               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.5.2022
            COM(2022) 622 final

            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Polijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2022. gada konverģences programmu
            {SWD(2022) 622 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Polijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2022. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2415, ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 2. punktu 2022. gada [XX]. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā galīgā maksimālā iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

               (2)Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā Portu 2021. gada maija sociālajā samitā atkārtoti nostiprinātā kopīgā apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Polija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats
                  2
               . Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana un kuru Padome pieņēma 2022. gada 14. martā.

               (3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums, kas novērots jau 2021. gadā, īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ārkārtas atbalsts Polijai tiek darīts pieejams, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

               (4)Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Papildus konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti līdz mainītā atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas dienai, šo plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

               (5)Vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta
                  3
               . Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā
                  4
                izklāstīja viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

               (6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada konverģences programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi
                  5
               . Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem
                  6
                primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

               (7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju
                  7
               . Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

               (8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

               (9)Polija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī un 2022. gada konverģences programmu – 2022. gada 28. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Polijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

               (10)Komisija 2022. gada ziņojumu par Poliju publicēja 2022. gada 23. maijā
                  8
               . Tajā novērtēts, kā Polija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā. Tajā bija arī novērtēts Polijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

               (11)2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Polijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā, ka saskaņā ar plānoto tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja atvērt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras un 2022. gada rudenī atkārtoti izvērtēs, vai ir atbilstoši ierosināt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras.

               (12)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Polijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Polijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas.  Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Polijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 6,9 % no IKP 2020. gadā līdz 1,9 % no IKP 2021. gadā. Polijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 4,5 % no IKP 2020. gadā līdz 2,7 % 2021. gadā. Polijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Pēc Eurostat validētajiem datiem, vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 53,8 % no IKP.

               (13)2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,8 % un 2023. gadā – par 3,2 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots zemāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (3,7 %) un 2023. gadā (3,0 %), kas galvenokārt skaidrojams ar augstāku prognozēto inflāciju, kura, visticamāk, negatīvi ietekmēs privāto patēriņu un investīcijas, un mazāku neto eksporta ietekmi. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts pieaugs līdz 4,3 % no IKP 2022. gadā un samazināsies līdz 3,7 % 2023. gadā. Pieaugums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielās izmaksas, kuras saistītas ar palīdzības sniegšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, pasākumiem, kas pieņemti augsto enerģijas cenu dēļ, un apjomīgu nodokļu reformu (Polijas kurss). Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 52,1 % un 2023. gadā – līdz 51,5 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,0 % un 4,4 % no IKP. 2022. gadam prognozētais deficīts ir mazāks nekā prognozēts 2022. gada konverģences programmā, kas galvenokārt skaidrojams ar lielāku prognozēto nominālo IKP. 2023. gadam aplēstais deficīts ir lielāks nekā konverģences programmā, kas galvenokārt skaidrojams ar mazākiem ieņēmumiem un pieņēmumu, ka palielināsies izmaksas, kas saistītas ar palīdzības sniegšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota zemāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 50,8 % 2022. gadā un 49,8 % 2023. gadā. Šī atšķirība skaidrojama ar augstāku prognozēto inflāciju un atšķirīgiem pieņēmumiem par atlikumu un plūsmu korekcijām 2023. gadā.

               Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 3,4 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Polijas potenciālo izaugsmi.

               (14)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla pasākumus, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 2,7 % no IKP 2021. gadā līdz 0,0 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 1,0 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt
                  9
               . Šie pasākumi galvenokārt ietver enerģijas patēriņam piemērojamo netiešo nodokļu samazinājumus un sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem, jo īpaši PVN / akcīzes nodokļa vispārēji samazinājumi, nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,6 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,8 % apmērā no IKP 2023. gadā
                  10
               .

               (15)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Polijai
                  11
                2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Polijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

               (16)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Polijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta –3,4 % apmērā no IKP, būs atbalstoša, kā bija ieteikusi Padome
                  12
               . Polija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu sniegt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu
                  13
               . Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP
                  14
               . Tādējādi Polija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 2,7 procentpunktiem no vispārējās fiskālās nostājas. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (1,0 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,6 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka jauns pabalsts par mazu bērnu aprūpi (ģimenes aprūpes kapitāls) arī veicinās (0,1 % apmērā no IKP) neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Attiecībā uz ieņēmumiem tiek prognozēts, ka iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmes samazinājums saskaņā ar Polijas kursu (0,7 % apmērā no IKP) un uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju samazinājums (0,1 % apmērā no IKP) arī veicinās ekspansīvo fiskālo nostāju. Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem.

               (17)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta +1,7 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies
                  15
               . Ir paredzēts, ka Polija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP
                  16
               . Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi (0,9 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,2 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

               (18)2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,1 % no IKP 2024. gadā un 2,5 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2025. gadam samazināsies līdz mazāk nekā 3 % no IKP. Tomēr nav sniegta informācija par plānotajiem pamatā esošajiem konsolidācijas pasākumiem. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka līdz 2025. gadam vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 51,0 % un 2025. gadā kritīsies vēl – līdz 49,7 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

               (19)Paredzams, ka budžeta sistēmas pašreizējā reforma, kad tā būs pilnībā īstenota, palielinās izdevumu efektivitāti, jo būs novērsti jau sen pastāvoši trūkumi budžeta procesā. Šie trūkumi ir, piemēram, budžeta sarežģīta un novecojusi klasifikācija; informācijas neoptimāla reģistrācija; reālas vidēja termiņa plānošanas neesība un tas, ka izdevumu pārskatīšanai nav tiešā sviras efekta attiecībā uz budžeta procesu. Paredzams, ka ilgtermiņā Polijas publiskās finanses pieaugošo izdevumu dēļ, kas jo īpaši saistīti ar sabiedrības novecošanos, būs pakļautas spiedienam. Šie faktori pastiprina vajadzību pēc jauniem rīkiem izdevumu pārvaldības stiprināšanai, kā arī pēc regulāra efektivitātes un lietderības novērtējuma. Tomēr pandēmijas laikā lielākā daļa ar Covid-19 pasākumiem saistīto izdevumu tika novirzīti, izmantojot attīstības bankas pārvaldītu īpašu fondu un no budžeta nošķirtu finanšu instrumentu. Tādējādi iestādēm tika radīta lielāka elastība ar krīzi saistīto izdevumu pārvaldībā un tās varēja izvairīties no konstitucionālo centrālās valdības parāda līmeņu pārkāpšanas, taču tika arī ierobežota izdevumu parlamentārā uzraudzība un publiska piekļuve savlaicīgai informācijai par publiskajiem izdevumiem.

