               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.5.2020
            COM(2020) 510 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Francijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2020. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Francijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2020. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Francija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu “Padomes ieteikums par eurozonas ekonomikas politiku”.

               (2)2020. gada ziņojums par Franciju
                  3
                tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Francija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā
                  4
               , turpmākie pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējos gados pieņemtajiem ieteikumiem, un Francijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Francijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Šī nelīdzsvarotība it īpaši bija saistīta ar augstu valsts parādu un vāju konkurētspējas dinamiku, ko papildina zems ražīguma pieaugums, kam ir pārrobežu nozīme.

               (3)2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija oficiāli pasludināja Covid-19 uzliesmojumu par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, nestabilitāti finanšu tirgos un patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus un uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Eiropas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu
                  5
               , kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

               (4)Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Turklāt uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

               (5)2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu
                  6
               . Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

               (6)Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietā nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāsadarbojas, sagatavojot pasākumus, kas vajadzīgi, lai atjaunotu mūsu sabiedrības un ekonomikas normālu darbību un ilgtspējīgu izaugsmi, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

               (7)Covid-19 krīze ir apliecinājusi ka vienotais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atlabšanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, ir jāatceļ steidzamie ārkārtas pasākumi, kas kavē vienotā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze ir apliecinājusi, ka veselības aprūpes nozarē ir vajadzīgi krīzes gatavības plāni, kas jo īpaši ietver uzlabotas iepirkuma stratēģijas, dažādotas piegādes ķēdes un kritiski svarīgu preču stratēģiskās rezerves. Tie ir galvenie elementi, uz kuru pamata tiks izstrādāti plašāki krīzes gatavības plāni.

               (8)Savienības likumdevējs jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus
                  7
               , lai ļautu dalībvalstīm mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtas sekas. Šie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis arī var 2020.–2021. grāmatvedības gadā izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Francija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu personām un nozarēm, ko šīs problēmas skar visvairāk.

               (9)Paredzams, ka pandēmijas sociālekonomiskās sekas reģionos izpaudīsies nevienādi, jo tiem ir dažādi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti paļaujas uz tūrismu (piemēram, tālākajos reģionos) un plašākā nozīmē – uz tiešas saskares darījumiem ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Francijā palielināsies reģionālās un teritoriālās atšķirības, tādējādi pastiprinot jau novēroto tendenci, proti, lēnām pieaugošās atšķirības starp galvaspilsētas reģionu, lielajām pilsētām un pārējo valsti, starp pilsētu un lauku teritorijām, kā arī starp metropoli un tālākajiem reģioniem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

               (10)Francija 2020. gada 7. maijā iesniedza 2020. gada valsts reformu programmu un 30. aprīlī – 2020. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

               (11)Francija šobrīd ir Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā, un tai piemēro pārejas noteikumu par parādu. Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Francijai nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps
                  8
                2019. gadā nepārsniedz 1,4 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,6 % apmērā no IKP. Komisijas vispārējais novērtējums apstiprina būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un 2018. un 2019. gadā, aplūkojot abus kopā. Tas ir būtisks faktors Komisijas ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu un kurā izvērtēta Francijas atbilstība parāda kritērijam 2019. gadā.

               (12)Valdība savā 2020. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no deficīta, kas bija 3,0 % no IKP 2019. gadā, līdz deficītam 9,0 % apmērā no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija nostabilizējusies 98,1 % apmērā, taču saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 115,2 %. Makroekonomikas un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība Covid-19 pandēmijas dēļ.

               (13)Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un īstenojot saskaņotu Savienības pieeju, Francija ir noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,9 % no IKP. Pasākumi ir šādi: daļēja bezdarba shēmas finansēšana 1,1 % apmērā no IKP; papildu izdevumi 0,4 % apmērā no IKP, lai stiprinātu veselības aprūpes pakalpojumus, veselības apdrošināšanas pabalstus un veselības aprūpes personāla kompensācijas; solidaritātes fonda izveide 0,3 % apmērā no IKP, lai sniegtu tiešu atbalstu maziem un ļoti maziem uzņēmumiem, kā arī pašnodarbinātām personām. Turklāt Francija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs atbalstīt uzņēmumu likviditāti un saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu tiek lēsti 17 % apmērā no IKP. Šie pasākumi ietver nodokļu un sociālo maksājumu atlikšanu attiecībā uz uzņēmumiem; nodokļu un PVN pārmaksas paātrinātu atmaksu; īpašas rezerves izveidi, lai tieši atbalstītu stratēģiskos uzņēmumus, izmantojot kapitālieguldījumus (3,1 % no IKP) un aizdevumu garantijas (13,9 % no IKP). Kopumā Francijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas paziņojumā par koordinētu ekonomisko reakciju uz Covid-19 uzliesmojumu. Minēto pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

               (14)Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Francijas vispārējās valdības bilance tiek prognozēta -9,9 % apmērā no IKP 2020. gadā un -4,0 % apmērā no IKP 2021. gadā. Paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP sasniegs 116,5 % 2020. gadā un 111,9 % 2021. gadā.

               (15)Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Francija 2019. gadā nebija izpildījusi noteikumu par parādu un 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/1997 noteiktais deficīta un parāda kritērijs nav izpildīts.

               (16)Francijas veselības aprūpes sistēma ļauj efektīvi sasniegt labus rezultātus. Tomēr Covid-19 krīze ir atklājusi trūkumus sistēmas sagatavotībā pandēmijas uzliesmojumu novēršanai. Tie ir šādi: i) grūtības nodrošināt, lai veselības aprūpes darbinieki, kritiski svarīgas preces un individuālie aizsardzības līdzekļi būtu viegli pieejami, kā arī ii) slēptas strukturālās problēmas. Risinot vispirms minētās grūtības, Francija mobilizēja medicīnas darbinieku un medicīnas palīgpersonāla, tostarp medicīnas studentu un pensionētu ārstu un medmāsu, kā arī aprīkojuma rezervi. Atbildes pasākumu koordinēšana visos veselības aprūpes sistēmas segmentos joprojām ir sarežģīts uzdevums. Strukturālās problēmas ir izraisījis investīciju trūkums fiziskajā infrastruktūrā un cilvēkresursos, pakalpojumu organizācijas ierobežota pielāgošana un nepieciešamība uzlabot koordināciju starp privātā un publiskā sektora dalībniekiem. Sarežģījumus saasina pastāvošās reģionālās atšķirības. Piemēram, lai gan praktizējošo ārstu īpatsvars ir gandrīz Savienības vidējā rādītāja līmenī, aptuveni 18 % Francijas iedzīvotāju dzīvo apgabalos, kur ģimenes ārstu pieejamība ir ierobežota. Ir nepieciešami turpmāki izlēmīgi centieni digitalizēt veselības aprūpes pakalpojumus, kas ir stūrakmens valdības izstrādātajā veselības aprūpes sistēmas pārveides stratēģijā. Covid-19 krīze liecina, ka pandēmijas laikā svarīga ir e-veselības, jo īpaši telemedicīnas, uzlabota izmantošana.

