title: 2014/365/EÚ: Rozhodnutie Rady z  12. júna 2014 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať v Spoločnom výbore EHP, pokiaľ ide o zmenu protokolu 30 k Dohode o EHP o osobitných ustanoveniach o organizácii spolupráce v oblasti štatistiky

text:
               18.6.2014

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 178/14

         ROZHODNUTIE RADY
   z 12. júna 2014
   o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať v Spoločnom výbore EHP, pokiaľ ide o zmenu protokolu 30 k Dohode o EHP o osobitných ustanoveniach o organizácii spolupráce v oblasti štatistiky

      (2014/365/EÚ)

   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 338 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,
   so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2894/94 z 28. novembra 1994 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore (1), a najmä na jeho článok 1 ods. 3,
   so zreteľom na návrh Európskej komisie,
   keďže:

               (1)

               Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (2) (ďalej len „Dohoda o EHP“) nadobudla platnosť 1. januára 1994.

               (2)

               Podľa článku 98 Dohody o EHP sa na základe rozhodnutia Spoločného výboru EHP môže okrem iného meniť protokol 30 k uvedenej dohode.

               (3)

               Príloha XXI k Dohode o EHP obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa štatistiky.

               (4)

               Štatistický program EHP na obdobie rokov 2014 až 2017 by mal vychádzať z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 99/2013 (3) zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1383/2013 (4), a mal by zahŕňať tie prvky programu, ktoré sú potrebné na opis a monitorovanie všetkých relevantných hospodárskych, sociálnych a environmentálnych aspektov Európskeho hospodárskeho priestoru.

               (5)

               Štatistický program EHP na obdobie rokov 2003 až 2007 sa už neuplatňuje, a preto by mal byť z Dohody o EHP vypustený.

               (6)

               Protokol 30 k Dohode o EHP by sa mal preto zmeniť s cieľom umožniť túto rozšírenú spoluprácu od 1. januára 2014.

               (7)

               Pozícia Únie v Spoločnom výbore EHP by mala vychádzať z pripojeného návrhu rozhodnutia,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať v Spoločnom výbore EHP k navrhovanej zmene protokolu 30 k Dohode o EHP o osobitných ustanoveniach o organizácii spolupráce v oblasti štatistiky, je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP pripojenom k tomuto rozhodnutiu.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Luxemburgu 12. júna 2014

            Za Radu

            predseda

         Y. MANIATIS

      (1)  Ú. v. ES L 305, 30.11.1994, s. 6.

      (2)  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

      (3)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 99/2013 z 15. januára 2013 o európskom štatistickom programe na roky 2013 až 2017 (Ú. v. EÚ L 39, 9.2.2013, s. 12).

      (4)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1383/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 99/2013 o európskom štatistickom programe na roky 2013 až 2017 (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 84).

      NÁVRH
      ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. …/2014
      z …,
      ktorým sa mení protokol 30 k Dohode o EHP o osobitných ustanoveniach o organizácii spolupráce v oblasti štatistiky
      SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
      so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,
      keďže:

                  (1)

                  Štatistický program EHP na obdobie rokov 2014 až 2017 by mal vychádzať z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 99/2013 (1) zmeneného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1383/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 99/2013 o európskom štatistickom programe na roky 2013 až 2017 (2), a mal by zahŕňať tie prvky programu, ktoré sú potrebné na opis a monitorovanie všetkých relevantných hospodárskych, sociálnych a environmentálnych aspektov Európskeho hospodárskeho priestoru.

                  (2)

                  Štatistický program EHP na roky 2003 až 2007 sa už neuplatňuje, a preto by mal byť z Dohody o EHP vypustený.

                  (3)

                  Protokol 30 k Dohode o EHP by sa mal preto zmeniť s cieľom umožniť túto rozšírenú spoluprácu od 1. januára 2014,

            PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
      Článok 1
      Protokol 30 k Dohode o EHP sa mení takto:

                  1.

                  Slová „rok 2013“ v názve článku 5 sa nahrádza slovami „roky 2013 až 2017“.

                  2.

                  Do článku 5 ods. 1 sa dopĺňa tento text:
                  „,zmenené týmto právnym predpisom:

                              —

                                 32013 R 1383: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1383/2013 zo 17. decembra 2013 (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 84).“

                  3.

                  Slová „31. decembrom 2013“ v článku 5 ods. 2 sa nahrádzajú slovami „31. decembrom 2017“.

                  4.

                  Znenie článku 5 ods. 3 sa nahrádza takto:
                  „Osobitný štatistický program EHP na obdobie rokov 2013 až 2017 vypracujú spoločne Štatistický úrad EZVO a Eurostat. Ročný štatistický program EHP vychádza z časti ročného pracovného programu vypracovaného Komisiou v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 99/2013 a je vypracovaný súbežne s týmto ročným pracovným programom. Ročný štatistický program EHP schvália zmluvné strany podľa svojich vlastných vnútorných postupov.“

                  5.

                  Znenie článku 5 ods. 4 sa nahrádza takto:
                  „V súlade s článkom 82 ods. 1 písm. a) dohody a s finančnými nariadeniami k uvedenej dohode prispejú štáty EZVO finančnou sumou, ktorá predstavuje 75 % sumy uvedenej v rozpočtových riadkoch 29 02 05 (Európsky štatistický program na roky 2013 až 2017) a 29 01 04 05 (Štatistická informačná politika – Výdavky na administratívne riadenie) zahrnutej do rozpočtu Európskej únie na rok 2013 a sumou, ktorá predstavuje 75 % sumy uvedenej v rozpočtových riadkoch 29 02 01 (Európsky štatistický program na roky 2013 až 2017) a 29 01 04 01 (Štatistická informačná politika – Výdavky na administratívne riadenie) zahrnutej do rozpočtu Európskej únie na obdobie rokov 2014 až 2017.“

                  6.

                  Znenie článku 2 sa vypúšťa.

            Článok 2
      Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po doručení posledného oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (3).
      Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
      Článok 3
      Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

         V Bruseli

               Za Spoločný výbor EHP

               predseda

               tajomníci

               Spoločného výboru EHP

         (1)  Ú. v. EÚ L 39, 9.2.2013, s. 12.

         (2)  Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 84.

         (3)  [Ústavné požiadavky neboli oznámené.] [Ústavné požiadavky boli oznámené.]


title: Rozhodnutie Rady 2011/169/SZBP z  21. marca 2011 , ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2010/638/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Guinejskej republike

text:
               22.3.2011

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 76/59

         ROZHODNUTIE RADY 2011/169/SZBP
   z 21. marca 2011,
   ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2010/638/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Guinejskej republike
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,
   keďže:

               (1)

               Rada 27. októbra 2009 ako reakciu na násilný zásah bezpečnostných síl proti politickým demonštrantom v Konakry z 28. septembra 2009 prijala spoločnú pozíciu 2009/788/SZBP o reštriktívnych opatreniach voči Guinejskej republike (1).

               (2)

               Rada 25. októbra 2010 prijala rozhodnutie 2010/638/SZBP (2), ktorým sa reštriktívne opatrenia obnovujú do 27. októbra 2011 a ktorým sa zrušuje spoločná pozícia 2009/788/SZBP.

               (3)

               Rozhodnutie 2010/638/SZBP by sa malo zmeniť a doplniť vzhľadom na politickú situáciu a na správu medzinárodnej vyšetrovacej komisie poverenej zistiť skutočnosti a okolnosti o udalostiach, ktoré sa v Guinei odohrali 28. septembra 2009,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Rozhodnutie 2010/638/SZBP sa týmto mení a dopĺňa takto:

               1.

               V článku 3 sa odsek 1 nahrádza takto:
               „1.   Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, aby zabránili vstupu osôb, o ktorých medzinárodná vyšetrovacia komisia zistila, že sú zodpovedné za udalosti, ktoré sa v Guinei odohrali 28. septembra 2009, a osôb, ktoré sú s nimi spojené, na svoje územia, ako aj prechodu cez ne, ako sa uvádzajú v prílohe.“

               2.

               V článku 4 sa odsek 1 nahrádza takto:
               „1.   Zmrazujú sa všetky finančné prostriedky a hospodárske zdroje, ktoré vlastnia, majú v držbe alebo kontrolujú osoby, o ktorých medzinárodná vyšetrovacia komisia zistila, že sú zodpovedné za udalosti, ktoré sa v Guinei odohrali 28. septembra 2009, a fyzické alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány, ktoré sú s nimi spojené, ako sa uvádzajú v prílohe.“

               3.

               Príloha k rozhodnutiu 2010/638/SZBP sa nahrádza prílohou k tomuto rozhodnutiu.

         Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 21. marca 2011

            Za Radu

            predseda

         C. ASHTON

      (1)  Ú. v. EÚ L 281, 28.10.2009, s. 7.

      (2)  Ú. v. EÚ L 280, 26.10.2010, s. 10.

      PRÍLOHA

            „PRÍLOHA

               Zoznam osôb, na ktoré sa vzťahujú články 3 a 4

                        Meno
                        (a prípadné prezývky)

                        Identifikačné informácie
                        (dátum nar. a miesto nar.), číslo cestovného pasu (pas)/preukazu totožnosti …)

                        Dôvody

                        1.

                        kapitán Moussa Dadis CAMARA

                        dátum nar.: 1.1.1964 alebo 29.12.1968
                        pas: R0001318

                        osoba, o ktorej medzinárodná vyšetrovacia komisia zistila, že je zodpovedná za udalosti, ktoré sa v Guinei odohrali 28. septembra 2009

                        2.

                        major Moussa Tiégboro CAMARA

                        dátum nar.: 1.1.1968
                        pas: 7190

                        osoba, o ktorej medzinárodná vyšetrovacia komisia zistila, že je zodpovedná za udalosti, ktoré sa v Guinei odohrali 28. septembra 2009

                        3.