               (20)Polija ir viena no visstraujāk novecojošajām ES valstīm, un demogrāfiskās tendences ilgtermiņā ietekmēs pensiju sistēmu. Pašreizējā noteiktās iemaksas pensiju sistēma padara sistēmu finansiāli līdzsvarotu, bet netiek ņemts vērā nākotnes pabalstu adekvātums. Tomēr, ņemot vērā zemo faktisko pensionēšanās vecumu, pieaugošo paredzamo mūža ilgumu un dažas citas sistēmas iezīmes, sagaidāms, ka nākotnes pensiju pabalsti ievērojami samazināsies attiecībā pret pēdējo algu. Tas nozīmē, ka liela daļa pensionāru būtu pakļauti nabadzības riskam. Komisijas analīze liecina, ka tikai tam vien, lai pabalstus saglabātu pašreizējā līmenī, Polijai līdz 2070. gadam būtu jātērē papildu 6,7 % no IKP. Polijas pensiju sistēmas galvenās problēmas ir saistītas ar zemo faktisko pensionēšanās vecumu un īpašajiem pensiju režīmiem (piemēram, lauksaimniekiem, ierēdņiem, kuriem ir pienākums valkāt formas tērpu), kas izmaksā dārgi un to dalībniekiem ir izdevīgāki salīdzinājumā ar vispārējo sistēmu.

               (21)Polija 2021. gada 15. decembrī iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus
                  17
               . Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Polijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

               (22)Bezdarba līmenis Polijā ir sasniedzis visu laiku zemāko līmeni, taču dažu grupu līdzdalība darba tirgū joprojām ir ierobežota. Formālajā bērnu aprūpē uzņemto tādu bērnu īpatsvars, kas ir jaunāki par trim gadiem, joprojām ir viens no zemākajiem ES, un ierobežotā piekļuve bērnu aprūpei kavē sieviešu ieiešanu darba tirgū. Turklāt atbalsta trūkuma ilgtermiņa aprūpei dēļ un zemākā pensionēšanās vecuma dēļ darbaspēks aizplūst no tirgus. Atšķirības darba tirgū skar arī personas ar invaliditāti, vecāka gadagājuma cilvēkus un mazkvalificētas personas, kuru nodarbinātības līmenis ir zemāks nekā attiecīgie ES vidējie rādītāji. Lai gan pēdējos gados ir vērojama nestandarta darba līgumu skaita pastāvīga samazināšanās, gados jaunu un arī mazkvalificētu darba ņēmēju nodarbinātība joprojām bieži notiek uz pagaidu līgumu un pašnodarbinātības pamata ar zemām sociālajām iemaksām, un tas palielina risku, ka viņu nākotnes pensija nebūs adekvāta.

               (23)Polijas izglītības un apmācības sistēmā joprojām pastāv ar kvalitāti un iekļautību saistītas problēmas. Pandēmijas un ilgstošo tālmācības periodu rezultātā šīs problēmas ir saasinājušās. Skolotājiem, skolēniem un iedzīvotājiem trūkst digitālo prasmju. Vienlaikus skolām un mājsaimniecībām, kurās aug bērni, joprojām nav pietiekamas piekļuves IKT aprīkojumam un savienojamībai. Skolotāju sākotnējās izglītības kvalitāte ir nepietiekama. Turklāt skolotāju algas, salīdzinot ar ESAO standartiem, ir relatīvi zemas. Zemās algas mazina šīs profesijas finansiālo pievilcību un līdztekus profesionālās izaugsmes iespēju trūkumam veicina to, ka ievērojami trūkst darbinieku. Pārvietoto personu no Ukrainas lielais pieplūdums prasa ievērojamas pūles, lai pienācīgi reaģētu izglītības un apmācības jomā. Prasmju un darba tirgus vajadzību ievērojamā neatbilstība rada darbaspēka trūkumu, par ko liecina darba devēju grūtības aizpildīt brīvās darbvietas.

               (24)Kopējie budžeta izdevumi veselības aprūpei attiecībā pret IKP joprojām ir zemi – 2019. gadā tikai 6,5 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 9,9 %. Polijas veselības aprūpes sistēma pārmērīgi paļaujas uz slimnīcām, kuru finansiālā situācija pasliktinās un kurām trūkst kvalitātes novērtējuma, un kuru pārvaldības sistēmas ir nepilnīgas. Primārā un ambulatorā aprūpe netiek pietiekami izmantota. Medicīnas profesiju zemā pievilcība veicina darbinieku trūkumu. Ārstu un medmāsu skaits uz 1000 iedzīvotājiem (attiecīgi 2,4 un 5,1) ir viens no zemākajiem ES dalībvalstīs. Primārās aprūpes sistēmā trūkst darbinieku, un tās dienesti ir pārslogoti. Tās potenciāls joprojām netiek izmantots, kā rezultātā tiek pārslogotas augstāku līmeņu aprūpes sistēmas. Lai gan e-veselības pakalpojumi palīdz risināt dažas veselības aprūpes sistēmā pastāvošās problēmas, šo pakalpojumu attīstība līdz šim ir bijusi ierobežota.