               (17)Covid-19 krīze negatīvi ietekmē Francijas darba tirgu un sociālos apstākļus. Neraugoties uz veiktajiem ierobežošanas pasākumiem, paredzams, ka bezdarbs palielināsies (līdz 10,1 % 2020. gadā saskaņā ar Komisijas prognozi, pēc tam 2021. gadā tas atgūsies līdz 9,7 %). Šie pasākumi ietver saīsināta darbalaika shēmas grozīšanu un paplašināšanu, kā arī pasākumus, kas pieņemti, lai atbalstītu uzņēmumus un darba ņēmējus un nodrošinātu sabiedrisko pakalpojumu un veselības aprūpes sistēmas darbību. Bažas joprojām rada pastāvīga darba tirgus segmentācija. 2019. gadā aptuveni divām trešdaļām jaunpieņemto darbinieku bija īstermiņa darba līgumi, proti, līguma termiņš nepārsniedza vienu mēnesi. Rādītājs pārejai no īstermiņa darba līguma uz beztermiņa darba līgumu ir viens no zemākajiem Savienībā. Bezdarbnieka pabalstu sistēmas (Unédic) nesenās reformas mērķis bija stiprināt sistēmas finansiālo ilgtspēju un risināt segmentācijas problēmu. Tomēr atsevišķi reformas posmi, kas saistīti ar kompensācijas noteikumiem, krīzes dēļ ir apturēti. Ņemot vērā situācijas pasliktināšanos, ir svarīgi nodrošināt, ka visiem darba meklētājiem neatkarīgi no iepriekšējā nodarbinātības statusa ir pieejami bezdarbnieka pabalsti, kā arī aktīvs atbalsts nodarbinātībai. Lai novērstu prasmju neatbilstību un uzlabotu darba tirgus noturību, būtu jāturpina centieni veicināt darbaspēka pārdali starp nozarēm. Pirms Covid-19 uzliesmojuma darba devēji arvien biežāk ziņoja par grūtībām atrast piemērotus kandidātus pieņemšanai darbā, norādot uz nepieciešamību veicināt prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju. Piemēram, lai gan prasmju nepietiekamība īpaši skar informācijas tehnoloģiju nozari, šīs jomas absolventi veido tikai 3 % no kopējā absolventu skaita.

               (18)Covid-19 krīzes kontekstā ir īpaši svarīgi nodrošināt kritiskās infrastruktūras darbību un preču brīvu apgrozību visā vienotajā tirgū, kā arī sadarbībā ar kaimiņvalstīm uzraudzīt un nodrošināt piegādes ķēžu pareizu darbību. Šajā nolūkā Covid-19 krīzes laikā pieņemto pasākumu, jo īpaši dažu medicīnisko vielu un produktu eksporta ierobežojumu, atcelšana palīdzēs saskaņoti un solidaritātes garā apmierināt iedzīvotāju vajadzības visā Savienībā, novērst piegādes ķēžu trūkuma un traucējumu risku un, visbeidzot, pavērs ceļu Savienības līmenī koordinētas Covid-19 izejas stratēģijas sekmīgai īstenošanai.

               (19)Francija ir pieņēmusi daudzas shēmas uzņēmumu likviditātes atbalstam, tostarp saskaņā ar pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, ar ko atbalsta ekonomiku pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma situācijā
                  9
               . Šādu shēmu efektīva īstenošana ir būtiska, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) gūst labumu no tām. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, ir jāņem vērā banku nozares noturība.

               (20)Francijas vispārējā uzņēmējdarbības vide ir uzlabojusies, tomēr Francijai ir jāturpina centieni vienkāršot savu nodokļu sistēmu un samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem, jo īpaši, ja tā vēlas sekmēt efektīvu ekonomikas atlabšanu vidējā termiņā. Piemēram, saskaņā ar Komisijas novērtējumu un kā to apliecina ESAO 2018. gada produktu tirgus regulējuma rādītāji, neraugoties uz panākto progresu un vairāku pasākumu pieņemšanu pakalpojumu nozarē, regulatīvie ierobežojumi Francijā joprojām ir augstāki nekā citās dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz komercpakalpojumiem, kas ietver lielu skaitu reglamentēto profesiju, un mazumtirdzniecību. Tā kā pakalpojumu nozare ir viena no visvairāk skartajām nozarēm, tai būs liela nozīme krīzes pārvarēšanā un atgūšanās procesā pēc tās. Pārstrādājot prasības attiecībā uz piekļuvi pakalpojumu darbībām un to veikšanu, tiktu stimulēta inovācija, konkurence un profesionālā mobilitāte, nodrošinot pozitīvu vispārējo ekonomisko ietekmi. Regulatīvais elastīgums varētu arī veicināt mazumtirdzniecības darbības atjaunošanos pēc Covid-19.

               (21)Lai veicinātu ekonomikas atlabšanu, būs svarīgi pasteidzināt tādu publisko investīciju projektu īstenošanu, kuri jau sagatavoti realizēšanai, un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Tas varētu attiekties uz Eiropas zaļā kursa prioritātēm, jo īpaši uz mazoglekļa transporta iniciatīvām, atjaunojamajiem energoresursiem un ēku renovāciju. Kopā ar ekonomikas digitālo pārveidi tas varētu palīdzēt īstermiņā stimulēt atveseļošanos un nodrošināt rezultātus vidējā termiņā pēc Covid-19 krīzes, kā arī pavērt Francijai ceļu uz ilgtspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku, vienlaikus veicinot tehnoloģisko līderību. Sagatavojot atveseļošanas pasākumus, darbs varētu balstīties uz Francijas Nacionālo enerģētikas un klimata plānu, kopīgu interešu projektiem un infrastruktūras attīstības plāniem. Turpmākas investīcijas enerģētikas infrastruktūrās, tostarp elektrotīklu starpsavienojumos, palīdzētu uzlabot Savienības iekšējā enerģijas tirgus integrāciju, vienlaikus palielinot konkurenci un veicinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu. Taisnīgas pārkārtošanās fonda līdzekļu 2021.–2027. gada plānojums varētu palīdzēt Francijai risināt dažas no problēmām, ko rada pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku, īpaši teritorijās, kas ietvertas ziņojuma par valsti D pielikumā
                  10
               . Tas ļautu Francijai optimāli izmantot minēto fondu.

               (22)Pārvietošanās ierobežojumu laikā digitalizācija ir izrādījusies būtiska, lai saglabātu piekļuvi valdības, izglītības un medicīnas pakalpojumiem un saglabātu saimniecisko darbību, izmantojot tāldarbu un e-komerciju. Vidējā termiņā digitalizācija sniedz uzņēmumiem, jo īpaši MVU, lielākas iespējas atgūties un attīstīties, nodrošinot tiem kontaktus ar lielāku skaitu potenciālo klientu, uzlabojot ražošanas procesu efektivitāti un stimulējot inovāciju. Investīcijas digitalizācijā ietver atbilstošas infrastruktūras nodrošināšanu un plašākas sabiedrības, jo īpaši nodarbināto iedzīvotāju, digitālo prasmju uzlabošanu. Francijas plāns par ļoti ātrdarbīgu platjoslu (Plan France Très Haut Débit), šķiet, tiek pienācīgi īstenots pilsētu teritorijās. Tomēr citās teritorijās joprojām pastāv būtiskas atšķirības ļoti ātrdarbīga tīkla pārklājumā.

               (23)Francijai ir spēcīga pētniecības bāze un potenciāls iesaistīties konkrētos ar pētniecību un inovāciju saistītos pasākumos, lai reaģētu uz Covid-19 krīzi, tostarp vakcīnu un zāļu izstrādē. Covid-19 krīzes laikā un pēc tās ir nepieciešama pastiprināta sadarbība starp publisko un privāto sektoru pētniecības un inovācijas jomā. Vidējā termiņā investīcijas pētniecībā un inovācijā varētu veicināt produktivitātes pieaugumu, kā to norādījusi Francijas Valsts produktivitātes padome. Investīcijas ir nepieciešamas arī izaugsmi veicinošās nozarēs, lai ļautu uzņēmumiem izmantot iespējas, ko sniedz Eiropas ekonomikas pārveide.