                        plukovník Dr. Abdoulaye Chérif DIABY

                        dátum nar.: 26.2.1957
                        pas: 13683

                        osoba, o ktorej medzinárodná vyšetrovacia komisia zistila, že je zodpovedná za udalosti, ktoré sa v Guinei odohrali 28. septembra 2009

                        4.

                        poručík Aboubacar Chérif (alias Toumba) DIAKITÉ

                        osoba, o ktorej medzinárodná vyšetrovacia komisia zistila, že je zodpovedná za udalosti, ktoré sa v Guinei odohrali 28. septembra 2009

                        5.

                        poručík Jean-Claude PIVI (alias Coplan)

                        dátum nar.: 1.1.1960

                        osoba, o ktorej medzinárodná vyšetrovacia komisia zistila, že je zodpovedná za udalosti, ktoré sa v Guinei odohrali 28. septembra 2009.“


title: 2013/611/EÚ: Rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2013 o účtovnej závierke Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie za rozpočtový rok 2011

text:
               16.11.2013

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 308/328

         ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU
   zo 17. apríla 2013
   o účtovnej závierke Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie za rozpočtový rok 2011
   (2013/611/EÚ)
   EURÓPSKY PARLAMENT,

               —

               so zreteľom na konečnú ročnú účtovnú závierku Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie za rozpočtový rok 2011,

               —

               so zreteľom na správu Dvora audítorov o overení ročnej účtovnej závierky Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov za rozpočtový rok 2011 spolu s odpoveďami agentúry (1),

               —

               so zreteľom na odporúčanie Rady z 12. februára 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               so zreteľom na článok 319 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (2), a najmä na jeho článok 185,

               —

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (3), a najmä na jeho článok 208,

               —

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (4), a najmä na jeho článok 30,

               —

               so zreteľom na nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 z 19. novembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (5), a najmä na jeho článok 94,

               —

               so zreteľom na článok 77 rokovacieho poriadku a prílohu VI k nemu,

               —

               so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu a stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (A7-0079/2013),

               1.

               schvaľuje účtovnú závierku Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie za rozpočtový rok 2011;

               2.

               poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto rozhodnutie výkonnému riaditeľovi Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie, Rade, Komisii a Dvoru audítorov a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (v sérii L).

            Predseda

         Martin SCHULZ

            Generálny tajomník

         Klaus WELLE

      (1)  Ú. v. EÚ C 388, 15.12.2012, s. 202.

      (2)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

      (3)  Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.

      (4)  Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1.

      (5)  Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 72.


title: Rozhodnutie Rady z 31. marca 1992 o bezpečnosti informačných systémov (92/242/EHS)

text:
Avis juridique important

|

31992D0242

Official Journal L 123 , 08/05/1992 P. 0019 - 0025 Finnish special edition: Chapter 16 Volume 2 P. 0025  Swedish special edition: Chapter 16 Volume 2 P. 0025