               (25)Attiecībā uz ievērojamu daļu sociālo izdevumu netiek ņemts vērā atšķirīgais ienākumu līmenis, un tādējādi tie nav pietiekami mērķorientēti. Daži sociālie izdevumi, piemēram, pensionāriem reizi gadā izmaksātais papildu pabalsts, nav mērķorientēti un atkarīgi no ienākumiem. Vienlaikus sociālo pabalstu segums personām, kas strādā uz civiltiesiska līguma pamata, ir ierobežots, padarot šo personu grupu neaizsargātāku. Lai gan nabadzības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvars ir turpinājis samazināties no 21 % 2016. gadā līdz 17 % 2020. gadā, joprojām pastāv problēmas. It īpaši daži vecāka gadagājuma cilvēki būs pakļauti pieaugošam nabadzības riskam. Tas jo īpaši attiecas uz sievietēm, jo viņu karjera ir īsāka, kā rezultātā viņu nākotnes pensijas pabalsts būs mazāks.  Pabalstu mērķtiecīgāka novirzīšana, piemēram, biežāk piemērojot no ienākumiem atkarīgu pieeju, ļautu efektīvāk izmantot publiskos resursus nabadzības apkarošanai un atbalstīt tos, kam tas visvairāk vajadzīgs.

               (26)Polija arvien vairāk paļausies uz zinātni un inovāciju, lai ilgtermiņā nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju. Tomēr, lai gan Polija ir sasniegusi zināmu progresu, attiecībā uz inovatīviem rezultātiem tā atpaliek. Kopējie izdevumi pētniecībai un izstrādei ir mazi – 1,39 % no IKP. Saskaņā ar Kopienas inovācijas apsekojumu uzņēmumu pētniecības un izstrādes izdevumi (0,87 % 2020. gadā) joprojām ir krietni mazāki nekā ES vidējais rādītājs un inovatīvu uzņēmumu īpatsvars joprojām ir ļoti zems. 2021. gadā Polija Eiropas inovācijas rezultātu pārskatā ierindojas ceturtajā vietā no beigām un ietilpst pēdējā kategorijā “Pieticīgi novatori”. Pašreizējo pētniecības atbalsta instrumentu sadrumstalotības palielināšanās negatīvi ietekmē sadarbību starp zinātni un uzņēmumiem, un tas ir nozīmīgs šķērslis inovācijas stiprināšanai. Turklāt uzņēmumu zemās pārvaldības prasmes un gausā tehnoloģiju ieviešana tajos veicina to, ka MVU un lielo uzņēmumu ražīgums būtiski atšķiras, un ierobežo inovāciju un ražīguma pieaugumu.

               (27)Digitalizācija Polijā atpaliek. It īpaši zemais digitālo prasmju līmenis kavē uzņēmumu spēju investēt progresīvos digitalizētos risinājumos un virzību augšup pa vērtību ķēdi un vienlaikus veicina darbaspēka trūkumu un prasmju nepietiekamību. Attiecībā uz digitālo infrastruktūru – fiksētās platjoslas izmantošana pieaug, taču 5G attīstībā joprojām pastāv daudz problēmu. Konkrētāk, 2021. gadā 5G tehnoloģija aptvēra tikai 34 % mājsaimniecību, kas ir zem ES vidējā rādītāja 65 %, un attiecībā uz gatavību 5G ieviešanai nav panākts nekāds progress, jo vēl nav piešķirts harmonizētais radiofrekvenču spektrs 5G izvēršanai. Visbeidzot, digitālo tehnoloģiju plašāka izmantošana valsts pārvaldē varētu uzlabot valdības pakalpojumu sniegšanu un palīdzēt samazināt nevajadzīgu regulatīvo un administratīvo slogu.

               (28)Stabila un prognozējama darījumdarbības vide un labvēlīga investīciju vide ir svarīga gan ekonomikas atveseļošanai pēc pandēmijas, gan ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei vidējā termiņā un ilgtermiņā. Šajā ziņā būtiski elementi ir tiesu sistēmas neatkarība, efektivitāte un kvalitāte. Polijā situācija tiesiskuma jomā ir pasliktinājusies, un, kā izriet no vairākiem Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas nolēmumiem, tiesu iestāžu neatkarība joprojām rada nopietnas bažas. Turklāt pēc tam, kad Polijas Konstitucionālā tiesa bija pieņēmusi dažus nolēmumus, kas jo īpaši apstrīd ES tiesību pārākumu un tādējādi apdraud Polijas un Savienības tiesību sistēmas darbību, Komisija 2021. gadā pret Poliju sāka pienākumu neizpildes procedūru.

               (29)Spēcīga un stabila regulatīvā vide ir pamats ekonomikas izaugsmes un privāto investīciju uzturēšanai. Tomēr investīciju videi joprojām traucē neprognozējama un apgrūtinoša normatīvā vide. Biežas izmaiņas svarīgākajos tiesību aktos palielina nenoteiktību un atbilstības nodrošināšanas izmaksas uzņēmumiem, galvenokārt tāpēc, ka likumdošanas procesā tikpat kā nenotiek apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Tā rezultātā privātās investīcijas procentuāli no IKP kopš 2016. gada ir samazinājušās un 2020. gadā to īpatsvars ir tikai 18,5 %, proti, krietni zem ES vidējā rādītāja un vidējā rādītāja reģionā. Tas varētu ierobežot turpmāku ražīguma pieaugumu un kavēt Polijas spēju ilgtermiņā uzturēt ekonomikas izaugsmi, jo īpaši ņemot vērā to, ka pieaugošās darbaspēka izmaksas uz vienu vienību negatīvi ietekmē izmaksu konkurētspēju.