               (24)Šie ieteikumi pievēršas pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atlabšanas veicināšanai, taču Francijai 2019. gadā adresētie ieteikumi, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā, attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. Šie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgada ciklā. Tas attiecas arī uz ieteikumiem, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Minētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, t. sk. pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

               (25)Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā, un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu saistībā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu. Nodrošinot tālāk sniegto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Francija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un kopīgus pūliņus konkurētspējīgas ilgtspējas nodrošināšanai Savienībā.

               (26)Cieša valstu ekonomikas koordinācija ekonomiskajā un monetārajā savienībā ir būtiska, lai strauji atgūtos no Covid-19 ekonomiskās ietekmes. Francijai kā dalībvalstij, kuras valūta ir euro, ņemot vērā Eurogrupas politiskās norādes, būtu jānodrošina, ka tās politika joprojām atbilst ieteikumiem eurozonai un tiek koordinēta ar pārējo eurozonas dalībvalstu politiku.

               (27)Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Francijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada stabilitātes programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti Francijai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Izvērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Francijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

               (28)Ņemot vērā minēto novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  11
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (29)Padome ir izskatījusi 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Šajos ieteikumos ir ņemts vērā, ka pandēmijas apkarošana un ekonomiskās atlabšanas veicināšana ir pirmais nepieciešamais solis, kas ļaus koriģēt nelīdzsvarotību. Ieteikumi, kuri ir tieši vērsti uz makroekonomisko nelīdzsvarotību, ko Komisija konstatējusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1., 3. un 4. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA Francijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

               1.Ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi risinātu pandēmijas situāciju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atlabšanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kas ļaus panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju un vienlaikus veicinās investīcijas. Stiprināt veselības aprūpes sistēmas noturību, nodrošinot pietiekamu apgādi ar kritiski svarīgu medicīnisko aprīkojumu un līdzsvarotu veselības aprūpes darbinieku sadalījumu, kā arī ieguldot e-veselībā.

               2.Mazināt krīzes ietekmi uz nodarbinātību un sociālo jomu, tostarp veicinot prasmju apguvi un aktīvu atbalstu visiem darba meklētājiem.

               3.Nodrošināt uzņēmumu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, likviditātes atbalsta pasākumu efektīvu īstenošanu. Pasteidzināt tādu publisko investīciju projektu īstenošanu, kuri jau sagatavoti realizēšanai, un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atlabšanu. Ievirzīt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz ilgtspējīgu transportu, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu,  enerģētikas un digitālo infrastruktūru un pētniecību un inovāciju.

               4.Turpināt uzlabot normatīvo vidi, samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem un vienkāršot nodokļu sistēmu.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (4)

                        OV C 301, 5.9.2019., 117. lpp.

                     (5)

                        COM(2020) 112 final.

                     (6)

                        COM(2020) 123 final.

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu), (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

                     (8)

                        Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kurus pilnībā nosedz ieņēmumi no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ierēķināti diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai tiesību aktos paredzētie ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu daļā ir atskaitīti.

                     (9)

                        OV C 91I , 20.3.2020., 1.–9. lpp.

                     (10)

                        SWD(2020) 509 final.

                     (11)

                        Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.8.2021
            COM(2021) 456 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar kuru pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par to, lai noslēgtu īstenošanas protokolu, ko pievieno Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Komisija ierosina sarunās apspriest jaunu īstenošanas protokolu, ko pievieno ar Maurīcijas Republiku noslēgtajam zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam (ZPN)
                  1
               , kas atbilst Savienības flotes vajadzībām un ir saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku
                  2
                (KZP regula) un ar Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem
                  3
                par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  4
               .

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pašreizējais ZPN ar Maurīciju stājās spēkā 2014. gada 28. janvārī uz sešiem gadiem, un to var automātiski atjaunot uz trīs gadu periodiem. Pašreizējo četru gadu īstenošanas protokolu
                     5
                   sāka piemērot 2017. gada 8. decembrī, un tā termiņš beigsies 2021. gada 7. decembrī. Protokolā noteiktas Savienības flotes zvejas iespējas un atbilstošais finansiālais ieguldījums, ko maksā Savienība un kuģu īpašnieki. Tajā paredzētas tunzivju un tālu migrējošo sugu zivju zvejas iespējas ES kuģiem no četrām dalībvalstīm (Spānijas, Francijas, Itālijas un Portugāles).

                  ES ikgadējais publiskais finansiālais ieguldījums Maurīcijai ir 220 000 EUR par piekļuvi, un tam klāt nāk īpašas summas: 220 000 EUR, kas domāti zivsaimniecības politikas atbalstam, un 135 000 EUR, kas domāti jūrlietu politikas un okeānu ekonomikas izvēršanas atbalstam.

                  Komisija ierosina sarunas par jaunu īstenošanas protokolu risināt, pilnībā ņemot vērā KZP regulu
                     6
                  .

               ES ir izveidojusi divpusēju ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) tīklu Indijas okeānā, piemēram, nolīgums noslēgts ar Seišelām un Madagaskaru. IZPN palīdz popularizēt KZP mērķus starptautiskā mērogā, nodrošinot to, ka ES flotes zvejas darbības ārpus Savienības ūdeņiem ir balstītas uz tiem pašiem principiem un standartiem kā tie, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Turklāt, atbalstot nacionālo un ārvalstu flotu darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un nodrošinot finansējumu cīņai pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, lai šādi veicinātu ilgtspējīgu vietējās zvejas industrijas attīstību, IZPN veicina zinātnisko sadarbību starp ES un tās partnervalstīm, labākas zvejas resursu pārvaldības nolūkā sekmē pārredzamību un ilgtspējību un sekmē arī pašu pārvaldību. IZPN nostiprina ES pozīciju starptautiskās un reģionālās zvejniecības organizācijās; Maurīcijas gadījumā – Indijas okeāna tunzivju komisijā (IOTC)
                  7
               .

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Sarunas ar Maurīciju par jaunu īstenošanas protokolu ir saskaņā ar ES ārējo darbību Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs un jo īpaši ar tās mērķiem attiecībā uz demokrātijas principiem un cilvēktiesībām. Tās ir saskaņā arī ar ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu, kuru piemēro Maurīcija, Seišelas, Zimbabve, Madagaskara un Komoru Salas un kura darbības joma tiek paplašināta, lai ietvertu citus ar tirdzniecību saistītus jautājumus, tādus kā tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) piektās daļas (Savienības ārējā darbība) V sadaļas (starptautiskie nolīgumi) 218. pants, kurā noteikta procedūra, kādā notiek sarunu risināšana un nolīgumu slēgšana ar citām valstīm.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas, jautājums ir ekskluzīvā kompetencē.

               •Proporcionalitāte

                  Lēmums ir samērīgs ar mērķi.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Instruments ir paredzēts LESD 218. panta 3. un 4. punktā.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Komisija 2021. gadā ir veikusi pašreizējā protokola ex post izvērtējumu un ex ante izvērtējumu par tā iespējamu atjaunošanu. Izvērtējuma secinājumi ir izklāstīti atsevišķā Komisijas dienestu darba dokumentā.

                  Izvērtējumā secināts, ka ES zvejas sektorā ir liela interese par zvejošanu ūdeņos pie Maurīcijas un ka protokola atjaunošana ir abu pušu interesēs. Turklāt protokola atjaunošana palīdzētu stiprināt reģiona zvejniecību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un veicinātu to labāku pārvaldīšanu.