ROZHODNUTIE RADYz 31. marca 1992o bezpečnosti informačných systémov(92/242/EHS)RADA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej článok 235,so zreteľom na návrh Komisie[1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2],so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru[3],keďže úlohou spoločenstva je zriadením spoločného trhu a postupným zbližovaním hospodárskych politík členských štátov podporovať v celom spoločenstve harmonický rozvoj hospodárskych činností, stály a vyvážený rozvoj, zvýšenú stabilitu, rýchlejšie zvyšovanie životnej úrovne a užšie vzťahy medzi členskými štátmi;keďže informácie uložené, spracované a odovzdávané elektronickými prostriedkami sa stávajú čoraz významnejšími v hospodárskej a sociálnej činnosti;keďže zavádzanie účinných globálnych komunikácií a širšieho využívania elektronického spracovania informácií zdôrazňuje nevyhnutnosť zodpovedajúcej ochrany;keďže Európsky parlament vo svojich rozpravách a uzneseniach opakovane zdôraznil význam bezpečnosti informačných systémov;keďže Hospodársky a sociálny výbor zdôraznil potrebu prerokovať otázky bezpečnosti informačných systémov v rámci akcií spoločenstva, najmä s ohľadom na dopad na vytvorenie vnútorného trhu;keďže akcie na vnútroštátnej, medzinárodnej úrovni a na úrovni spoločenstva poskytujú dobrú základňu;keďže medzi telekomunikáciami, informačnými technológiami, normalizáciou, informačným trhom a zásadami výskumu a technického rozvoja (RDT) a už vykonanou prácou spoločenstva v týchto oblastiach existuje úzky vzťah;keďže je vhodné zabezpečiť zosúladenie snáh pri využívaní existujúcich výsledkov národných a medzinárodných prác a pri presadzovaní spolupráce medzi hlavnými dotknutými stranami; keďže je teda výhodné postupovať v rámci jednotného akčného plánu;keďže zložitosť bezpečnosti informačných systémov vyžaduje vypracovanie stratégií umožňujúcich voľný pohyb informácií vo vnútri jednotného trhu a súčasne zaisťujúcich bezpečnosť používania informačných systémov v celom spoločenstve;keďže je povinnosťou každého členského štátu, aby bral do úvahy obmedzenia vyplývajúce z bezpečnosti a verejného poriadku;keďže zodpovednosť členských štátov v tejto oblasti predpokladá spoločný prístup založený na úzkej spolupráci s vyššími úradníkmi členských štátov;keďže je potrebné stanoviť akčný plán na začiatočné obdobie dvadsiatich štyroch mesiacov a zriadiť výbor vyšších úradníkov s dlhodobým mandátom ako poradného orgánu Komisie v oblasti bezpečnosti informačných systémov;keďže suma 12 miliónov ECU sa považuje za nevyhnutnú na vykonávanie akcie pre začiatočné obdobie dvadsiatich štyroch mesiacov; keďže na rok 1992 v súvislosti so súčasným finančným výhľadom predstavuje suma považovaná za nevyhnutnú 2 milióny ECU;keďže sumy, ktoré majú byť použité na financovanie programu na obdobie po rozpočtovom roku 1992, budú tvoriť súčasť jestvujúceho finančného rámca spoločenstva,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Týmto rozhodnutím sa prijíma akcia v oblasti bezpečnosti informačných systémov. Zahŕňa:- vypracovanie globálnych stratégií na zaistenie bezpečnosti informačných systémov (akčného plánu) na začiatočné obdobie dvadsiatich štyroch mesiacov, a- vytvorenie skupiny vyšších úradníkov s dlhodobým mandátom (ďalej len "výbor") ako poradného orgánu Komisie pre akcie podnikané v oblasti bezpečnosti informačných systémov.Článok 21. Komisia sa systematicky radí s výborom o otázkach týkajúce sa bezpečnosti informačných systémov pre rôzne činnosti vykonávané spoločenstvom, najmä definície pracovných stratégií a programov.2. Akčný plán, ako sa uvádza v prílohe, zahŕňa prípravné práce v rámci týchto tém:I. vypracovanie strategického rámca pre bezpečnosť informačných systémov;II. zistenie potrieb užívateľov a poskytovateľov služieb v oblasti bezpečnosti informačných systémov;III. vypracovanie riešení pre niektoré krátkodobé a strednodobé potreby užívateľov, dodávateľov a poskytovateľov služieb;IV. vypracovanie špecifikácií, normalizácie, hodnotenia a osvedčovania vo vzťahu k bezpečnosti informačných systémov;V. technologický a funkčný vývoj v oblasti bezpečnosti informačných systémov;VI. zaistenie bezpečnosti informačných systémov.Článok 31. Výška finančných prostriedkov spoločenstva považovaná za nevyhnutnú na uskutočnenie akcie na začiatočné obdobie je 12 miliónov ECU vrátane 2 miliónov ECU na rok 1992 v rámci finančného výhľadu na roky 1988-1992.Pre nasledujúce obdobie vykonávania programu bude potrebné zahrnúť sumu do platného finančného rámca spoločenstva.2. Rozpočtový orgán určí voľné prostriedky na každý finančný rok s prihliadnutím na zásady správneho riadenia uvedené v článku 2 finančného nariadenia, ktoré sa vzťahuje na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev.Článok 4Skupina nezávislých odborníkov vykoná pre Komisiu vyhodnotenie pokroku dosiahnutého v priebehu začiatočného obdobia. Správa tejto skupiny, doplnená prípadnými pripomienkami Komisie, sa predloží Európskemu parlamentu a Rade.Článok 51. Komisia zodpovedá za uskutočnenie akcie. Bude jej pomáhať poradný výbor pozostávajúci zo zástupcov členských štátov za predsedníctva zástupcu Komisie.2. Akčný plán sa uskutoční v súlade s cieľmi vymedzenými v článku 2 a podľa potreby sa aktualizuje. Vytýči podrobné ciele a typy akcií, ktoré sa majú uskutočniť, ako aj súvisiace finančné opatrenia. Komisia vyzve na predloženie návrhov na základe akčného plánu.3. Akčný plán sa musí uskutočňovať v úzkej spolupráci s činiteľmi odvetvia. Musí zohľadňovať, podporovať a doplňovať prebiehajúce normalizačné činnosti na európskej a medzinárodnej úrovni v tejto oblasti.Článok 61. Postup stanovený v článku 7 sa vzťahuje na opatrenia súvisiace s politikou spoločenstva v oblasti bezpečnosti informačných systémov.2. Postup stanovený v článku 8 sa vzťahuje na:- vypracovanie a aktualizáciu akčného plánu uvedeného v článku 5;- obsah výzvy na predkladanie návrhov, vyhodnotenie návrhov a odhadovanú výšku príspevku spoločenstva na opatrenia, pokiaľ presahuje 200 000 ECU;- spoluprácu organizácií z krajín nepatriacich do spoločenstva na akejkoľvek činnosti, ktorú upravuje toto rozhodnutie;- na spôsoby šírenia, ochrany a vyhodnocovania výsledkov opatrení;- opatrenia, ktoré majú byť prijaté na vyhodnotenie akcie.3. Ak výška príspevku spoločenstva na opatrenia nepresahuje 200 000 ECU, Komisia sa poradí s výborom o opatreniach, ktoré majú byť prijaté, a informuje ho o výsledku svojho hodnotenia.Článok 7Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktorá majú byť prijaté. Výbor zaujme svoje stanovisko k tomuto návrhu v lehote, ktorú môže predseda stanoviť podľa naliehavosti danej otázky, prípadne hlasovaním.Stanovisko sa zaznamená do zápisu; okrem toho má každý členský štát právo požiadať, aby bol v tomto zápisu uvedený jeho postoj.Komisia v maximálnej miere prihliada k stanovisku predloženému výborom. Informuje výbor o spôsobe, akým toto stanovisko zohľadnila.Článok 8Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré majú byť prijaté. Výbor zaujme svoje stanovisko k tomuto návrhu v lehote, ktorú môže predseda stanoviť podľa naliehavosti danej otázky. Stanovisko sa prijíma väčšinou podľa článku 148 ods. 2 zmluvy v prípade rozhodnutí, ktorá má Rada prijímať na návrh Komisie, pričom hlasom členských štátov sa prideľuje váha podľa článku 148 ods. 2 zmluvy. Predseda nehlasuje.Komisia prijme zamýšľané opatrenia, ak sú v súlade so stanoviskom výboru.Pokiaľ zamýšľané opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, alebo pokiaľ výbor nijaké stanovisko nezaujme, Komisia neodkladne predloží Rade návrh opatrení, ktoré majú byť prijaté. Rada sa uznesie kvalifikovanou väčšinou.Pokiaľ sa Rada neuznesie v lehote troch mesiacov od predloženia veci Rade, prijme navrhované opatrenia Komisia s výnimkou prípadov, keď sa Rada proti uvedeným opatreniam vysloví jednoduchou väčšinou.V Bruseli 31. marca 1992Za RadupredsedaVitor MARTINS________________PRÍLOHAPrehľad smerov akcieHLAVNÉ SMERY AKČNÉHO PLÁNU V OBLASTI BEZPEČNOSTI INFORMAČNÝCH SYSTÉMOVÚVODCieľom akčného plánu je rozvoj globálnych stratégií zameraných na to, aby užívateľom a tvorcom elektronicky uchovávaných, spracovávaných alebo odovzdávaných informácií bola poskytovaná zodpovedajúca ochrana informačných systémov proti náhodným nebo úmyselným ohrozeniam.Akčný plán zohľadňuje a doplňuje súčasnú normalizačnú činnosť na svetovej úrovni.Zahŕňa tieto smery akcie:- vypracovanie strategického rámca pre bezpečnosť informačných systémov;- zisťovanie potrieb užívateľov a poskytovateľov služieb v oblasti bezpečnosti informačných systémov;- vypracovanie riešení pre niektoré krátkodobé a strednodobé potreby užívateľov, dodávateľov a poskytovateľov služieb;- vypracovanie špecifikácií, normalizácie, hodnotenia a osvedčovania vo vzťahu k bezpečnosti informačných systémov;- technologický a operačný rozvoj v oblasti bezpečnosti informačných systémov;- zabezpečenie bezpečnosti informačných systémov.Akčný plán uskutočňuje Komisia v úzkej spolupráci so súvisiacimi akciami členských štátov a v spojení s akciami spoločenstva v oblasti výskumu a technologického rozvoja v tejto oblasti.1. Smer akcie I: Vypracovanie strategického rámca pre bezpečnosť informačných systémov1.1. PredmetBezpečnosť informačných systémov sa považuje za kvalitu, ktorá je nevyhnutná všade v modernej spoločnosti. Elektronické informačné služby vyžadujú bezpečné telekomunikačné infraštruktúry, bezpečný software a hardware, ako aj bezpečné podmienky používania a spravovania. Je potrebné vytvoriť globálnu stratégiu, ktorá zohľadní všetky hľadiská bezpečnosti informačných systémov a vylúči všetky dielčie prístupy. Všetky stratégie bezpečnosti elektronicky spracovávaných informácií musia odzrkadľovať želanie všetkých spoločností pracovať efektívne a pritom sa chrániť v rýchlo sa meniacom svete.1.2. CieľMusí byť vytvorený strategicky orientovaný rámec tak, aby boli zladené sociálne, hospodárske a politické ciele s technickými, prevádzkovými a právnymi možnosťami spoločenstva v medzinárodných súvislostiach. Osoby činné v danom odvetví, ktoré pracujú spoločne na vypracovaní spoločného postoja a dohodnutého strategického rámca, musia nájsť citlivú rovnováhu medzi rôznymi záujmami, cieľmi a obmedzeniami. Sú to o predpoklady pre zladenie záujmov a potrieb tak v oblasti politiky, ako aj v oblasti priemyselného rozvoja.1.3. Situácia a trendySituácia sa vyznačuje rastúcim uvedomením si potreby konať. Pokiaľ sa však neobjaví podnet pre koordináciu opatrení, je veľmi pravdepodobné, že rozptýlené snahy v rôznych odvetviach vytvoria situáciu, ktorá bude v skutočnosti protikladná, a bude postupne vytvárať čoraz viac právnych, sociálnych a hospodárskych problémov.1.4. Požiadavky, možnosti a priorityTaký zdieľaný rámec musí spracovať a preskúmať analýzu a zvládnutie rizík súvisiacich so zraniteľnosťou informačných systémov a súvisiacich služieb, harmonizáciu právnych predpisov týkajúcich sa zneužívania a nesprávneho používania výpočtovej techniky a telekomunikácií, administratívne infraštruktúry vrátane bezpečnostných politík, a ako môžu byť tieto politiky účinne implementované v rôznych priemyselných odvetviach alebo oblastiach, sociálne záujmy a záujmy ochrany súkromia (napríklad používanie systémov identifikácie, overovania pravosti, dokázateľnosti a, prípadne, oprávnenia v demokratickom prostredí).Musia byť vytvorené jasné pokyny na vypracovanie fyzikálnych a logických štruktúr pre bezpečné rozloženie informačných služieb, noriem, pokynov a definícií pre produkty a služby so zaistenou bezpečnosťou, pilotných projektov a prototypov, aby bola zaistená životnosť rôznych administratívnych štruktúr, ako aj štruktúr a noriem týkajúcich sa potrieb špecifických odvetví.Je potrebné vytvoriť vedomie bezpečnosti, aby sa ovplyvnil postoj užívateľov smerom k zvýšenému záujmu o bezpečnosť v oblasti informačných technológií (IT).2. Smer akcie II: zisťovanie potrieb užívateľov a poskytovateľov služieb v oblasti bezpečnosti informačných systémov2.1. PredmetBezpečnosť informačných systémov je neodmysliteľným predpokladom bezúhonnosti a vierohodnosti obchodného uplatňovania, duševného vlastníctva a utajenia. To neodvratne vytvára otázku citlivej rovnováhy a niekedy výberu medzi podporou voľného obchodu na jednej strane a ochranou súkromia a duševného vlastníctva na strane druhej. Tieto výbery a kompromisy sa musia zakladať na úplnom zhodnotení požiadaviek a dopadu možných rozhodnutí prijatých v oblasti bezpečnosti informačných systémov na splnenie týchto požiadaviek.Užívatelia požadujú, aby informačné systémy fungovali bezpečne z technologických, prevádzkových a normotvorných aspektov. Je teda nevyhnutné vykonať systematický prieskum požiadaviek na bezpečnosť informačných systémov, aby došlo k vypracovaniu zodpovedajúcich a účinných opatrení.2.2. CieľZistiť povahu a charakteristiky požiadaviek užívateľov a poskytovateľov služieb a ich vzťah k opatreniam v oblasti bezpečnosti informačných systémov.2.3. Situácia a trendyAž doteraz nebolo vynaložené nijaké jednotné úsilie na zistenie rýchlo sa vyvíjajúcich a meniacich požiadaviek hlavných činiteľov v oblasti bezpečnosti informačných systémov. Niektoré členské štáty spoločenstva zistili požiadavky na harmonizáciu vnútroštátnych činností (najmä hodnotiace kritériá bezpečnosti informačných technológií). Jednotné hodnotiace kritériá a pravidlá pre vzájomné uznávanie osvedčení o hodnotení majú čoraz väčší