               (30)Pamatojoties uz ES valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots REPowerEU plāns, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Eiropas Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab dialogā ar dalībvalstīm tiek apzināti piemērotākie projekti, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un ES līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

               (31)Polijas energoresursu struktūra joprojām ir lielā mērā atkarīga no fosilajām degvielām, kas 2020. gadā nodrošināja 86 % Polijas energoapgādes, no kuriem 40 % veido ogles. Dabasgāze veido 17 % no energoresursu struktūras, bet nafta, kuras īpatsvars pēdējos gados ir palielinājies, – 28,9 %. Dekarbonizācija Polijā norit gausi. Līdz 2020. gadam kopējās emisijas Polijas ekonomikā salīdzinājumā ar 2005. gadu ir samazinājušās tikai par 8 %
                  18
               . . Ekonomikas siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte ir par 54 % augstāka nekā vidējais intensitātes rādītājs ES. Lai paātrinātu emisijas samazināšanu visā ekonomikā, ir jāpārskata enerģētikas rīcībpolitika un jānosaka vērienīgāki mērķi, kā arī jāveic mērķtiecīgas darbības ETS neaptvertajos sektoros. Lai gan Polija pati saražo aptuveni 80 % no tās patērētajām oglēm, tās atkarība no Krievijas, ko aprēķina kā Krievijas izcelsmes importa daļas attiecību pret ogļu kopējo importu, 2020. gadā ir palielinājusies un sasniegusi 74 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 54 %. Attiecībā uz naftu – gandrīz visa pieprasījuma apmierināšana Polijā ir atkarīga no ārvalstu piegādātājiem, un imports no Krievijas veido 72 % no kopējā ārējā piedāvājuma salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 26 %. Polijas atkarība no Krievijas dabasgāzes ir 55 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 44 %
                  19
               . Paredzams, ka pašreizējie un plānotie infrastruktūras projekti Polijā un ar kaimiņvalstīm (ieskaitot GIPL starpsavienojumu ar Lietuvu, kas darbojas kopš 2022. gada 1. maija), ja tiks noslēgti attiecīgi piegādes līgumi, būtiski mazinās Polijas atkarību no Krievijas gāzes. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, novēršot oglekļiesīksti un balasta aktīvus, kā arī sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Polijas ilgtermiņa gāzes piegādes līgums ar Krievijas Gazprom beidzas 2022. gada beigās, un Polija neplāno to pagarināt. Gazprom no 2022. gada aprīļa ir apturējis gāzes piegādes Polijai, taču šīs apturēšanas tiešo ietekmi uz Polijas enerģētisko drošību būtiski mazina tās piekļuve alternatīvām piegādēm gan ES, gan ārpus tās. Tomēr minētās apturēšanas dēļ ir nepieciešams paātrināt notiekošos un plānotos piegādes dažādošanas projektus, kā arī uzlabot turpmāko darbību koordināciju ES.

               (32)Lai samazinātu Polijas atkarību no fosilo degvielu importa un siltumnīcefekta gāzu emisiju, ir ļoti svarīgi ātrāk radīt jaunu atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudu. Pašreizējie nacionālajos enerģētikas un klimata plānos noteiktie atjaunīgās enerģijas mērķrādītāji nav pietiekami vērienīgi. Tomēr pastāv nozīmīgi regulatīvie, procesuālie un administratīvie šķēršļi, kuri ierobežo atjaunīgās enerģijas ražošanas jaudas radīšanu un palēnina atjaunīgo energoresursu integrāciju elektrotīklā. Šādi šķēršļi ir, piemēram, ierobežojoši noteikumi enerģētiskajai sadarbībai, ierobežojoši noteikumi un ilgas atļauju piešķiršanas procedūras sauszemes vējparku attīstībai, sarežģīti un mainīgi nodokļu noteikumi vai ilgas tīkla pieslēguma procedūras. Arī infrastruktūras šķēršļi, piemēram, sadales tīkla nepietiekama jauda, palēnina atjaunīgo energoresursu integrāciju, un tie būtu jānovērš ar atbilstīgiem stimuliem. Turklāt REPowerEU paziņojumā ir norādīts, ka biometāna ražošanas palielināšana veicinās ES atkarības no Krievijas fosilajām degvielām izbeigšanu. Šajā kontekstā Polijai ir iespēja izmantot attiecīgajiem ilgtspējības kritērijiem atbilstoša biometāna neizmantoto potenciālu, izstrādājot piemērotu stratēģiju biometāna tirgus izveidei un konkrētus priekšlikumus par tā struktūru. Ilgstpējīgu biometānu jo īpaši var izmantot siltuma un elektroenerģijas, kā arī atjaunīgā ūdeņraža koģenerācijā, kas varētu palīdzēt dekarbonizēt nozares, kurās ir grūti samazināt emisijas. Polijas nacionālā renovācijas shēma ir nozīmīga iniciatīva, kuras mērķis ir aizstāt gaisu piesārņojošus apkures katlus un uzlabot ēku energoefektivitāti. Tomēr to varētu vēl vairāk racionalizēt un labāk orientēt uz mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un uz ēkām, kuru energoefektivitātes rādītāji ir vissliktākie. Turklāt var labāk plānot subsīdijas siltuma avotu aizstāšanai, lai izvairītos no gāzes iesīkstes un nodrošinātu spēcīgākus stimulus pamatīgai renovācijai un siltumsūkņu izmantošanai, saskaņā ar Renovācijas viļņa stratēģijas un REPowerEU paziņojuma mērķiem. Energoefektivitātes uzlabošana ļauj ievērojami ietaupīt izmaksas, un tas paver iespēju atmaksājamu finanšu instrumentu izmantošanai; tos varētu izmantot, lai palielinātu dzīvojamo, sabiedrisko un komerciālo ēku renovācijas tempu. Tādējādi vēl vairāk tiktu uzlabota gaisa kvalitāte, paātrināts enerģijas ietaupījums un saruktu pieprasījums pēc fosilajām degvielām, ko izmanto siltumapgādē. Lai Polija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgās enerģijas un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai.