                  ES uzskata, ka ir svarīgi saglabāt instrumentu, kas ļauj īstenot ciešu nozarisko sadarbību ar stratēģisku dalībnieku apakšreģionālā līmenī un – plašākā skatījumā – stiprināt attiecības ar Maurīciju. Turklāt tas palīdzēs ES veidot alianses IOTC satvarā. ES flotei, arī tās flotei, kas darbojas tālākajos reģionos Indijas okeānā, tas nozīmē, ka tiek saglabāta piekļuve svarīgam zvejas apgabalam, kas ir Maurīcijas jurisdikcijā, tātad tās var izvērst ieguves stratēģijas saskaņā ar daudzgadu starptautisko tiesisko regulējumu. Turklāt Maurīcijas nozīme tādos aspektos kā Indijas okeānā nozvejoto tunzivju apstrāde un tunzivju produktu eksports uz ES palielina paredzētā jaunā protokola relevantumu gan ES zvejas industrijai, gan partnervalstij. Maurīcijas iestāžu mērķis ir uzturēt attiecības ar ES, daļēji tādēļ, lai stiprinātu okeāna pārvaldību un izmantotu īpašu nozarisko atbalstu, kas nodrošina daudzgadu finansēšanas iespējas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Izvērtēšanas gaitā Komisija apspriedās ar dalībvalstīm, industrijas pārstāvjiem, starptautiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un Maurīcijas zivsaimniecības pārvaldītājiem un pilsonisko sabiedrību. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvās padomes sanāksmēs.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Sarunu norādēs (ierosinātas lēmuma pielikumā) ieteikts protokolā iekļaut klauzulu par cilvēktiesību un demokrātijas principu pārkāpšanas sekām.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Jaunā protokola ietekme uz budžetu ietver finansiālā ieguldījuma izmaksu Maurīcijai. Budžeta piešķīrumi saistību un maksājumu apropriāciju izteiksmē katru gadu būtu jāiekļauj IZPN budžeta pozīcijā (08 05 01), un tiem vajadzētu būt saderīgiem ar finanšu plānojumu, kas noteikts daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 2022.–2027. gadam. Ikgadējās saistību un maksājumu summas, tai skaitā rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteiktas ikgadējā budžeta procedūrā
                  8
               .

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Sarunas plānots sākt 2021. gada trešajā ceturksnī.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Komisija iesaka:

               ·Padomei pilnvarot Komisiju sākt un risināt sarunas, lai to rezultātā noslēgtu jaunu īstenošanas protokolu, ko pievieno ar Maurīciju noslēgtajam partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē,

               ·norīkot Komisiju par šo sarunu vedēju no ES puses,

               ·Komisijai sarunas risināt, apspriežoties ar īpašo komiteju saskaņā ar LESD,

               ·Padomei apstiprināt pielikumā izklāstītās sarunu norādes.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar kuru pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par to, lai noslēgtu īstenošanas protokolu, ko pievieno Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā būtu jāuzsāk sarunas ar mērķi noslēgt jaunu īstenošanas protokolu, ko pievieno partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē ar Maurīcijas Republiku
                  9
               ,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas par jaunu īstenošanas protokolu, ko pievieno ar Maurīcijas Republikas valdību noslēgtajam partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē.

               2. pants

               Sarunu norādes ir izklāstītas pielikumā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar Padomes Ārējās zivsaimniecības politikas jautājumu darba grupu.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 79, 18.3.2014., 3. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (3)

                  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/129052.pdf
                  .

                     (4)

                        COM(2011)0424 final.

                     (5)

                        OV L 279, 28.10.2017., 3. lpp.

                     (6)

                        IV daļas II sadaļa.

                     (7)

                        IOTC ir starpvaldību organizācija, kas atbildīga par tunzivju un tunzivjveidīgo sugu pārvaldību Indijas okeānā;
                  https://iotc.org/
                  .

                     (8)

                        40. nodaļa (rezerves pozīcija 40 02 41) saskaņā ar iestāžu nolīgumu par DFS (2013/C 373/01).

                     (9)

                        OV L 79, 18.3.2014., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.8.2021
            COM(2021) 456 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            IeteikumsPadomes lēmums,
            ar kuru pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par to, lai noslēgtu īstenošanas protokolu, ko pievieno Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku
            {SWD(2021) 221 final} - {SWD(2021) 222 final}

               PIELIKUMS

               Sarunu norādes

               –Sarunu mērķis ir noslēgt īstenošanas protokolu, ko pievieno Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku un kas ir saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas 2011. gada 13. jūlija paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju.

               –Īstenošanas protokolā būtu jānosaka vispārējais satvars, kādā notiek ES kuģu zvejas darbības Maurīcijas ūdeņos un ES sadarbība ar Maurīciju zivsaimniecības jomā.

               –Lai veicinātu ilgtspējīgu un atbildīgu zveju un tai pašā laikā ES un Maurīcijai nodrošinātu savstarpējus ieguvumus, Komisija sarunu pamatā liek šādus mērķus:

               ·nodrošināt piekļuvi Maurīcijas zvejas zonai un atļaujas, kas vajadzīgas, lai ES kuģi varētu zvejot minētajā zonā, tādējādi cita starpā attīstot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu tīklu, kas pieejams Indijas okeānā darbojošamies ES operatoriem;

               ·lai nodrošinātu zvejas darbību vidisko ilgtspēju un veicinātu okeānu starptautisko pārvaldību, ņemt vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un attiecīgos pārvaldības plānus, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO). Zvejas darbībām vajadzētu būt vērstām tikai uz pieejamiem resursiem, ņemot vērā vietējās flotes zvejas kapacitāti un īpašu uzmanību pievēršot tam, ka attiecīgie krājumi ir tālu migrējoši krājumi;

               ·censties iegūt pienācīgu, ES flotes interesēm pilnībā atbilstošu daļu no zvejas resursiem, apzinoties, ka par tiem interesējas arī citas ārvalstu flotes, un censties panākt vienādu tehnisko nosacījumu piemērošanu visām ārvalstu flotēm;

               ·nodrošināt to, ka piekļuve zvejniecībām ir pamatota ar ES flotes vēsturisko un turpmāk paredzamo darbību reģionā, ņemot vērā jaunākos un labākos pieejamos zinātniskos novērtējumus un ES tālāko reģionu intereses;

               ·iedibināt dialogu, kura mērķis ir stiprināt nozares politiku, lai tādējādi veicinātu atbildīgas zivsaimniecības politikas īstenošanu saistībā ar Maurīcijas attīstības mērķiem, jo īpaši attiecībā uz zvejniecību pārvaldību, cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, zvejas darbību kontroli, uzraudzību un pārraudzību un zinātnisko ieteikumu sniegšanu, kā arī sekmēt saimniecisko darbību;

               ·iekļaut klauzulu par cilvēktiesību un demokrātijas principu pārkāpšanas sekām;

               ·ņemot vērā relevantās Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, nodrošināt, ka protokols palīdzēs veicināt ar zvejas darbībām saistītu ilgtspējīgu izaugsmi un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību;

               ·iekļaut klauzulu par nediskriminēšanu starp flotēm un par pārredzamību.