význam.2.4. Požiadavky, možnosti a priorityZ dôvodu, aby boli oprávnené požiadavky činiteľov odvetvia spracovávané dôsledne a transparentne, zdá sa nevyhnutné vytvoriť dohodnutú klasifikáciu požiadaviek užívateľov a ich vzťahu k zaisťovaniu bezpečnosti informačných systémov.Rovnako sa považuje za dôležité zistiť požiadavky v oblasti legislatívy, právnych predpisov a pravidiel správania sa v súvislosti s hodnotením tendencií, pokiaľ ide o charakteristiku a technológiu služieb, vymedziť alternatívne stratégie umožňujúce dosiahnutie cieľov prostredníctvom administratívnych, služobných, prevádzkových a technických opatrení a ohodnotiť efektívnosť, užívateľskú optimálnosť a náklady alternatívnych možností voľby a stratégií v oblasti informačných systémov pre užívateľov, poskytovateľov služieb a operátorov.3. Smer akcie III: vypracovanie riešení pre niektoré krátkodobé a strednodobé potreby užívateľov, dodávateľov a poskytovateľov služieb3.1. PredmetV súčasnosti je možné účinne zabrániť neoprávnenému prístupu do počítačov z vonkajšieho sveta využitím "izolovania", to znamená tradičných organizačných a fyzikálnych opatrení. To isté platí aj pre elektronické komunikácie vnútri uzatvorenej skupiny užívateľov, ktorí pracujú na vymedzenej sieti. Situácia je veľmi rozdielna, ak sú informácie zdieľané medzi rôznymi skupinami užívateľov alebo sa vymieňajú prostredníctvom verejnej alebo všeobecne prístupnej siete. Technológie, terminály a služby, na jednej strane, ani normy a súvisiace postupy, na strane druhej, nie sú všeobecne v týchto prípadoch schopné zaistiť bezpečnosť informačných systémov na porovnateľnej úrovni.3.2. CieľCieľom musí byť poskytnutie riešení v krátkej lehote, ktoré môžu uspokojiť najnaliehavejšie potreby užívateľov, poskytovateľov služieb a výrobcov. To zahŕňa využívanie spoločných hodnotiacich kritérií bezpečnosti informačných technológií. Tieto kritériá majú byť zostavené spôsobom otvoreným pre budúce požiadavky a riešenia.3.3. Situácia a trendyNiektoré skupiny užívateľov vytvorili pre svoju osobitnú potrebu metódy a postupy zodpovedajúce najmä potrebám overovania pravosti, jednotnosti a dokázateľnosti. Všeobecne sa používajú magnetické karty alebo čipové karty. Niektorí používajú viac-menej komplikované metódy šifrovania. Často to predpokladá vymedzenie osobitného "orgánu" pre skupiny užívateľov. Je však ťažké zovšeobecniť tieto postupy a metódy, aby boli uspokojené potreby v otvorenom prostredí.ISO pracuje na bezpečnosti informačných systémov OSI (ISO DIS 7498-2) a CCITT v kontexte X 400. Je taktiež možné zahrnúť segmenty bezpečnosti do správ. Overovanie pravosti, jednotnosť a dokázateľnosť sú riešené ako súčasť správ (EDIFACT) a súčasť X 400 MHS.Právny rámec systému Electronic Data Interchange (EDI) je v súčasnosti stále v štádiu koncipovania. Medzinárodná obchodná komora uverejnila jednotné pravidlá správania sa pre výmenu obchodných údajov cez telekomunikačné siete.Niektoré krajiny (napríklad Nemecko, Francúzsko, Spojené kráľovstvo a Spojené štáty americké) vypracovali alebo vypracúvajú kritériá pre hodnotenie vierohodnosti produktov a systémov informačných technológií a zodpovedajúce postupy pre hodnotenia. Tieto kritériá boli koordinované s vnútroštátnymi výrobcami a povedú k vzniku väčšieho počtu spoľahlivých produktov a systémov, počnúc jednoduchými produktmi. Vytvorenie vnútroštátnych organizácií poverených vykonávaním hodnotení a vydávaním osvedčení bude tento trend podporovať.Väčšina užívateľov považuje ustanovenia v oblasti utajenia za bezprostredne menej dôležité. Je však pravdepodobné, že v budúcnosti sa táto situácia zmení v dôsledku veľkého rozšírenia vyspelých komunikačných služieb, a najmä mobilných služieb.3.4. Požiadavky, možnosti a priorityJe veľmi dôležité vypracovať čo najskôr postupy, normy, produkty a nástroje vhodné na zaistenie bezpečnosti informačných systémov ako takých (počítače, periférne zariadenia) a verejných komunikačných sietí. Prioritu musí dostať overovanie pravosti, jednotnosť a dokázateľnosť. Mali by sa uskutočniť pilotné projekty, aby určila správnosť navrhovaných riešení. Riešenia určitých prioritných potrieb v oblasti EDI sa hľadajú v programe TEDIS v rámci všeobecnejšieho obsahu tohto akčného plánu.4. Smer akcie IV: vypracovanie špecifikácií, normalizácie, hodnotenia a osvedčovania vo vzťahu k bezpečnosti informačných systémov4.1. PredmetPožiadavky v oblasti bezpečnosti informačných systémov sa objavujú všade, a preto je rozhodujúce vytvoriť spoločné špecifikácie a normy. Absencia noriem a špecifikácií dohodnutých pre bezpečnosť informačných technológií môže vytvoriť hlavnú prekážku pre vývoj postupov a služieb založených na informáciách v celom hospodárstve a v spoločnosti. Je tiež nezbytné prijať opatrenia na urýchlenie vypracovania a používania technológie a noriem vo viacerých oblastiach súvisiacich s komunikáciami a počítačovými sieťami, ktoré majú základný význam pre užívateľov, priemysel a administratívu.4.2. CieľJe potrebné vynaložiť úsilie na podporu a vykonávanie osobitných bezpečnostných funkcií vo všeobecných oblastiach OSI, ONP, ISDN/IBC a spravovania sietí. Metódy a prístupy v oblasti overovania, vrátane osvedčovania, ktoré vedú k vzájomnému uznávanie, sú vnútorne spojené s normalizáciou a špecifikáciou. Kedykoľvek je to možné, treba podporovať riešenia dohodnuté na medzinárodnej úrovni. Taktiež by sa malo podporovať vytváranie a používanie informačných systémov s bezpečnostnými funkciami.4.3. Situácia a trendyK riešeniu otázky bezpečnosti informačných systémov dali významný podnet najmä Spojené štáty americké. V Európe sa táto téma posudzuje v súvislosti s normalizáciou informačných technológií a telekomunikácií v rámci ETSI a CEN/CENELEC pri príprave činnosti CCITT a ISO v tejto oblasti.Vzhľadom na rastúce obavy sa práca v Spojených štátoch amerických rýchlo zintenzívňuje a tak predajcovia, ako aj poskytovatelia služieb stupňujú svoje úsilie v tejto oblasti. V Európe Francúzsko, Nemecko a Spojené kráľovstvo samostatne odštartovali podobné činnosti, ale spoločné úsilie ako v Spojených štátoch amerických sa rozvíja len pomaly.4.4. Požiadavky, možnosti a priorityV oblasti bezpečnosti informačných systémov sú normotvorné, prevádzkové, administratívne a technické aspekty vnútorne veľmi úzko spojené. Normy musia odzrkadľovať právne predpisy a musí byť možné preukázať, že ustanovenia v oblasti bezpečnosti informačných systémov sú v súlade s normami a právnymi predpismi. Z viacerých aspektov musia právne predpisy obsahovať špecifikácie, ktoré sú mimo obvyklého rámca normalizácie, to znamená, ktoré zahŕňajú pravidlá správania sa. Požiadavky v oblasti noriem a pravidiel správania sa sú prítomné vo všetkých oblastiach bezpečnosti informačných systémov a treba rozlišovať medzi požiadavkami na ochranu, ktoré zodpovedajú cieľom v oblasti bezpečnosti, a niektorými technickými požiadavkami, ktoré môžu byť zverené príslušným európskym orgánom pre normalizáciu (CEN/CENELEC/ETSI).Špecifikácie a normy musia pokrývať subjekty služieb pre bezpečnosť informačných systémov (overovanie osôb a podnikov, protokoly o dokázateľnosti, právne akceptovateľný elektronický dôkaz, kontrola autorizácie), ich komunikačné služby (ochrana súkromia pri prenose obrazu, hlasu a údajov, ochrana údajov a obrazových databáz, bezpečnosť integrovaných služieb), ich spravovanie komunikácie a bezpečnosti (systém verejných/súkromných kľúčov pre fungovanie otvorených sietí, na ochranu spravovania siete, ochrana poskytovateľov služieb) a ich osvedčovanie (kritériá a úrovne zaistenia, postupy zaistenia bezpečnosti informačných systémov).5. Smer akcie V: technologický a operačný vývoj v oblasti bezpečnosti informačných systémov5.1. PredmetSystematický výskum a vývoj technológie, ktorý umožní nájsť hospodársky prijateľné a prevádzkovo vyhovujúce riešenia pre široké spektrum súčasných a budúcich požiadaviek v oblasti bezpečnosti informačných systémov, je nevyhnutným predpokladom rozvoja trhu služieb a súťaživosti európskeho hospodárstva ako celku.Všetok technologický vývoj v oblasti bezpečnosti informačných systémov sa bude musieť vzťahovať tak na bezpečnosť počítačov, ako aj na bezpečnosť komunikácií, pretože väčšina súčasných systémov sú rozptýlené systémy, ku ktorým sa pristupuje cez komunikačné služby.5.2. CieľSystematický výskum a vývoj technológie, ktorý umožní nájsť hospodársky prijateľné a prevádzkovo vyhovujúce riešenia pre široké spektrum súčasných a budúcich požiadaviek v oblasti bezpečnosti informačných systémov.5.3. Požiadavky, možnosti a priorityPráca v oblasti bezpečnosti informačných systémov by sa mala týkať stratégií vypracúvania a implementácie, technológií, ako aj integrácie a overovania.Strategická práca vo výskume a technologickom vývoji by mala zahŕňať koncepčné modely bezpečných systémov (bezpečných proti ohrozeniu, nepovoleným úpravám a odmietnutiu služby), modely funkčných požiadaviek, modely rizík a štruktúry pre bezpečnosť.Technologicky zameraný výskum a vývoj by mal zahŕňať overovanie užívateľov a overovanie správ (napríklad pomocou hlasovej analýzy alebo elektronických podpisov), technické rozhrania a protokoly pre šifrovanie, mechanizmy kontroly prístupu a implementačné metódy na vytváranie systémov so zaručenou bezpečnosťou.Overovanie a potvrdzovanie platnosti bezpečnosti technických systémov a jej použiteľnosť by sa mala skúmať prostredníctvom projektov zjednocovania a overovania.Okrem konsolidácie a rozvíjania technológie bezpečnosti je nevyhnutný určitý počet sprievodných opatrení v oblasti vytvárania, zachovávania a dôsledného uplatňovania noriem, ako aj v oblasti potvrdzovania platnosti a osvedčovania produktov informačných technológií a telekomunikácií, pokiaľ ide o ich vlastnosti v oblasti bezpečnosti, vrátane potvrdzovania platnosti a osvedčovania metód vytvárania a implementovania systémov.Tretí rámcový program spoločenstva v oblasti výskumu a technologického vývoja by sa mohol použiť na podporu projektov spolupráce na úrovni predchádzajúcej súťaži a právnej úprave.6. Smer akcie VI: zabezpečenie bezpečnosti informačných systémov6.1. PredmetV závislosti od presného charakteru prvkov bezpečnosti informačných systémov bude potrebné požadované funkcie zahrnúť do rôznych častí informačného systému, vrátane terminálov/počítačov, služieb, spravovania sietí šifrovacích zariadení, čipových kariet, verejných a súkromných kľúčov atď. Niektoré z týchto funkcií budú pravdepodobne zahrnuté do hardwaru alebo softwaru dodávanému predajcami, zatiaľ čo iné môžu byť súčasťou rozptýlených systémov (napríklad spravovanie siete), vo vlastníctve jednotlivých užívateľov (napríklad čipové karty) alebo poskytované špecializovanou organizáciou (napríklad verejné a súkromné kľúče).Väčšinu bezpečnostných produktov a služieb budú pravdepodobne dodávať predajcovia, poskytovatelia služieb alebo operátori. Pre určité osobné funkcie, napríklad dodanie verejných a súkromných kľúčov a oprávnenie na kontrolu, bude zrejme potrebné určiť a poveriť vhodné organizácie.To isté sa vzťahuje na osvedčovanie, hodnotenie a overovanie kvality služieb, čo sú funkcie, ktoré musia byť zverené organizáciám nezávislým od záujmov predajcov, poskytovateľov služieb alebo operátorov. Tieto organizácie by mohli byť súkromné, verejné alebo splnomocnené vládou na vykonávanie týchto funkcií.6.2. CieľNa uľahčenie harmonického vývoja pri zavádzaní bezpečnosti informačných systémov v spoločenstve s ohľadom na ochranu verejnosti a obchodných záujmov bude nevyhnutné vypracovať jednotný prístup pre zavádzanie bezpečnosti informačných systémov. Ak tým budú splnomocnené nezávislé organizácie, musia byť ich funkcie a podmienky fungovania vymedzené a prijaté a, ak je to nevyhnutné, právne upravené. Cieľom by bolo dospieť k jasne vymedzenému a dohodnutému rozdelenie zodpovednosti medzi rôznymi činiteľmi na úrovni spoločenstva ako nevyhnutnému predpokladu vzájomného uznávania.6.3. Situácia a trendyV súčasnosti je zavádzanie bezpečnosti informačných systémov riadne organizované iba pre osobitné oblasti a obmedzené len na uspokojenie ich osobitných potrieb. Organizácia na európskej úrovni je najčastejšie neformálna a vzájomné uznávanie overovania a osvedčovania mimo niektorých uzavretých skupín sa ešte nerealizuje. S rastúcim významom bezpečnosti informačných systémov sa stáva naliehavou potreba vymedziť jednotný prístup k zavádzaniu bezpečnosti informačných systémov v Európe a na medzinárodnej úrovni.6.4. Požiadavky, možnosti a priorityVzhľadom na veľký počet dotknutých činiteľov a úzke vzťahy s otázkami právnej úpravy a legislatívy je obzvlášť dôležité vopred sa zhodnúť na zásadách, ktorými by sa malo riadiť zavádzanie bezpečnosti informačných systémov.Pri vypracúvaní jednotného prístupu k tejto otázke bude potrebné určiť aspekty identifikácie a špecifikácie funkcií vyžadujúcich, zo svojej podstaty, existenciu niektorých nezávislých organizácií (alebo spolupracujúcich organizácií). To by mohlo zahŕňať také funkcie, ako je spravovanie systému verejných/súkromných kľúčov.Okrem toho je nevyhnutné v ranom štádiu určiť a upresniť funkcie, ktoré musia byť vo verejnom záujme zverené nezávislým organizáciám (alebo spolupracujúcim organizáciám). Tieto funkcie by mohli napríklad zahŕňať kontrolu, zistenie kvality, overovanie, osvedčovanie a podobné funkcie.________________________[1] Ú. v. ES C 277, 5.--11.1990, s. 18.[2] Ú. v. ES C 94, 13.3.1992.[3] Ú. v. ES C 159, 17.6.1991, s. 38.