               (33)Transports ir otrā vispiesārņojošākā nozare aiz enerģijas ražošanas un veido aptuveni 70 % kopējā naftas patēriņa. Transporta nozarē lielāko daļu emisiju rada autotransports. Tāpēc ļoti nepieciešamas ir paātrinātas darbības mobilitātes dekarbonizācijai. Šajā ziņā noderīgi būtu stimuli izmantot kolektīva, mazoglekļa un aktīva transporta veidus. Sabiedriskā transporta pievilcības un pieejamības palielināšana, tajā skaitā lauku apvidos, un piepilsētu labāka savienošana ar aglomerāciju centriem palīdzētu samazināt gaisa piesārņojumu, novērst atstumtību un uzlabot dzīves kvalitāti. No 2020. gadā reģistrētajiem jaunajiem automobiļiem bezemisiju automobiļi sastāda 0,8 %, kas ir krietni zem ES vidējā rādītāja 5,3 %. Būtu jāapsver lielāks atbalsts elektromobiļu iegādes atvieglošanai un ievērojamas investīcijas uzlādes infrastruktūrā.

               (34)Polijas valsts enerģētikas stratēģijā noteiktie mērķrādītāji ir jāpārskata un jāpalielina, lai tie atbilstu vērienīgākajam ES 2030. gada klimata mērķrādītājam. Lai publiskās un privātās investīcijas novirzītu uz zaļo pārkārtošanos un stimulētu šādas investīcijas, ir nepieciešams noturīgs, stabils un atjaunināts stratēģiskais satvars. Lai nodrošinātu noteiktību investoriem un palielinātu darījumdarbības vides prognozējamību un vienlaikus arī paātrinātu enerģētikas pārkārtošanu saskaņā ar REPowerEU paziņojumu, Polijai vajadzētu ņemt vērā to, ka ir noteikti vērienīgāki mērķrādītāji.

               (35)Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Polija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Polija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus.

               (36)Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums
                  20
                ir atspoguļots 1. ieteikumā.

               AR ŠO IESAKA Polijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

               1.Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tostarp izmantojot ANM, REPowerEU un citus ES fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Uzlabot publisko izdevumu efektivitāti, tostarp turpinot budžeta procesa reformu. Nodrošināt nākotnes pensiju pabalstu adekvātumu un pensiju sistēmas stabilitāti, veicot pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai un reformējot preferenciālās pensiju shēmas.

               2.Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

               3.Palielināt līdzdalību darba tirgū, tostarp, uzlabojot piekļuvi bērnu aprūpei un ilgtermiņa aprūpei, un novērst atlikušos šķēršļus pastāvīgākiem nodarbinātības veidiem. Veicināt kvalitatīvu izglītību un darba tirgus prasībām atbilstošu prasmju apgūšanu, jo īpaši izglītojot pieaugošos un uzlabojot digitālās prasmes. Mērķtiecīgāk virzīt sociālos pabalstus un nodrošināt piekļuvi šiem pabalstiem tiem, kam tie ir vajadzīgi.

               4.Uzlabot veselības aprūpes sistēmas izturētspēju, piekļūstamību un efektivitāti, tostarp nodrošinot pietiekamus resursus veselības aprūpes piramīdas apvēršanai un paātrinot e-veselības pakalpojumu ieviešanu. Stiprināt ekonomikas inovācijas spējas, tostarp atbalstot pētniecības iestādes un to ciešāku sadarbību ar uzņēmumiem. Vēl vairāk uzlabot uzņēmumu un valsts pārvaldes digitalizāciju, tostarp attīstot infrastruktūru.

               5.Uzlabot investīciju vidi, jo īpaši aizsargājot tiesu iestāžu neatkarību. Nodrošināt efektīvas sabiedriskās apspriešanas un sociālo partneru iesaisti politikas veidošanas procesā.

               6.Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām, likvidējot regulatīvos, administratīvos un infrastruktūras šķēršļus, lai paātrinātu atjaunīgo energoresursu atļaušanu un to plašāku izmantošanu. Reformēt ēku renovācijas politiku un atbalsta shēmas, lai stimulētu lielāku energoefektivitāti, veicinātu enerģijas ietaupījumu un paātrinātu fosilo degvielu izmantošanas siltumapgādē izbeigšanu un siltumsūkņu plašāku izmantošanu. Paātrināt pāreju uz sabiedrisko transportu un aktīvu mobilitāti un ar stimuliem un investīcijām uzlādes infrastruktūrā veicināt elektrotransportlīdzekļu ātrāku ieviešanu. Uzlabot zaļās pārkārtošanās ilgtermiņa un vidēja termiņa stratēģisko plānošanu, atjauninot valsts enerģētikas politiku saskaņā ar Eiropas zaļā kursa mērķiem un REPowerEU paziņojumu, lai nodrošinātu noteiktību uzņēmējiem un efektīvi izmantotu finansējumu nolūkā paātrināt investīcijas tīrā enerģijā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

                     (3)

                        Komisijas paziņojums Padomei par Stabilitātes un izaugsmes pakta
                     vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu (COM(2020) 123 final, Briselē, 20.3.2020.).

                     (4)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” (COM(2021) 105 final, Briselē, 3.3.2021.).

                     (5)

                        Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

                     (6)

                        Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem.

                     (7)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Fiskālās politikas norādes 2023. gadam” (COM(2022) 85 final, Briselē, 2.3.2022.).

                     (8)

                        SWD(2022) 622 final.

                     (9)

                        Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

                     (10)

                        Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz ES pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā ES, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

                     (11)

                        Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 98. lpp.).

                     (12)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (13)

                        Tās ir Komisijas prognozes. Komisija Polijas atveseļošanas un noturības plānu vēl nav novērtējusi.

                     (14)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem, ieskaitot pārvedumus Polijas Attīstības bankai (PAB), būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP.

                     (15)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (16)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

                     (17)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

                     (18)

                        2021. gada klimatrīcības progresa ziņojums.