               –Protokolā būtu konkrēti jānosaka:

               ·zvejas iespējas, kuras piešķiramas ES kuģiem;

               ·finansiālā kompensācija un tās izmaksāšanas nosacījumi;

               ·nozariskā atbalsta īstenošanas mehānismi.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.IETEIKUMA KONTEKSTS

               Globalizētā pasaulē, kurā smagi noziegumi un terorisms iegūst aizvien pārvalstiskākas dimensijas un kļūst aizvien daudzfunkcionālāki, tiesībaizsardzības iestādēm vajadzētu būt pilnīgi sagatavotām sadarboties ar ārējiem partneriem, lai garantētu savu pilsoņu drošību. Tādēļ Eiropolam vajadzētu būt iespējai apmainīties ar personas datiem ar trešo valstu tiesībaizsardzības iestādēm, ciktāl tas nepieciešams tā uzdevumu veikšanai atbilstīgi 2016. gada 11. maija Regulā 2016/794 noteiktajām prasībām
                  1
               .

               Kopš regulas piemērošanas sākuma Eiropols var apmainīties ar datiem ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, sniedzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību. Komisija Savienības vārdā atbild par sarunu risināšanu par šādiem starptautiskiem nolīgumiem. Eiropols, ciktāl tas ir nepieciešams tā uzdevumu veikšanai, var izveidot un uzturēt sadarbības attiecības ar ārējiem partneriem, noslēdzot darba un administratīvas vienošanās, kuras pašas par sevi nav juridisks pamats personas datu apmaiņai.

               Komisija savā Vienpadsmitajā progresa ziņojumā virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību
                  2
                noteica astoņas prioritārās
                  3
                valstis Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionā, pamatojoties uz datiem par terorisma draudiem, ar migrāciju saistītajām problēmām un Eiropola operatīvajām vajadzībām sākt sarunas. Ņemot vērā politisko stratēģiju, kas izklāstīta Eiropas Drošības programmā
                  4
               , Padomes secinājumos
                  5
                un Globālajā stratēģijā
                  6
               , tiesībaizsardzības iestāžu darbības vajadzības visā ES, kā arī ciešākas sadarbības šajā jomā iespējamās priekšrocības, kas ir kļuvušas skaidras pēc teroristu uzbrukuma Kraistčērčā 2019. gada martā, Komisija uzskata, ka ir nepieciešams iekļaut Jaunzēlandi prioritāru valstu sarakstā, lai drīzumā ar to sāktu sarunas. Jaunzēlande oficiāli pieprasīja iniciatīvu 2019. gada 23. augustā.

               2019. gada aprīlī Eiropols un Jaunzēlandes policija parakstīja darba vienošanos. Tā nodrošina satvaru strukturētai sadarbībai stratēģiskā līmenī, tostarp drošu savienojumu, kas nodrošina drošu tiešo saziņu, un Jaunzēlande ir norīkojusi sadarbības koordinatoru Eiropolā. Šī vienošanās tomēr nenodrošina juridisko pamatu apmaiņai ar personas datiem. Pašlaik nav juridiska pamata tādai regulārai un strukturētai personas datu apmaiņai starp Jaunzēlandes tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolu, kas ir būtiska efektīvai operatīvajai sadarbībai.

               Personas datu aizsardzības tiesību normas Jaunzēlandē galvenokārt ir ietvertas 1993. gada 17. maija Privātuma aktā, kas grozīts ar 2010. gada 7. septembra aktu, ar ko groza Privātuma aktu
                  7
               . Šajā nolūkā aktā ir noteikti divpadsmit informācijas privātuma principi, kas reglamentē personas datu apstrādi. Privātuma akts attiecas uz privātām un publiskām struktūrām, tostarp tiesībaizsardzības iestādēm. Ar Privātuma aktu ir izveidots arī privātuma komisāra birojs, kas ir neatkarīga datu aizsardzības iestāde Jaunzēlandē.

               Politiskais konteksts

               2019. gada 15. maijā — pēc uzbrukuma Kraistčērčā — Francijas prezidents Emanuels Makrons un Jaunzēlandes premjerministre Žasinda Arderna Parīzē kopīgi rīkoja pasākumu “Christchurch Call”, kurā piedalījās Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers, un tajā tika uzsvērts tas, cik svarīgi ir apkarot teroristisku saturu tiešsaistē, vienlaikus garantējot pamattiesību aizsardzību. Valdības un tehnoloģiju uzņēmumi, kas piedalījās šajā pasākumā, kā arī Eiropas Komisija pauda atbalstu šajā pasākumā paustajām saistībām izskaust teroristisku un vardarbīgu ekstrēmistisku saturu tiešsaistē (

                  https://www.christchurchcall.com/

               ).

               ES un Jaunzēlande ir līdzīgi domājoši partneri, kurus vieno līdzīgi uzskati un pieejas daudzos globālos jautājumos. ES un Jaunzēlandes Partnerattiecību nolīgums par attiecībām un sadarbību, kas parakstīts 2016. gada 5. oktobrī, paver ceļu stiprākām un ciešākām attiecībām, jo tajā ir ietverti vairāki panti, saskaņā ar kuriem puses apņemas sadarboties tādās jomās kā terorisma apkarošana, sadarbība tiesībaizsardzības jomā, organizētas noziedzības un korupcijas novēršana un apkarošana, narkotiku, kibernoziedzības, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, teroristu finansēšanas apkarošana, migrācija un patvērums.

               ES un Jaunzēlande ir arī Globālā terorisma apkarošanas foruma (GCTF) partneri, kas ir starptautisks forums, kurā piedalās 29 valstis un Eiropas Savienība un kura galvenais uzdevums ir samazināt pasaules iedzīvotāju neaizsargātību pret terorismu, novēršot, apkarojot un saucot pie atbildības par terora aktiem un apkarojot kūdīšanu uz terorismu un teroristu vervēšanu. ES un Jaunzēlande cieši sadarbojas ārlietu un drošības jautājumos un iesaistās regulārā politikas un drošības dialogā. Šis dialogs ietver biežas apspriedes ministru un augstāko amatpersonu līmenī. Jaunzēlandei, pamatojoties uz Partnerattiecību pamatnolīgumu, no 2012. gada bija iespēja piedalīties dažās ES krīzes pārvarēšanas operācijās, piemēram, tā sniedza savu devumu operācijā EUNAVFOR Atalanta (pret pirātismu Āfrikas ragā).

               Darbības vajadzības

               Visās noziedzības apkarošanas jomās, kas ietilpst Eiropola kompetencē, pastāv iespējas plašākai sadarbībai ar Jaunzēlandi. Šis saraksts, kurā izklāstītas svarīgākās Eiropola darbības vajadzības ar Jaunzēlandi, nav pilnīgs.

               ·Terorisms: terorisms rada nopietnus draudus gan Jaunzēlandei, gan Eiropas Savienībai — tajās ir notikuši teroristu uzbrukumi. Lai atklātu, novērstu teroristu nodarījumus un sauktu pie atbildības par tiem, tostarp par ceļošanu terorisma nolūkā, terorisma finansēšanu, kā arī par to, ka teroristi ļaunprātīgos nolūkos izmanto internetu, ir nepieciešams ne tikai labāk noskaidrot apdraudējuma ainu un noteikt jaunas tendences, bet ir nepieciešama arī ciešāka sadarbība, tostarp personas datu apmaiņa.

                  Eiropola Eiropas Terorisma apkarošanas centrs (ECTC) ir ļoti ieinteresēts praktiskās abpusējās iespējās apmainīties ar operatīvajiem/personas datiem ar Jaunzēlandi, kas kļuva skaidrs pēc Kraistčērčas uzbrukuma. Pēc Kraistčērčas notikumiem Eiropola ES vienība ziņošanai par interneta saturu (EU IRU) strādāja pie tā, lai noteiktu saturu un tā izplatīšanas modeļus internetā. Interneta ļaunprātīgas izmantošanas ātrums un apjoms pēc uzbrukuma, kā arī lielais skaits iesaistīto tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju (TPS) bija vēl nepieredzēts un atklāja robežas pašreizējos procesos saistībā ar līdzīgu draudu novēršanu. Operatīvās darbības nolīgums ar Jaunzēlandi ne tikai nostiprinātu Eiropola pozīciju, palīdzot īstenot “Christchurch Call” aicinājumu izskaust teroristisku vai vardarbīgu ekstrēmistisku saturu tiešsaistē, bet arī nodrošinātu Eiropolam tiesisko regulējumu, kas nepieciešams, lai būtiski padziļinātu sadarbību ar Jaunzēlandi ar terorismu saistītos jautājumos.