title: 2010/212/CFSP: Rozhodnutie Rady 2010/212/SZBP z  29. marca 2010 o pozícii Európskej únie na konferenciu zmluvných strán o revízii Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2010

text:
               10.4.2010

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 90/8

         ROZHODNUTIE RADY 2010/212/SZBP
   z 29. marca 2010
   o pozícii Európskej únie na konferenciu zmluvných strán o revízii Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2010
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 29,
   keďže:

               (1)

               Európska únia aj naďalej považuje Zmluvu o nešírení jadrových zbraní (NPT) za základný kameň celosvetového režimu nešírenia jadrových zbraní, za nevyhnutný základ pre uskutočňovanie jadrového odzbrojenia v súlade s článkom VI NPT a za dôležitý prvok pre ďalší rozvoj využívania jadrovej energie na mierové účely.

               (2)

               Európska rada 12. decembra 2003 prijala v záujme riadenia činnosti v tejto oblasti stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia. Rada 8. decembra 2008 prijala dokument s názvom Nové smery činnosti Európskej únie v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov.

               (3)

               Európska rada 12. decembra 2008 podporila vyhlásenie Rady o posilnení medzinárodnej bezpečnosti, v ktorom potvrdila svoje odhodlanie bojovať proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov a podporovať konkrétne a realistické iniciatívy v oblasti odzbrojovania, ktoré Únia predložila Valnému zhromaždeniu Organizácie Spojených národov.

               (4)

               Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov jednomyseľne prijala rezolúciu 1540 (2004), ktorá označuje šírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov za hrozbu pre mier a medzinárodnú bezpečnosť. Rada 12. júna 2006 prijala jednotnú akciu 2006/419/SZBP (1) a 14. mája 2008 jednotnú akciu 2008/368/SZBP (2), obidve na podporu vykonávania rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1540 (2004) a v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia.

               (5)

               Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov, ktorá sa zišla na úrovni hláv štátov a predsedov vlád, jednomyseľne prijala rezolúciu 1887 (2009), ktorá sa usiluje o bezpečnejší svet pre všetkých a vytvorenie podmienok pre svet bez jadrových zbraní v súlade s cieľmi NPT, a to spôsobom, ktorý podporuje medzinárodnú stabilitu, a v ktorej sa na základe zásady nezmenšenej bezpečnosti pre všetkých vyzývajú všetky štáty, ktoré nie sú zmluvnými stranami NPT, aby k nej pristúpili ako štáty, ktoré nevlastnia jadrové zbrane, a vyzývajú štáty, ktoré sú zmluvnými stranami NPT, aby v plnej miere plnili všetky svoje záväzky a povinnosti vyplývajúce z NPT a spolupracovali v záujme toho, aby sa konferenciou o revízii NPT v roku 2010 NPT úspešne posilnila a stanovili sa realistické a dosiahnuteľné ciele vo všetkých troch pilieroch NPT, ktorými sú: nešírenie, mierové využívanie jadrovej energie a odzbrojenie.

               (6)

               Rada od roku 2004 prijala niekoľko jednotných akcií na podporu činností Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) v oblastiach jadrovej bezpečnosti a overovania a v rámci vykonávania stratégie EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, poslednou z nich bola jednotná akcia 2008/314/SZBP (3).

               (7)

               Rada 8. decembra 2008 prijala závery Rady o príspevku EÚ k vytvoreniu banky pre jadrové palivo pod záštitou MAAE vo výške až 25 miliónov EUR.

               (8)

               Od roku 2006 prijala Rada niekoľko jednotných akcií na podporu činností prípravnej komisie Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok s cieľom posilniť jej monitorovacie a overovacie kapacity. Patrí medzi ne posledná jednotná akcia 2008/588/SZBP (4). Rada okrem toho podporovala urýchlené nadobudnutie platnosti Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT) a jej všeobecné uplatňovanie.

               (9)

               Prezident Spojených štátov amerických zvolal na 13. apríla 2010 samit o jadrovej bezpečnosti s cieľom posilniť záväzok ku celosvetovej jadrovej bezpečnosti vrátane riešenia hrozby jadrového terorizmu.

               (10)

               Konferencia zmluvných strán NPT o revízii a predĺžení platnosti NPT v roku 1995 prijala rozhodnutia o predĺžení platnosti NPT na dobu neurčitú, o zásadách a cieľoch nešírenia jadrových zbraní a jadrového odzbrojovania, o posilnení procesu revízie NPT a uznesenie o Blízkom východe.

               (11)

               Na konferencii o revízii NPT v roku 2000 sa prijal záverečný dokument.

               (12)

               Rada 25. apríla 2005 prijala spoločnú pozíciu 2005/329/SZBP o konferencii zmluvných strán o revízii Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2005 (5).

               (13)

               Prípravný výbor konferencie o revízii NPT v roku 2010 zasadal trikrát, od 30. apríla do 11. mája 2007 vo Viedni, od 28. apríla do 9. mája 2008 v Ženeve a od 4. do 15. mája 2009 v New Yorku.