                     (19)

                        Eurostat (2020. g.), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un ogļu importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Poliju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

                     (20)

                        Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktam.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.5.2022
            COM(2022) 627 final

            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Slovākijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2022. gada stabilitātes programmu
            {SWD(2022) 627 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Slovākijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2022. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241
                  2
               , ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada [xx]. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

               (2)Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā Portu 2021. gada maija sociālajā samitā atkārtoti nostiprinātā kopīgā apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovākija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats
                  3
               . Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku, kuru Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī, kā arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana un kuru Padome pieņēma 2022. gada 14. martā.

               (3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva
                  4
               , pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ārkārtas atbalsts Slovākijai tiek darīts pieejams, izmantojot iniciatīvu “Kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā” (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzība kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

               (4)Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Papildus konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti līdz mainītā atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas dienai, šo plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

               (5)Vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta
                  5
               . Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā
                  6
                pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

               (6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada stabilitātes programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi
                  7
               . Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem
                  8
                primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

               (7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju
                  9
               . Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

               (8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

               (9)Slovākija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 29. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma lēmumu par Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Slovākija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

               (10)Slovākija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī un 2022. gada stabilitātes programmu – 2022. gada 28. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Slovākijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

               (11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Slovākiju publicēja 2022. gada 23. maijā
                  10
               . Tajā novērtēts, kā Slovākija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Slovākija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Slovākijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

               (12)2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Slovākijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts, savukārt parāda kritērijs ir ievērots. Ievērojot 2022. gada 2. marta paziņojumu, Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nozīmētu pārāk stingru fiskālo stimulu esību, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tādējādi Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā tika paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, bet 2022. gada rudenī tā no jauna novērtēs, vai būtu jāierosina šo procedūru sākšana.

               (13)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Slovākijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Slovākijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Slovākijas vispārējās valdības budžeta deficīts pieauga no 5,5 % no IKP 2020. gadā līdz 6,2 % no IKP 2021. gadā. Slovākijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs palielinājās no 2,3 % no IKP 2020. gadā līdz 3,3 % 2021. gadā. Slovākijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tomēr daži no diskrecionārajiem pasākumiem, kurus valdība bija noteikusi 2020.–2021. gada periodā, nebija ne pagaidu, ne arī bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja 13. pensijas palielināšana, vecāku pensionēšanās vecuma izmaiņas, mehānisko transportlīdzekļu nodokļa samazināšana un bankas nodevas atcelšana. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem, vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 63,1 % no IKP.

               (14)2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par 2023. gadu – labvēlīgs.  Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,1 % un 2023. gadā – par 5,3 %. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,3 %), bet mazāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (3,6 %), kas galvenokārt skaidrojams ar lielāku prognozēto inflācijas ietekmi uz privāto patēriņu un eksporta lēnāku atjaunošanos. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 5,1 % no IKP 2022. gadā un līdz 2,4 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo lielākās ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu un spēcīgu nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 61,6 % un 2023. gadā kritīsies līdz 58,0 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,6 % un 2,6 % no IKP. Tas ir mazāks nekā 2022. gada stabilitātes programmā prognozētais deficīts 2022. gadā, bet lielāks nekā 2023. gadā, kas galvenokārt skaidrojams ar optimiskāku prognozēto darba tirgus attīstību 2022. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 61,7 % 2022. gadā un 58,3 % 2023. gadā.

               Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 2,0 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Slovākijas potenciālo izaugsmi.

               (15)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 3,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,0 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā
                  11
               .

               (16)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Slovākijai
                  12
                2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Slovākijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

               (17)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Slovākijas 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, 2022. gada fiskālā nostāja, kas prognozēta +0,3 % apmērā no IKP, būs bremzējoša, taču Padome bija ieteikusi atbalstošu fiskālo nostāju
                  13
               . Slovākija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP
                  14
               . Tādējādi Slovākija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, ko rada izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP). Novēlotās ar inflāciju saistītās indeksācijas rezultātā tādu lielu valdības izdevumu kā sociālie pabalsti, kas nav pabalsts natūrā vai darba ņēmēju atalgojums, pieauguma temps 2022. gadā ir zemāks par inflāciju un veicina bremzējošo nostāju.

               (18)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta –0,8 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies
                  15
               . Tiek paredzēts, ka Slovākija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,0 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP
                  16
               . Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā kopumā būs neitrāla ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 % no IKP).

               (19)2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,3 % 2024. gadā un 2,0 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2023. gadam samazināsies zem 3 % no IKP un saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs tiek pieņemts, ka publisko izdevumu pieaugums, tostarp atalgojums darba ņēmējiem un sociālie pārvedumi natūrā, tiek ierobežots lēnākā tempā nekā pieaug ieņēmumi un ir zem stabilā nominālā IKP pieauguma. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 58,2 % un 2025. gadā samazināsies līdz 57,3 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