               ·Kibernoziegumi: ES tiesībaizsardzības iestādēm Jaunzēlande ir svarīgs partneris, veicot izmeklēšanu saistībā ar bērnu seksuālu izmantošanu.

                  Jaunzēlandes policija piedalās Virtuālajā globālajā darba grupā un ir aktīva tās partnere — šī grupa ir svarīgs Eiropola Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas centra partneru tīkls cīņā pret bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē. ES dalībvalstu kompetentās iestādes, kam uzticēta atbildība izmeklēt šādus kompleksus noziegumus un risināt daudzas juridiskas un tehniskas problēmas, augstu vērtē Jaunzēlandes padziļinātās lietpratēju zināšanas par izmeklēšanu saistībā ar bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē un viņu gatavību dalīties ar zināšanām minētās grupas sanāksmēs. Operatīvās darbības ziņā Jaunzēlande kibernoziedzības apkarošanas jomā var sniegt būtisku pievienoto vērtību, it īpaši saistībā ar bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē. Jaunzēlandes policija un Jaunzēlandes Iekšlietu departamenta grupa bērnu ekspluatācijas tiešsaistē apkarošanas jautājumos ir šajā jomā aktīva un pieredzējusi, un tai ir bijusi liela loma augstas prioritātes operācijās.

                  Tīklā “Five Eyes”
                  8
                Jaunzēlande ir vienīgā valsts, ar kuru Eiropolam nav juridiska pamata personas datu apmaiņai. Tas ierobežo abu pušu spēju dalīties ar vērtīgu operatīvo informāciju un savstarpēji sistemātiski sadarboties. Tādējādi rodas arī situācija, kad divpusēji kontakti ir jāveido ar dalībvalstīm tieši vai ar trešo personu aģentūru, tostarp Interpola, starpniecību. Šāds kontaktu veids neļauj dalībvalstīm efektīvi apkarot šāda veida noziegumus un traucē tām sniegt savu devumu Eiropola piedāvātajā pievienotajā vērtībā vai gūt labumu no tās, it īpaši attiecībā uz teroristiska satura tiešsaistē un bērnu seksuālas izmantošanas tiešsaistē apkarošanu.

               ·Krimināla rakstura motociklistu bandas: Jaunzēlandes policija un Eiropols ir ļoti ieinteresēti sadarbībā attiecībā uz krimināla rakstura motociklistu bandām (Outlaw Motorcycle Criminal Gangs – OMCGs). OMCGs pamazām kļūst par rūpju jomu Jaunzēlandē, un Jaunzēlandes policija nesen izveidoja izlūkošanas nodaļu, kas specializējas jautājumos saistībā ar OMCGs. Eiropola Analīzes projektu pārraudzības instrumentu īpaši interesē Jaunzēlandes OMCGs locekļu ceļojumi uz Eiropu un dati sodāmības reģistros, kā arī viņu iespējamie kontakti ar Dienvidaustrumāzijas organizētās noziedzības pārstāvjiem.

               ·Narkotikas: agrāk Eiropols ir nodarbojies ar amfetamīna liela apmēra nelikumīgas tirdzniecības lietu no ES uz Jaunzēlandi. Sadarbību šajā jomā ir iespējams paplašināt.

               2.IETEIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Regulā (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropolu) ir izklāstīts Eiropola tiesiskais regulējums, it īpaši tā mērķi, uzdevumi, pilnvaras, datu aizsardzības garantijas un veidi, kā sadarboties ar ārējiem partneriem. Šis ieteikums ir saskaņā ar Eiropola regulu
                  9
               .

               Šā ieteikuma mērķis ir saņemt no Padomes pilnvarojumu Komisijai ES vārdā sākt sarunas par turpmāku nolīgumu. Juridiskais pamats Padomei atļaut sākt sarunas ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts.

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu Komisiju ieceļ par sarunu vedēju no Savienības puses attiecībā uz nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794
                  10
                tika pieņemta 2016. gada 11. maijā, un to piemēro no 2017. gada 1. maija.

               (2)Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 noteikumiem, it īpaši tiem, kas attiecas uz personas datu nosūtīšanu no Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, paredzēts, ka Eiropols var nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, kurš noslēgts starp Savienību un minēto trešo valsti, ievērojot LESD 218. pantu, sniedzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               (3)Būtu jāsāk sarunas nolūkā noslēgt nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm (“nolīgums”).

               (4)Regulas (ES) 2016/794 35. apsvērumā skaidrots arī, ka Komisijai būtu jāspēj apspriesties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU) arī sarunu laikā par nolīgumu un jebkurā gadījumā pirms nolīguma noslēgšanas.

               (5)Nolīgumā būtu jāievēro pamattiesības un jāņem vērā principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, konkrēti tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, kas atzītas hartas 7. pantā, tiesības uz personas datu aizsardzību, kas atzītas hartas 8. pantā, un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kas atzītas hartas 47. pantā. Nolīgums būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

               (6)Nolīgumam nebūtu jāietekmē un jāskar personas datu pārsūtīšana vai citas sadarbības formas starp iestādēm, kas atbild par valsts drošību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm.

               Sarunu norādes ir izklāstītas pielikumā.

               2. pants

               Šīs sarunas risina, apspriežoties ar attiecīgo [īpašās komitejas nosaukumu ieraksta Padome].

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē, 30.10.2019

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Regula (ES) 2016/794 (11.5.2016.), OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

                     (2)

                        COM(2017) 608 final.

                     (3)

                        Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Maroka, Tunisija un Turcija.

                     (4)

                        COM(2015) 185 final.

                     (5)

                        Padomes dokuments 10384/17, 2017. gada 19. jūnijs.

                     (6)

                        Kopīgs redzējums, kopīga rīcība: Stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (7)

                        Privātuma akts pašlaik tiek pārstrādāts, ņemot vērā 2018. gada martā iesniegto akta projektu.

                     (8)

                     Izlūkošanas

                   koalīcija, kuras sastāva ir

                     Austrālija

                  ,

                     Kanāda

                  ,

                     Jaunzēlande

                  ,

                     Apvienotā Karaliste

                   un

                     Amerikas Savienotās Valstis

                  .

                     (9)

                        It īpaši Regulas (ES) 2016/794 3., 23., 25. pantu un VI nodaļu.

                     (10)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.10.2019
            COM(2019) 551 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Ieteikums PADOMES LĒMUMAM,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm

               PIELIKUMS

               Sarunu gaitā Komisijai būtu jācenšas sasniegt turpmāk izklāstītos mērķus.