               (14)

               So zreteľom na výsledky konferencií o revízii NPT v roku 2000 a v roku 2005 a na výsledky diskusií v rámci troch zasadnutí Prípravného výboru konferencie o revízii NPT v roku 2010 a s prihliadnutím na súčasnú situáciu je vhodné aktualizovať a ďalej rozvíjať ciele stanovené v spoločnej pozícii 2005/329/SZBP, ako aj iniciatívy vykonávané na jej základe,

         PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
   Článok 1
   Cieľom Únie je posilniť medzinárodný systém nešírenia jadrových zbraní prostredníctvom podpory zásadných a vyvážených výsledkov konferencie zmluvných strán o revízii Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) v roku 2010, aby sa dosiahol hmatateľný a realistický pokrok v plnení cieľov, ktoré sú zakotvené v NPT.
   V záujme dosiahnutia tohto cieľa sa Únia zameriava najmä na presadenie prijatia súboru konkrétnych, účinných, vecných a konsenzuálnych opatrení s cieľom zintenzívniť medzinárodné úsilie zamerané proti šíreniu jadrových zbraní, presadzovať odzbrojenie a zabezpečiť zodpovedný vývoj využívania jadrovej energie na mierové účely v krajinách, ktoré chcú rozvíjať svoje kapacity v tejto oblasti. Únia na tento účel vypracovala a predložila konferencii o revízii NPT v roku 2010 pracovný dokument o návrhoch EÚ zameraných do budúcnosti týkajúcich sa všetkých troch pilierov NPT; uvedené návrhy by mali byť súčasťou ambiciózneho akčného plánu, ktorý sa má prijať na konferencii o revízii NPT (6) v roku 2010.
   Článok 2
   Na konferencii o revízii NPT v roku 2010 sa Únia usiluje zabezpečiť, aby sa štáty, ktoré sú zmluvnými stranami NPT (ďalej len „zmluvné strany“), zaoberali týmito prioritami:

               1.

               potvrdenie záväzku zo strany všetkých štátov, ktoré sú zmluvnými stranami, plniť si povinnosti a napĺňať ciele vyplývajúce z NPT a záväzku k všeobecnému pristúpeniu k NPT;

               2.

               posilnenie vykonávania NPT prostredníctvom prijatia súboru konkrétnych, účinných, vecných a konsenzuálnych opatrení na zintenzívnenie medzinárodného úsilia zameraného na boj proti šíreniu jadrových zbraní, presadzovanie odzbrojovania a zabezpečenie zodpovedného vývoja v oblasti využívania jadrovej energie na mierové účely, ako aj napredovanie v rámci vykonávania uznesenia o Blízkom východe prijatého v rámci NPT v roku 1995;

               3.

               potvrdenie záväzku ku kontrole jadrových zbraní a procesu odzbrojenia a vyzdvihnutie potreby konkrétneho pokroku v tejto súvislosti, predovšetkým prostredníctvom celkového zníženia svetových zásob jadrových zbraní, k celkovému úsiliu o zníženie svetových zásob jadrových zbraní v súlade s článkom VI NPT s prihliadnutím na osobitnú zodpovednosť štátov, ktoré vlastnia najväčšie arzenály, a prostredníctvom dohody o konkrétnych a včasných opatreniach vrátane urýchleného nadobudnutia platnosti Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT) a začatia rokovaní o zmluve, ktorou sa zakazuje výroba štiepneho materiálu pre jadrové zbrane alebo iné výbušné jadrové zariadenia (FMCT) v rámci konferencie o odzbrojení ako nevyhnutných krokoch na splnenie záväzkov a konečného cieľa zakotveného v článku VI NPT;

               4.

               posilnenie účinnosti a komplexnosti režimu nešírenia jadrových zbraní tým, že sa uzatvorenie dohody o komplexných zárukách a dodatkového protokolu stane štandardom pre overovanie podľa článku III NPT;

               5.

               posilnenie NPT prostredníctvom rovnakého pohľadu na to, ako majú štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, účinne reagovať na odstúpenie zmluvnej strany od NPT;

               6.

               presadzovanie NPT s prihliadnutím na súčasné výzvy v oblasti šírenia jadrových zbraní, najmä v Kórejskej ľudovodemokratickej republike a v Iránskej islamskej republike, prostredníctvom rovnakého pohľadu na to, ako majú štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, rozhodne a účinne reagovať na prípady nedodržiavania zmluvy;

               7.

               širšie prijatie a podpora koncepcie zodpovedného vývoja v oblasti mierového využívania jadrovej energie za najlepších bezpečnostných podmienok a podmienok bezpečnostnej ochrany a nešírenia a multilaterálnych prístupov vo vzťahu k cyklu jadrového paliva.

         Článok 3
   Na dosiahnutie cieľa uvedeného v článku 1 a priorít vymedzených v článku 2 Únia:

               a)

               prispeje k štruktúrovanému a vyváženému preskúmaniu fungovania NPT na konferencii o revízii NPT v roku 2010 vrátane plnenia záväzkov, ktoré prijali štáty, ktoré sú zmluvnými stranami v rámci NPT, ako aj určenia oblastí a prostriedkov, pomocou ktorých by sa malo v budúcnosti usilovať o ďalší pokrok, najmä s prihliadnutím na konferenciu o revízii NPT v roku 2015;

               b)

               prispeje k vytvoreniu konsenzu na základe rámca vytvoreného NPT tým, že podporí rozhodnutia a uznesenia o Blízkom východe prijaté počas konferencie o revízii a predĺžení NPT v roku 1995 a záverečný dokument konferencie o revízii NPT z roku 2000, pričom prihliadne na súčasnú situáciu a podporí, okrem iných, tieto základné prvky:

                           1.

                           vyvíjať úsilie v záujme zachovania integrity NPT a posilnenia jej vplyvu a plnenia;

                           2.

                           uznať, že NPT je jedinečný a nenahraditeľný multilaterálny nástroj na udržanie a posilnenie mieru, bezpečnosti a stability vo svete, pretože vytvára právny rámec na zabránenie šírenia jadrových zbraní, na ďalší vývoj systému overovania, ktorý zabezpečuje, že štáty, ktoré nevlastnia jadrové zbrane, využívajú jadrovú energiu výlučne na mierové účely, a pretože predstavuje nevyhnutný základ pre uskutočňovanie jadrového odzbrojenia v súlade článkom VI uvedenej zmluvy a dôležitý prvok pre ďalší rozvoj využívania jadrovej energie na mierové účely, a to s vyzdvihnutím skutočnosti, že NPT spoločne so svojimi tromi vzájomne sa posilňujúcimi piliermi predstavuje predmet spoločného záujmu všetkých štátov, ktoré sú jej zmluvnými stranami;

                           3.

                           zdôrazniť absolútnu nevyhnutnosť úplného dodržiavania všetkých ustanovení NPT zo strany všetkých štátov, ktoré sú jej zmluvnými stranami;

                           4.

                           zdôrazniť, že je potrebné, aby politiky a stratégie štátov, ktoré sú zmluvnými stranami, boli v súlade s ustanoveniami NPT;

                           5.

                           usilovať sa o všeobecné pristúpenie k NPT; vyzvať všetky štáty, ktoré nie sú zmluvnými stranami NPT, aby sa čo najskôr stali zmluvnými stranami ako štáty, ktoré nevlastnia jadrové zbrane, a aby už pred pristúpením k NPT dodržiavali jej ustanovenia a prijali záväzky nešírenia jadrových zbraní a odzbrojovania;

                           6.

                           uvítať príspevok občianskej spoločnosti pri presadzovaní zásad a cieľov NPT;

                     ODZBROJENIE

                           7.

                           potvrdiť záväzok k úsiliu o bezpečnejší svet pre všetkých a k vytvoreniu podmienok pre svet bez jadrových zbraní v súlade s cieľmi NPT; a to s presvedčením, že aj čiastkové kroky smerujúce k dosiahnutiu tohto cieľa môžu predstavovať významný nárast bezpečnosti pre všetkých;

                           8.

                           uvítať značné zníženie počtu jadrových zbraní, ku ktorému došlo od skončenia studenej vojny, aj zo strany dvoch členských štátov Únie; vyzdvihnúť potrebu celkového zníženia arzenálu jadrových zbraní v úsilí o postupné systematické jadrové odzbrojovanie podľa článku VI NPT s prihliadnutím na osobitnú zodpovednosť štátov, ktoré vlastnia najväčšie arzenály; uvítať v tejto súvislosti rokovania o novej dohode START medzi Spojenými štátmi americkými a Ruskou federáciou; zopakovať, že je potrebný ďalší pokrok v oblasti znižovania ich arzenálu a v znižovaní operačnej pripravenosti systémov jadrových zbraní na čo najnižšiu potrebnú úroveň;

                           9.

                           s ohľadom na nestrategické jadrové zbrane:

                                       i)

                                       vyzvať všetky štáty, ktoré vlastnia uvedené zbrane, aby ich začlenili do celkového procesu kontroly zbrojenia a procesu odzbrojovania na účely overiteľného a nezvratného zníženia ich počtu a ich odstránenia;

                                       ii)

                                       dohodnúť sa na dôležitosti vyššej transparentnosti a opatrení na budovanie dôvery s cieľom pokročiť v uvedenom procese jadrového odzbrojovania;

                                       iii)

                                       vyzvať Spojené štáty americké a Ruskú federáciu, aby ďalej rozvíjali jednostranné prezidentské iniciatívy z rokov 1991/92 a začlenili nestrategické jadrové zbrane do ďalšieho kola bilaterálneho znižovania počtu svojich jadrových zbraní, výsledkom čoho by boli nižšie stropy pre počty strategických a nestrategických jadrových zbraní v ich arzenáloch;

                           10.