               (20)Slovākijas nodokļu sistēmu varētu reformēt, lai uzlabotu ekonomikas efektivitāti, veicinātu vides un fiskālo ilgtspēju un uzlabotu taisnīgumu, vienlaikus atbalstot arī plašākus politikas mērķus. Salīdzinājumā ar citām ES valstīm darbaspēka nodokļu slogs zemu atalgotiem darba ņēmējiem ir īpaši augsts. Turpretim vides un īpašuma nodokļu piemērošana netiek pilnībā izmantoti. Nodokļu struktūras maiņa varētu atbalstīt izaugsmi un arī palīdzēt veicināt zaļo pārkārtošanos un vides ilgtspēju. Ekonomikas energointensitāte ievērojami pārsniedz ES vidējo rādītāju, savukārt ieņēmumi no vides nodokļiem 2020. gadā bija 2,4 %, kas ir tuvu ES vidējam rādītājam. Vides maksas, kas saistītas ar atkritumu apsaimniekošanu un gaisa piesārņojumu, pietiekami neveicina resursu efektīvu izmantošanu un pietiekami nesamazina izmaksas videi un sabiedrībai. Ceļu nodokļi un transportlīdzekļu reģistrācijas nodevas labi neatspoguļo emisiju intensitāti. Vides nodokļi un maksas netiek indeksēti, un tāpēc zaļie ieņēmumi inflācijas dēļ laika gaitā samazinās. Īpašuma nodokļu jomā ieņēmumi no periodiskiem nekustamā īpašuma nodokļiem 2020. gadā bija salīdzinoši zemi (0,5 % no IKP salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 1,2 %). Slovākijas rīcībā pašlaik nav pietiekamu datu, lai varētu atjaunināt un indeksēt īpašuma nodokļa bāzi atbilstoši tirgus vērtībai, kā rezultātā arī varētu daļēji mazināties ilgstoši lielais pieprasījums pēc mājokļiem un no tā izrietošais mājokļu cenu spēcīgais pieaugums. Turklāt turpmāki centieni vienkāršot nodokļus un uzlabot atbilstību var palielināt publiskos ieņēmumus un tādējādi atbalstīt fiskālo ilgtspēju un uzlabot taisnīgumu. Neraugoties uz uzlabojumiem, PVN nodokļu saistību neizpilde 2019. gadā joprojām bija augsta (16,1 % salīdzinājumā ar 10,4 % Eiropas Savienībā). Turpmāki uzlabojumi attiecībā uz nodokļu administrēšanu, tostarp elektronisko rēķinu izrakstīšanu, iepriekš aizpildītas nodokļu deklarācijas un vēl lielāka digitaizācija varētu palīdzēt vēl vairāk samazināt nepilnības nodokļu sistēmā.

               (21)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Slovākijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Slovākijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Jo īpaši to, ka plānā spēcīgs uzsvars ir likts uz iekļaujošu izglītību, publisko pārvaldību un ražīgumu veicinošām investīcijām zaļajā un digitālajā pārkārtošanā, kā arī paredzēts ieguldījums reģionālo atšķirību mazināšanā, var uzskatīt par visaptverošu un pienācīgu reakciju uz problēmām, ar kurām Slovākija saskaras. Apņēmība paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos ir liela, un šajā nolūkā tiek veikti dažādi pasākumi. Ilgtermiņa problēmas izglītības, bērnu aprūpes, veselības aprūpes un pētniecības un inovācijas jomā tiek risinātas arī ar visaptverošiem pasākumiem nolūkā novērst visnopietnākos trūkumus, piemēram, izglītības zemo kvalitāti un iekļautību, sadrumstalotu pētniecības un inovācijas politikas koordināciju, nepietiekamu publiskā un privātā sektora sadarbību un vāju pētniecības un inovācijas sniegumu. Plānā ierosinātie papildu pasākumi nolūkā uzlabot tiesu sistēmu, publisko iepirkumu un cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, var palīdzēt risināt daudzas no pamatā esošajām problēmām, ja tos pieņems un īstenos, ievērojot ES tiesību aktu prasības par pienācīgiem aizsardzības pasākumiem un tiesu neatkarību un pienācīgi iesaistot ieinteresētās personas. Visbeidzot, paredzams, ka vairākas reformas uzlabos publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. Kopumā plānā ir paredzētas vērienīgas reformas un investīcijas, jo īpaši veselības aprūpes, zaļās un digitālās pārkārtošanās un publiskās pārvaldes jomā, kas turklāt ir vērstas uz konverģences turpmāku uzlabošanu eurozonā un ekonomikas izaugsmes veicināšanu.

               (22)Paredzams, ka Slovākijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Slovākijā atbilst 45 % no plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Slovākijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

               (23)Slovākija partnerības nolīgumu iesniedza 2022. gada 8. aprīlī, bet citus kohēzijas politikas plānošanas dokumentus tā vēl nav iesniegusi
                  17
               . Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Slovākijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem.  Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam. Jo īpaši būtu jānovērš reģionālās atšķirības konkurētspējas un sociālo rādītāju jomā, izmantojot dažādu pieejamo līdzekļu kombināciju.

               (24)Pamatojoties uz ES valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots REPowerEU plāns, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Eiropas Savienības atkarību no fosilā kurināmā importa no Krievijas. Tālab dialogā ar dalībvalstīm tiek apzināti piemērotākie projekti, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un ES līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā un pārorientēt fosilā kurināmā importu prom no Krievijas.