               (1)Nolīguma mērķim vajadzētu būt nodrošināt juridisko pamatu personas datu nosūtīšanai starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm, lai atbalstītu un stiprinātu šīs valsts un dalībvalstu kompetento iestāžu darbības, kā arī to savstarpējo sadarbību smagu starptautisku noziegumu un terorisma novēršanā un apkarošanā, vienlaikus nodrošinot pienācīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma, personas datu, personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               (2)Lai garantētu datu izmantošanas mērķa ierobežojumu, sadarbībai un datu apmaiņai šā nolīguma ietvaros vajadzētu attiekties tikai uz noziegumiem un saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas ietilpst Eiropola kompetencē saskaņā ar Regulas 2016/794 3. pantu (kopā “noziedzīgi nodarījumi”). Sadarbībai it īpaši vajadzētu būt vērstai uz terorisma novēršanu un apkarošanu, organizētās noziedzības iznīcināšanu un cīņu pret kibernoziedzību. Nolīgumā būtu jānorāda tā piemērošanas joma un nolūki, kādos Eiropols var pārsūtīt personas datus Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm;

               (3)nolīgumā būtu skaidri un precīzi jāizklāsta apmaiņā ar personas datiem starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm nepieciešamie aizsardzības pasākumi un pārbaudes attiecībā uz personas datu aizsardzību, personu pamattiesību un brīvību aizsardzību neatkarīgi no valstspiederības un dzīvesvietas. Papildus drošības pasākumiem, kas izklāstīti turpmāk, būtu jāiekļauj prasība par to, ka personas datu pārsūtīšanai tiks piemērotas konfidencialitātes prasības un ka personas dati netiks izmantoti, lai pieprasītu, pasludinātu vai izpildītu nāvessodu vai jebkādu citu cietsirdīgu un necilvēcīgu soda veidu, neskarot papildu aizsardzības pasākumus, kas var būt vajadzīgi.

               It īpaši:

               (a)nolīgumā būtu jāietver galveno terminu definīcijas. It īpaši nolīgumā būtu jāiekļauj personas datu definīcija, kas ir saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 3. panta 1. punktu.

               (b)Nolīgumā būtu jāievēro specifiskuma princips, nodrošinot, ka dati netiks apstrādāti citiem mērķiem kā vien pārsūtīšanas mērķiem. Šajā nolūkā būtu jānosaka skaidri un precīzi mērķi personas datu apstrādei, ko saistībā ar šo nolīgumu veic puses, un tiem nevajadzētu būt plašākiem, kā tas nepieciešams atsevišķos gadījumos, lai novērstu un apkarotu terorismu un noziedzīgus nodarījumus, kas minēti nolīgumā.

               (c)Personas dati, ko Eiropols pārsūta saskaņā ar nolīgumu, būtu jāapstrādā godprātīgi, ar likumīgu pamatojumu un vienīgi tiem mērķiem, kādiem tie ir pārsūtīti. Nolīgumā būtu jāparedz pienākums Eiropolam datu pārsūtīšanas brīdī norādīt ierobežojumus to piekļuvei vai izmantošanai, tostarp attiecībā uz to pārsūtīšanu, dzēšanu, iznīcināšanu vai papildu apstrādi. Nolīgumam būtu jāuzliek par pienākumu Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm ievērot minētos ierobežojumus un precizēt, kā praksē tiks nodrošināta minēto ierobežojumu izpilde. Personas datiem vajadzētu būt adekvātiem, atbilstīgiem un jāaprobežojas ar to, kas ir nepieciešams attiecībā pret šo mērķi. Tiem vajadzētu būt precīziem un atjauninātiem. Tos nevajadzētu glabāt ilgāk, kā tas ir nepieciešams mērķim, kuram tie ir pārsūtīti. Nolīgumam būtu jāpievieno pielikums, kurā ietverts pilnīgs to Jaunzēlandes kompetento iestāžu saraksts, kurām Eiropols var pārsūtīt personas datus, kā arī īss to kompetenču apraksts.

               (d)Vajadzētu aizliegt Eiropolam pārsūtīt tādus personas datus, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ja vien šāda pārsūtīšana nav absolūti nepieciešama un samērīga atsevišķos gadījumos, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgus nodarījumus, kā minēts nolīgumā, un uz šādu pārsūtīšanu būtu jāattiecina atbilstošas garantijas. Nolīgumā būtu arī jāiekļauj īpašas garantijas attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu par noziedzīgos nodarījumos cietušajiem, lieciniekiem vai citām personām, kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, kā arī par nepilngadīgajiem.

               (e)Ar nolīgumu būtu jānodrošina to personu īstenojamās tiesības, kuru personas dati tiek apstrādāti, paredzot noteikumus par tiesībām uz piekļuvi, labošanu un dzēšanu, tostarp konkrētu pamatojumu, kas var ļaut veikt jebkādus vajadzīgus un samērīgus ierobežojumus. Ar nolīgumu būtu arī jānodrošina īstenojamās tiesības uz apstrīdēšanu administratīvā un juridiskā kārtībā jebkurai personai, kuras datus apstrādā saskaņā ar nolīgumu, un jānodrošina efektīvi tiesiskās aizsardzības līdzekļi.

               (f)Ar nolīgumu būtu jāparedz noteikumi par personas datu uzglabāšanu, pārskatīšanu, labošanu un dzēšanu, kā arī par uzskaiti reģistrēšanas un dokumentēšanas nolūkā un par informāciju, kas ir pieejama indivīdiem. Tajā būtu jāparedz arī garantijas attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi.

               (g)Ar nolīgumu būtu jānosaka kritēriji, uz kuru pamata būtu jāizvērtē datu avota ticamība un datu precizitāte.

               (h)Nolīgumā būtu jāiekļauj pienākums nodrošināt personas datu drošību, izmantojot atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, tostarp atļaujot tikai pilnvarotām personām piekļūt personas datiem. Nolīgumā būtu jāietver arī paziņošanas pienākums personas datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā, kas skar datus, kuri pārsūtīti saskaņā ar šo nolīgumu.

               (i)Informācijas tālāka pārsūtīšana no Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm uz citām iestādēm Jaunzēlandē, tostarp izmantošanai tiesvedībā, būtu jāatļauj tikai sākotnējiem mērķiem, saskaņā ar kuriem Eiropols veic pārsūtīšanu, un uz to būtu jāattiecina atbilstīgi nosacījumi un aizsardzības pasākumi, tostarp Eiropola iepriekš sniegta atļauja.

               (j)Nosacījumi, kas minēti i) apakšpunktā, attiecas arī uz informācijas tālāku pārsūtīšanu no Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm uz trešās valsts iestādēm, piemērojot papildu prasību, ka šāda pārsūtīšana būtu atļauta tikai attiecībā uz trešām valstīm, uz kurām Eiropols ir tiesīgs pārsūtīt personas datus, pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/794 25. panta 1. punktu.

               (k)Ar nolīgumu būtu jānodrošina uzraudzības sistēma, ko īsteno viena vai vairākas neatkarīgas valsts iestādes, kuras ir atbildīgas par datu aizsardzību un kurām ir efektīvas izmeklēšanas un iejaukšanās pilnvaras pārraudzīt tās Jaunzēlandes valsts iestādes, kas izmanto personas datus/apmainās ar informāciju, un tiesības iesaistīties juridiskās procedūrās. Neatkarīgajām iestādēm it īpaši vajadzētu būt pilnvarām izskatīt personu sūdzības par to personas datu izmantošanu. Valsts iestādēm, kas izmanto personas datus, vajadzētu būt pienākumam nodrošināt, ka tiek ievēroti noteikumi par personas datu aizsardzību saskaņā ar nolīgumu.

               (4)Ar nolīgumu būtu jāparedz efektīvs strīdu izšķiršanas mehānisms attiecībā uz tā interpretāciju un piemērošanu, lai nodrošinātu, ka puses ievēro savstarpēji saskaņotos noteikumus.

               (5)Nolīgumā vajadzētu iekļaut noteikumus par nolīguma pārraudzību un periodisku izvērtēšanu.