                           uznať uplatňovanie zásady nezvratnosti pri usmerňovaní všetkých opatrení v oblasti jadrového odzbrojenia a kontroly zbrojenia ako príspevku k udržiavaniu a posilňovaniu medzinárodného mieru, bezpečnosti a stability s prihliadnutím na tieto podmienky;

                           11.

                           uznať z hľadiska jadrového odzbrojenia význam programov likvidácie a odstránenia jadrových zbraní a odstránenia štiepnych materiálov, ako sú vymedzené v rámci svetového partnerstva G8;

                           12.

                           vyvíjať úsilie o zabezpečenie overiteľnosti, transparentnosti a iných opatrení na budovanie dôvery v oblasti jadrovej energie v záujme podpory ďalšieho pokroku v odzbrojovaní; uvítať v tomto ohľade zvýšenú transparentnosť v súvislosti s jadrovými zbraňami, ktorú preukázali niektoré štáty, ktoré ich vlastnia, vrátane dvoch členských štátov Únie, a vyzvať ostatné štáty, aby tak tiež urobili;

                           13.

                           opätovne potvrdiť aj záväzok ku kontrole jadrových zbraní a odzbrojeniu na základe zmluvy a vyzdvihnúť potrebu obnoviť multilaterálne úsilie a multilaterálne nástroje, najmä konferenciu o odzbrojení;

                           14.

                           vyzvať štáty, aby bezodkladne a bezpodmienečne podpísali a ratifikovali CTBT, najmä zvyšných deväť štátov uvedených v prílohe II k CTBT, ktoré tak ešte neurobili, s cieľom čo najskoršieho nadobudnutia jej platnosti, pretože CTBT predstavuje nevyhnutnú súčasť režimu odzbrojovania a nešírenia jadrových zbraní; uvítať v tejto súvislosti nedávny záväzok Spojených štátov amerických čoskoro ratifikovať CTBT;

                           15.

                           vyzvať všetky štáty, aby do doby, kým CTBT nenadobudne platnosť, dodržiavali moratórium na jadrové skúšky v podobe explózií a zdržali sa akýchkoľvek činností, ktoré sú v rozpore so záväzkami a ustanoveniami CTBT, a čo najskôr odstavili všetky zariadenia na jadrové skúšky spôsobom, ktorý bude transparentný a otvorený medzinárodnému spoločenstvu; vyzdvihnúť význam prípravnej komisie Organizácie CTBT a uvítať jej činnosť najmä s ohľadom na medzinárodný monitorovací systém;

                           16.

                           uvítať schválenie pracovného programu konferencie o odzbrojení konsenzom, ku ktorému došlo v roku 2009, a na tomto základe vyzvať, aby sa bezodkladne začali a čo najskôr uzavreli rokovania o FMCT na základe dokumentu CD/1299 z 24. marca 1995 a mandátu, ktorý sa v ňom uvádza, ako sa dohodlo v rozhodnutí konferencie o odzbrojení z 29. mája 2009 o ustanovení pracovného programu zasadnutia v roku 2009 (CD/1864);

                           17.

                           vyzvať všetky dotknuté štáty, aby, pokiaľ FMCT nenadobudne platnosť, vyhlásili a dodržiavali okamžité moratórium na výrobu štiepnych materiálov pre jadrové zbrane alebo iné výbušné jadrové zariadenia, ako aj odstavili zariadenia určené iba na výrobu štiepnych materiálov pre jadrové zbrane alebo zmenili program výroby v týchto zariadeniach na nevýbušné účely; uvítať kroky tých piatich štátov, ktoré vlastnia jadrové zbrane, najmä v rámci Únie, ktoré príslušné moratóriá vyhlásili a takéto zariadenia odstránili;

                           18.

                           vyzvať všetky dotknuté štáty, aby prijali vhodné praktické opatrenia na zníženie rizika náhodnej jadrovej vojny;

                           19.

                           pokračovať v preskúmaní otázky záruk v oblasti bezpečnosti pre štáty, ktoré nevlastnia jadrové zbrane a ktoré sú zmluvnými stranami;

                           20.

                           vyzvať štáty, ktoré vlastnia jadrové zbrane, aby potvrdili existujúce záruky bezpečnosti, ktoré Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov uviedla v rezolúcii 984 (1995), uznali skutočnosť, že takéto bezpečnostné záruky posilňujú režim nešírenia jadrových zbraní, a podpísali a ratifikovali príslušné protokoly k zmluvám o vytvorení zón bez jadrových zbraní, ktoré boli vypracované po ukončení požadovaných konzultácií v súlade s usmerneniami Komisie OSN pre odzbrojenie (UNDC), a uznať, že pre tieto zóny platia bezpečnostné záruky na základe uvedených zmlúv;

                           21.

                           zdôrazniť potrebu zlepšenia všeobecných kontrol zbraní a procesu odzbrojovania a vyzvať k ďalšiemu pokroku vo všetkých aspektoch odzbrojovania s cieľom posilniť celosvetovú bezpečnosť;

                           22.

                           usilovať sa o začatie konzultácií o zmluve o zákaze raketových striel krátkeho a stredného doletu typu zem-zem;

                           23.

                           vyzvať k všeobecnému a účinnému uplatňovaniu Haagskeho kódexu správania proti šíreniu balistických rakiet;

                           24.

                           zdôrazniť význam všeobecného uplatňovania a vykonávania Dohovoru o biologických a toxických zbraniach, Dohovoru o chemických zbraniach, ako aj dohovorov, opatrení a iniciatív, ktoré prispievajú ku kontrole konvenčných zbraní;

                           25.

                           usilovať sa o vyriešenie problémov regionálnej nestability a nedostatočnej bezpečnosti, ako aj konfliktov, ktoré sú často pôvodom mnohých zbrojných programov;

                     NEŠÍRENIE

                           26.

                           uznať, že v posledných rokoch sa v oblasti šírenia jadrových zbraní objavili dôležité výzvy, najmä v Kórejskej ľudovodemokratickej republike a v Iránskej islamskej republike, zdôrazniť, že medzinárodné spoločenstvo musí byť pripravené im čeliť a vyzdvihnúť potrebu reagovať prijímaním rozhodných opatrení;

                           27.

                           zdôrazniť potrebu posilniť úlohu Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov ako konečného rozhodcu, aby v prípade nedodržiavania záväzkov vyplývajúcich z NPT mohla prijímať vhodné opatrenia v súlade so štatútom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE) vrátane uplatňovania záruk;

                           28.

                           pripomenúť možné dôsledky odstúpenia od NPT pre medzinárodný mier a bezpečnosť; naliehať na medzinárodné spoločenstvo, aby účelne a naliehavo reagovalo na oznámenia o odstúpení od zmluvy a jeho dôsledky; zdôrazniť požiadavku, aby Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov konala rýchlo, a najmä aby bezodkladne riešila oznámenia akéhokoľvek štátu, ktorý je zmluvnou stranou, o odstúpení z NPT; naliehať na štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, aby v tejto súvislosti presadzovali prijatie opatrení vrátane dojednaní na zachovanie vhodných záruk MAAE pre všetky jadrové materiály, vybavenie, technológie a zariadenia vyvíjané na mierové účely;

                           29.

                           vyzvať na pozastavenie jadrovej spolupráce so štátom, ak MAAE nie je schopná poskytnúť dostatočné záruky, že jadrový program tohto štátu je určený výhradne na mierové účely, a to až do chvíle, kým bude MAAE schopná tieto záruky poskytnúť;

                           30.

                           vyzvať všetky štáty v regióne, aby dosiahli pokrok okrem iného pri vytváraní účinne overiteľnej blízkovýchodnej zóny bez jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia a ich nosičov a aby sa zdržali prijatia akýchkoľvek opatrení, ktoré by zabránili dosiahnutiu tohto cieľa, uznať význam dosiahnutia dohody o konkrétnych praktických krokoch ako súčasti procesu, do ktorého sú zapojené všetky štáty regiónu, zameraného na podporu vykonávania uznesenia o Blízkom východe prijatého v rámci NPT v roku 1995;

                           31.

                           vyzvať všetky štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, a najmä štáty, ktoré sú zmluvnými stranami a ktoré vlastnia jadrové zbrane, aby rozšírili svoju spoluprácu a vynaložili maximálne úsilie, aby regionálne strany vytvorili účinne overiteľnú blízkovýchodnú zónu bez jadrových zbraní a iných zbraní hromadného ničenia a ich nosičov v súlade s uznesením o Blízkom východe prijatým v rámci NPT v roku 1995;

                           32.

                           vzhľadom na skutočnosť, že bezpečnosť v Európe je spojená s bezpečnosťou v Stredozemí, považovať zavedenie režimu nešírenia jadrových zbraní v tomto regióne za vysokú prioritu;

                           33.

                           uznať dôležitosť zón bez jadrových zbraní pre mier a bezpečnosť na základe dojednaní voľne dohodnutých medzi štátmi dotknutého regiónu v súlade s usmerneniami UNDC z roku 1999;

                           34.

                           zdôrazniť potrebu venovať maximálne úsilie tomu, aby sa predišlo nebezpečenstvu jadrového terorizmu, spojeného s možným prístupom teroristov k jadrovým zbraniam alebo jadrovému materiálu, ktorý by sa mohol použiť pri výrobe rádiologických rozptylových zariadení, a v tejto súvislosti zdôrazniť potrebu dodržiavať záväzky vyplývajúce z rezolúcií Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1540 (2004) a 1887 (2009) a vyzvať na zvýšenie jadrovej bezpečnosti v súvislosti s vysokorádioaktívnymi zdrojmi;

                           35.

                           vyzvať všetky štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby podpísali, ratifikovali a začali vykonávať Medzinárodný dohovor o potláčaní činov jadrového terorizmu ako významný prvok medzinárodného právneho rámca na riešenie hrozieb, ktoré predstavuje jadrový terorizmus;

                           36.

