
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 6. júla 2018

            Za Radu

            predseda

         G. BLÜMEL

      (1)  Text dohody sa uverejní spolu s rozhodnutím o jej uzavretí.


               10.7.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               C 242/44

         P8_TA(2017)0001
   Počet členov stálych výborov
   Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 18. januára 2017 o počte členov stálych výborov (2016/3040(RSO))
   (2018/C 242/07)

      Európsky parlament,

               —

               so zreteľom na návrh Konferencie predsedov,

               —

               so zreteľom na svoje rozhodnutie z 15. januára 2014 o pôsobnosti a zodpovednostiach stálych výborov (1),

               —

               so zreteľom na článok 196 rokovacieho poriadku,

               1.

               rozhodol stanoviť počet členov stálych výborov a podvýborov takto:

                           I.

                           Výbor pre zahraničné veci 73 členov,

                           II.

                           Výbor pre rozvoj 28 členov,

                           III.

                           Výbor pre medzinárodný obchod 41 členov,

                           IV.

                           Výbor pre rozpočet 41 členov,

                           V.

                           Výbor pre kontrolu rozpočtu 30 členov,

                           VI.

                           Výbor pre hospodárske a menové veci 61 členov,

                           VII.

                           Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci 55 členov,

                           VIII.

                           Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín 69 členov,

                           IX.

                           Výbor pre priemysel, výskum a energetiku 67 členov,

                           X.

                           Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa 40 členov,

                           XI.

                           Výbor pre dopravu a cestovný ruch 49 členov,

                           XII.

                           Výbor pre regionálny rozvoj 43 členov,

                           XIII.

                           Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 46 členov,

                           XIV.

                           Výbor pre rybárstvo 27 členov,

                           XV.

                           Výbor pre kultúru a vzdelávanie 31 členov,

                           XVI.

                           Výbor pre právne veci 25 členov,

                           XVII.

                           Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci 60 členov,

                           XVIII.

                           Výbor pre ústavné veci 25 členov,

                           XIX.

                           Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť 37 členov,

                           XX.

                           Výbor pre petície 36 členov,

                     Podvýbor pre ľudské práva 30 členov,
               Podvýbor pre bezpečnosť a obranu 30 členov;

               2.

               so zreteľom na rozhodnutie Konferencie predsedov z 12. januára 2017 o zložení predsedníctiev výborov rozhodol, že predsedníctva výborov môžu mať až štyroch podpredsedov;

               3.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie pre informáciu Rade a Komisii.

      (1)  Ú. v. EÚ C 482, 23.12.2016, s. 160.


Rozhodnutie Komisie z 11/07/2018 ktorým sa koncentrácia vyhlasuje za zlučiteľnú so spoločným trhom (Vec COMP/M.8911 - Samvardhana Motherson Automotive Systems Group B.V / Reydel Automotive Holdings B.V & Reydel Automotive Management B.V.) podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (Iba anglické znenie je autentické)


title: Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/1030 z 13. júla 2018 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii

text:
               23.7.2018

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 185/1

         ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2018/1030
   z 13. júla 2018
   o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 6 druhý pododsekom písm. a) bodom v),
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu (1),
   keďže:

               (1)

               Rada poverila 15. júla 2013 Komisiu, aby v rámci pristúpenia Chorvátskej republiky k Euróskej únii začala rokovania s určitými ďalšími členmi Svetovej obchodnej organizácie podľa článku XXIV:6 Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994.

               (2)

               Komisia viedla rokovania v rámci rokovacích smerníc prijatých Radou.

               (3)

               Uvedené rokovania sa ukončili a Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii bola parafovaná 18. mája 2017.

               (4)

               Dohoda bola podpísaná v mene Únie dňa 13. marca 2018, s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu, v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/1363 (2).

               (5)

               Dohoda by sa mala schváliť,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Týmto sa v mene Únie schvaľuje Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii.
   Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Predseda Rady určí osobu(y) splnomocnenú(é) vykonať v mene Únie oznámenie stanovené v dohode (3).
   Článok 3
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 13. júla 2018

            Za Radu

            predseda

         H. LÖGER

      (1)  Súhlas Európskeho parlamentu zo 4. júla 2018 (zatiaľ neuverejnený v úradnom vestníku).

      (2)  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/1363 zo 17. júla 2017 o podpise Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2017, s. 1).

      (3)  Dátum nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.