               (25)Kopš 2015. gada progress siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazināšanā lielā mērā ir apstājies. Slovākijas ekonomikā ir augsta energointensitāte, daļēji tāpēc, ka rūpniecības nozare ir ļoti atkarīga no fosilā kurināmā importa. Saskaņā ar 2020. gada datiem Slovākija ir īpaši atkarīga no Krievijas attiecībā uz dabasgāzi (85 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju – 44 %) un jēlnaftu (100 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju – 26 %). Tomēr atkarība no Krievijas attiecībā uz akmeņoglēm ir mazāka nekā vidēji ES (35 % salīdzinājumā ar 54 %)
                  18
               . Dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā nedaudz pārsniedz ES vidējo rādītāju (24,9 % salīdzinājumā ar 24,4 % Eiropas Savienībā) un cieto fosilo kurināmo (14 % salīdzinājumā ar 10,8 % ES), savukārt naftas īpatsvars ir mazāks (21,9 % salīdzinājumā ar 32,7 % Eiropas Savienībā). Kodolenerģijas īpatsvars energoresursu struktūrā 2020. gadā bija 24,6 % (salīdzinājumā ar 13,1 % Eiropas Savienībā). Atjaunīgo energoresursu ātrāka apguve palīdzētu samazināt Slovākijas atkarību no fosilā kurināmā importa no Krievijas un mazinātu enerģētiskās nabadzības risku, ko rada enerģijas cenu pieaugums. Turpmākas reformas tirgus modeļa un atjaunīgo energoresursu atbalsta jomā ir plānotas 2022. gadā kā daļa no atveseļošanas un noturības plāna. Atjaunīgās enerģijas apguvi var vēl vairāk paātrināt, palielinot robežvērtības atbrīvojumiem no prasības saņemt būvatļauju attiecībā uz maza mēroga atjaunīgiem energoresursiem, racionalizējot administratīvās un atļauju piešķiršanas procedūras vienas pieturas aģentūrā, samazinot tīkla pieslēguma maksu un uzlabojot piekļuvi pieejamai tīkla jaudai. Slovākija 2021. gada aprīlī atcēla moratoriju jaunu atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam. Tomēr joprojām ir jāievieš uz nākotni vērsts mehānisms, kas nodrošinātu pārredzamu un uzticamu informāciju par jaudu jaunu nepastāvīgu atjaunīgo energoresursu pieslēgšanai tīklam. Lai ņemtu vērā atjaunīgās elektroenerģijas pieaugošo apjomu, Slovākijai būtu jāmodernizē pārvades un sadales tīkli, jāizveido jaunas enerģijas uzglabāšanas iekārtas un jāpabeidz atjaunīgā ūdeņraža tiesiskā regulējuma izstrāde. Papildu investīcijas ģeotermālajā enerģijā, ilgtspējīga biometāna stacijās un uz atjaunīgo ūdeņradi balstītos risinājumos, kas atbilst attiecīgajiem ilgtspējas kritērijiem, palīdzētu risināt jautājumu par lielo dabasgāzes iekšzemes patēriņu. Ir arī iespējams palielināt centralizētās siltumapgādes sistēmu energoefektivitāti un ātri apgūt atjaunīgā siltuma avotus, kas aizstāj dabasgāzi. Dekarbonizācijas centienus var uzlabot arī reģionālā līmenī, izveidojot reģionālus ilgtspējīgas enerģijas centrus.

               (26)Būs vajadzīgi turpmāki centieni energoefektivitātes jomā.  Jo īpaši ir jākoncentrējas uz pamatīgu un zaļu renovāciju, jāsamazina siltumenerģijas patēriņš un jāpalielina investīcijas atjaunīgā siltuma avotos, tostarp siltumsūkņos. Slovākija varētu vēl vairāk paātrināt ēku renovāciju, piesaistot vairāk privāto investīciju, arī sabiedrisko ēku renovācijai, sniedzot tehnisko palīdzību, uzlabojot īstenošanas spējas un “vienas pieturas aģentūras” pieeju un investējot zaļajās prasmēs. Turklāt augsts prasmju neatbilstības līmenis ekonomikā liek stiprināt pieaugušo izglītības politiku, tostarp saistībā ar zaļo pārkārtošanos. Ir vajadzīgi papildu centieni, lai risinātu enerģētiskās nabadzības problēmu un reformētu investīcijas sociālajos mājokļos.  Turklāt būtu jāievieš vairāki regulatīvi un administratīvi pasākumi, lai paātrinātu būvatļauju piešķiršanas procesu, vienkāršotu īstenošanas noteikumus, pielāgotu renovācijas shēmas un uzlabotu koordināciju starp dažādām publiskajām iestādēm un finansēšanas programmām. Papildu pasākumi un stimuli varētu risināt jautājumu par augsto energointensitāti rūpniecībā, tostarp mazos un vidējos uzņēmumos. Tas ietver investīciju shēmas energoefektivitātes uzlabošanai, pamatojoties uz energoauditiem. Atbalsta shēmām vajadzētu būt savstarpēji papildinošām (piemēram, ar dekarbonizācijas shēmu), un tās būtu jāatbalsta ar privāto finansējumu un finanšu instrumentiem. Lai Slovākija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu un energoefektivitātes mērķrādītāju paaugstināšanai.

               (27)Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilā kurināmā vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Slovākija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Slovākija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus.

               (28)Padome ir izskatījusi 2022. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums
                  19
                ir atspoguļots 1. ieteikumā.

               (29)Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tai skaitā izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku. Attiecībā uz Slovākiju tas ir jo īpaši atspoguļots 1. un 2. ieteikumā.

               AR ŠO IESAKA Slovākijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

               1.Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tostarp izmantojot ANM, RePowerEU un citus ES fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Padarīt nodokļu struktūru efektīvāku un vairāk atbalstošu iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei, tostarp izmantojot vides un īpašuma nodokļu potenciālu. Turpināt stiprināt nodokļu saistību izpildi, tostarp vēl vairāk digitalizējot nodokļu administrēšanu.

               2.Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

               3.Samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā un diversificēt fosilā kurināmā importu. Paātrināt atjaunīgo energoresursu plašāku izmantošanu, vēl vairāk atvieglojot piekļuvi tīklam, ieviešot pasākumus atļauju izsniegšanas un administratīvo procedūru racionalizēšanai un modernizējot elektroenerģijas tīklu. Samazināt atkarību no dabasgāzes siltumapgādē un rūpniecībā. Pielāgot renovācijas politiku, lai paātrinātu un stimulētu ēku pilnīgu renovāciju.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011.).

                     (4)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas paziņojums Padomei par Stabilitātes un izaugsmes pakta
                     vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu (COM(2020) 123 final, Briselē, 20.3.2020.).

                     (6)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” (COM(2021) 105 final, Briselē, 3.3.2021.).

                     (7)

                        Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

                     (8)

                        Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem.

                     (9)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Fiskālās politikas norādes 2023. gadam” (COM(2022) 85 final, Briselē, 2.3.2022.).

                     (10)

                        SWD(2022) 627 final.

                     (11)

                        Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz ES pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā ES, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

                     (12)

                        Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 121. lpp.).

                     (13)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (14)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

                     (15)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (16)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

                     (17)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

                     (18)

                        Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. Aprēķinot ES27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES27. Attiecībā uz Slovākiju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.

                     (19)

                        Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.