                           s ohľadom na zvýšenú hrozbu šírenia jadrových zbraní a terorizmu podporovať iniciatívu Globálneho partnerstva G8 a činnosť MAAE a iné multilaterálne mechanizmy, ako napr. bezpečnostnú iniciatívu proti šíreniu (PSI), globálnu iniciatívu na boj proti jadrovému terorizmu (GICNT) a iniciatívu zameranú na zníženie globálnej hrozby; uvítať ciele v oblasti bezpečnosti stanovené na samite o globálnej jadrovej bezpečnosti;

                           37.

                           uznať, že dohody o komplexných zárukách a dodatkové protokoly majú odradzujúci účinok na šírenie jadrových zbraní a v súčasnosti predstavujú normu pre overovanie;

                           38.

                           ďalej vyvíjať úsilie o všeobecné uplatňovanie a posilnenie systému záruk MAAE s cieľom zabezpečiť vyššiu mieru odhaľovania porušenia záväzkov nešírenia, najmä prostredníctvom prijatia a vykonávania dohody o komplexných zárukách spoločne s dodatkovým protokolom zo strany všetkých štátov a podľa potreby revidovaného protokolu o malých množstvách, a ďalšie posilnenie systému záruk;

                           39.

                           usilovať sa o to, aby konferencia o revízii NPT v roku 2010 a Rada guvernérov MAAE uznali skutočnosť, že uzatvorenie a vykonávanie dohody o komplexných zárukách a dodatkového protokolu predstavuje v súčasnosti normu pre overovanie podľa článku III NPT;

                           40.

                           zdôrazniť jedinečnú úlohu, ktorú MAAE zohráva pri overovaní toho, či štáty dodržiavajú svoje záväzky v oblasti nešírenia jadrových zbraní;

                           41.

                           ďalej vyzdvihnúť významnú úlohu MAAE pri poskytovaní pomoci týmto štátom, ak o ňu požiadajú, v záujme posilnenia bezpečnosti jadrového materiálu a jadrových zariadení a vyzvať štáty, aby MAAE podporovali;

                           42.

                           uznať význam vhodných a efektívnych kontrol vývozu v súlade s rezolúciami Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1540 (2004) a 1887 (2009) a v súlade s článkom III ods. 2 NPT;

                           43.

                           vykonávať na vnútroštátnej úrovni efektívne kontroly vývozu, tranzitu, prekládky a opätovného vývozu vrátane príslušných zákonov a iných právnych predpisov na tento účel a vynaložiť na medzinárodnej i vnútroštátnej úrovni úsilie na boj proti financovaniu šírenia a na kontrolu prístupu v súvislosti s nehmotnými transfermi technológií;

                           44.

                           uviesť do platnosti účinné odrádzajúce trestné sankcie na predchádzanie nedovolenému vývozu, tranzitu a sprostredkovaniu, nedovolenému obchodovaniu, ako aj jeho financovaniu v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov 1540 (2004);

                           45.

                           vyzvať Zanggerov výbor a Skupinu jadrových dodávateľov (NSG) na to, aby sa podelili so svojimi skúsenosťami z oblasti kontroly vývozu a aby tak všetky štáty mohli čerpať z dojednaní Zanggerovho výboru a usmernení NSG, ako aj ich vykonávania;

                           46.

                           upozorniť, že je potrebné čo najskôr ukončiť posilnenie usmernení NSG, najmä usmernení pre posilnenie kontrol vývozu súvisiaceho s technológiami na obohacovanie a opätovné spracovanie, a spoločne s NSG usilovať o to, aby sa dodržiavanie dodatkového protokolu stalo podmienkou jadrových dodávok;

                           47.

                           vyzvať všetky štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov, aby čo najskôr ratifikovali zmenu a doplnenie tohto dohovoru s cieľom urýchliť nadobudnutie jeho platnosti;

                           48.

                           podporovať vývoj technológií, ktoré sa nedajú šíriť a ktoré sú vhodné z hľadiska bezpečnostných záruk;

                     VYUŽÍVANIE JADROVEJ ENERGIE NA MIEROVÉ ÚČELY

                           49.

                           uznať štátom, ktoré sú zmluvnými stranami, právo na využívanie jadrovej energie na mierové účely v súlade s článkom IV NPT a s náležitým ohľadom na jej články I, II a III, okrem iného v oblasti výroby elektrickej energie, priemyslu, zdravotníctva a poľnohospodárstva;

                           50.

                           naďalej usilovať o zabezpečenie zodpovedného vývoja v oblasti využívania jadrovej energie na mierové účely za najlepších bezpečnostných podmienok a podmienok bezpečnostnej ochrany a nešírenia;

                           51.

                           podporovať v tomto ohľade štáty, ktoré sú zmluvnými stranami, aby potvrdili a spĺňali zásady a normy, ktorými sa riadi zodpovedný vývoj v oblasti využívania jadrovej energie na mierové účely;

                           52.

                           vyzdvihnúť význam pokračovania medzinárodnej spolupráce v záujme posilnenia jadrovej bezpečnosti, bezpečného nakladania s odpadom, rádiologickej ochrany a občianskoprávnej zodpovednosti v súvislosti s jadrovou energiou a vyzvať štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby čo najskôr pristúpili ku všetkým príslušným dohovorom a plne vykonávali záväzky, ktoré z nich vyplývajú;

                           53.

                           podporovať úsilie na vnútroštátnej, bilaterálnej i medzinárodnej úrovni o odbornú prípravu príslušnej vyškolenej pracovnej sily potrebnej na zabezpečenie zodpovedného vývoja v oblasti mierového využívania jadrovej energie za najlepších bezpečnostných podmienok a podmienok bezpečnostnej ochrany a nešírenia;

                           54.

                           mať naďalej pevné presvedčenie o prínose multilaterálneho prístupu k jadrovému palivovému cyklu, v rámci ktorého by mechanizmy záruk, či už samotné, alebo spoločne s inými doplnkovými mechanizmami, nemali narúšať existujúci dobre fungujúci trh a mali by sa sústrediť na právo využívať jadrovú energiu na mierové účely, a teda zabezpečovať bezpečnosť dodávok jadrového paliva krajinám, ktoré vyvíjajú jadrový program za najlepších bezpečnostných podmienok a podmienok bezpečnostnej ochrany a nešírenia;

                           55.

                           uznať, že viaceré iniciatívy vrátane vytvorenia banky slabo obohateného uránu pod záštitou MAAE môžu pre zainteresované krajiny predstavovať doplnkový mechanizmus a uľahčiť trvalé multilaterálne riešenia;

                           56.

                           podporovať a rozvíjať ďalší dialóg a konzultácie s cieľom objasniť nedoriešené otázky a zvýšiť podporu koncepcie multilaterálneho prístupu k cyklu jadrového paliva.

         Článok 4
   Medzi opatrenia, ktoré Únia prijme na účely článkov 1, 2 a 3, patria:

               a)

               demarše štátom, ktoré sú zmluvnými stranami, a podľa potreby štátom, ktoré nie sú zmluvnými stranami NPT, na účely získania ich podpory v záujme splnenia cieľov stanovených v článkoch 1, 2 a 3 tohto rozhodnutia;

               b)

               úsilie o dohodu medzi členskými štátmi o predbežných návrhoch týkajúcich sa zásadných otázok, ktoré sa v mene Únie predložia na posúdenie štátom, ktoré sú zmluvnými stranami, ktoré by mohli predstavovať základ rozhodnutí konferencie o revízii NPT v roku 2010;

               c)

               vyhlásenia Únie vo všeobecnej rozprave a v diskusiách v troch hlavných výboroch a pomocných orgánoch konferencie o revízii NPT v roku 2010.

         Článok 5
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.
   Článok 6
   Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

      V Bruseli 29. marca 2010

            Za Radu

            predsedníčka

         E. ESPINOSA

      (1)  Ú. v. EÚ L 165, 17.6.2006, s. 30.

      (2)  Ú. v. EÚ L 127, 15.5.2008, s. 78.

      (3)  Ú. v. EÚ L 107, 17.4.2008, s. 62.

      (4)  Ú. v. EÚ L 189, 17.7.2008, s. 28.

      (5)  Ú. v. EÚ L 106, 27.4.2005, s. 32.

      (6)  NPT/CONF.2010/PC.III/WP.26.


title: 2006/358/ES,Euratom: Rozhodnutie Rady z  15. mája 2006 , ktorým sa vymenúva litovský člen Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

text:
               20.5.2006

               SK

               Úradný vestník Európskej únie

               L 134/32

      ROZHODNUTIE RADY

   z 15. mája 2006,
   ktorým sa vymenúva litovský člen Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
   (2006/358/ES, Euratom)
   RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 259,
   so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 167,
   so zreteľom na rozhodnutie Rady 2002/758/ES, Euratom zo 17. septembra 2002, ktorým sa vymenúvajú členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na obdobie od 21. septembra 2002 do 20. septembra 2006 (1),
   so zreteľom na nomináciu predloženú litovskou vládou,
   po získaní stanoviska Komisie,
   keďže sa v dôsledku odstúpenia Rolandasa DOMEIKU uvoľnilo miesto litovského člena v uvedenom výbore,
   ROZHODLA TAKTO:
   Článok 1
   Pani Jovita MOTIEJŪNIENĖ sa vymenúva za členku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ako náhrada za Rolandasa DOMEIKU na zvyšný čas jeho funkčného obdobia, ktoré trvá do 20. septembra 2006.
   Článok 2
   Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

      V Bruseli 15. mája 2006

            Za Radu

            predsedníčka

         U. PLASSNIK

      (1)  Ú. v. ES L 253, 21.9.2002, s. 9.