               (6)Nolīgumā būtu jāiekļauj noteikums par stāšanos spēkā un piemērojamību un tāds noteikums, saskaņā ar kuru puse var izbeigt vai apturēt nolīguma darbību, it īpaši tad, ja trešā valsts vairs efektīvi nenodrošina šajā nolīgumā paredzēto pamattiesību un pamatbrīvību aizsardzības līmeni. Nolīgumā būtu arī jāprecizē, vai var turpināt apstrādāt personas datus, uz kuriem attiecas nolīgums un kuri ir tikuši pārsūtīti pirms tā darbības apturēšanas vai izbeigšanas. Personas datu turpmāka apstrāde, ja tā tiek atļauta, jebkurā gadījumā būtu jāsaskaņo ar nolīguma noteikumiem tā apturēšanas vai izbeigšanas brīdī.

               (7)Nolīgumā var iekļaut klauzulu, kurā, ja nepieciešams, noteikta tā teritoriālā piemērošana.

               (8)Šim nolīgumam vajadzētu būt vienlīdz autentiskam angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un tajā būtu jāiekļauj atbilstīga klauzula par valodām.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.6.2020
            COM(2020) 227 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par protokolu, kuru pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Komisija ierosina sarunās vienoties par jaunu protokolu, kas atbilst dalībvalstu flotes faktiskajām iespējām un vajadzībām un ir saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju.

               •Saskanība ar pašreizējiem konkrētās rīcībpolitikas noteikumiem

                  Eiropas Savienība un Kuka Salu valdība ir noslēgušas Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu
                     1
                  , kas stājies spēkā 2016. gada 14. oktobrī
                     2
                  . Šā nolīguma īstenošanas protokola termiņš beigsies 2020. gada 13. oktobrī. Šajā protokolā noteiktas Savienības flotei piešķirtās zvejas iespējas un atbilstošais finansiālais ieguldījums, ko maksā Savienība un kuģu īpašnieki.

                  Protokols paredz par ikgadēju piekļuvi 7000 tonnu lielam atsauces daudzumam finansiālas kompensācijas veidā no ES budžeta izmaksāt 385 000 EUR pirmajā un otrajā un 350 000 EUR trešajā un ceturtajā protokola darbības gadā. Turklāt ES kuģu īpašnieki pēc cenrāža, kas protokolā noteikts iedalītajai kvotai, maksā par zvejas atļaujām. Papildus no ES budžeta ik gadu tiek piešķirti vēl 350 000 EUR, kas paredzēti, lai četru protokola darbības gadu laikā atbalstītu Kuka Salu zvejniecības sektorpolitiku.

                  Ar Kuka Salām noslēgtais IZPN paredz tunzivju un tālu migrējošo sugu zvejas iespējas dažiem divu ES dalībvalstu (Spānijas un Francijas) kuģiem. Ar Kuka Salām noslēgtais IZPN ir patlaban vienīgais šāds nolīgums, kas darbojas Klusajā okeānā
                     3
                  .

                  IZPN palīdz popularizēt KZP mērķus starptautiskā mērogā, nodrošinot to, ka Savienības zvejas darbības ārpus Savienības ūdeņiem ir balstītas uz tiem pašiem principiem un standartiem kā tie, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Turklāt, lai varētu labāk pārvaldīt zvejas resursus, IZPN veicina zinātnisko sadarbību starp ES un tās partneriem un sekmē pārredzamību un ilgtspēju. Atbalstot nacionālo un ārvalstu flotu darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un sagādājot finansējumu cīņai pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, IZPN balsta pārvaldības sistēmu un palīdz ilgtspējīgi attīstīties vietējai zvejniecības nozarei, arī nodrošinot ar zvejas darbībām saistītu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību. IZPN stiprina ES pozīciju starptautiskās un reģionālās zvejniecības organizācijās: Kuka Salu gadījumā tā ir Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC)
                     4
                  . Visbeidzot, IZPN satvarā piešķirtās zvejas iespējas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un palīdz uzlabot starptautisko pasākumu ievērošanu.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

                  Sarunas par jaunu protokolu ar Kuka Salām ir saskaņā ar ES ārējo darbību attiecībā uz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un jo īpaši ar Savienības mērķiem attiecībā uz demokrātijas principiem un cilvēktiesībām.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) piektās daļas par Savienības ārējo darbību V sadaļas par starptautiskiem nolīgumiem 218. panta 3. un 4. punkts, kurā noteikta procedūra, kādā notiek sarunu risināšana un nolīgumu slēgšana starp ES un trešām valstīm.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas, jautājums ir ekskluzīvā kompetencē.

               •Proporcionalitāte

                  Lēmums ir samērīgs ar mērķi.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Instruments ir paredzēts LESD 218. panta 3. punktā un 218. panta 4. punktā.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Komisija 2019.–2020. gadā retrospektīvi (ex post) izvērtēja pašreizējo protokolu, kas pievienots ES un Kuka Salu noslēgtajam IZPN, un provizoriski (ex ante) – iespējamu protokola atjaunošanu. Izvērtējuma secinājumi izklāstīti atsevišķā Komisijas dienestu darba dokumentā
                     5
                  .

                  Izvērtējumā secināts, ka ES (tunzivju) zvejniecības nozare ir ļoti ieinteresēta darboties Kuka Salu zvejas zonā un ka protokola atjaunošana nepārprotami šķiet vēlamākais risinājums. Ja protokolu neatjaunotu, ES tiktu atņemts instruments, kas WCPFC daudzpusējās sistēmas satvarā spēj apmierināt dažādu ieinteresēto personu un pašas ES vajadzības attiecībā uz okeānu globālās pārvaldības stiprināšanu Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā.

                  Kuka Salām ES intervence dod pievienoto vērtību budžeta ieņēmumu daudzgadu noteiktības ziņā, kā arī oficiālu platformu nozariskam dialogam un tiešai informācijas apmaiņai ar ES attiecībā uz sadarbību un satvaru ES darbību kopīgai uzraudzībai un kontrolei. IZPN palīdz veicināt atbildīgu zvejas praksi un dod piekļuvi īpašai budžeta pozīcijai (nozariskais atbalsts), kas paredzēta, lai finansiāli atbalstītu Kuka Salu nacionālās zivsaimniecības politikas īstenošanu.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Izvērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Kuka Salu zivsaimniecības pārvaldītājiem un pilsonisko sabiedrību. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas

               •Pamattiesības

                  Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā ir iekļauta klauzula par to, kādas ir cilvēktiesību un demokrātijas principu pārkāpšanas sekas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Jaunajā protokolā būs paredzēts maksāt Kuka Salām finansiālu ieguldījumu, kas ir saderīgs ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) un jo īpaši ar piešķīrumiem ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem paredzētajā budžeta pozīcijā
                     6
                  . Ikgadējās saistību un maksājumu summas, to vidū rezerves pozīcija attiecībā uz priekšlikumiem, kuri nav stājušies spēkā gada sākumā, tiek noteiktas ikgadējā budžeta procedūrā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Sarunas plānots sākt 2020. gada otrajā vai trešajā ceturksnī.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Komisija iesaka:

                  – Padomei pilnvarot Komisiju sākt un risināt sarunas, lai to rezultātā noslēgtu jaunu protokolu, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam ar Kuka Salu valdību,

                  – norīkot Komisiju par šo sarunu risinātāju no ES puses,

                  – Komisijai sarunas risināt, apspriežoties ar īpašo komiteju, kas izveidota saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

                  – Padomei apstiprināt šim ieteikumam pievienotās sarunu norādes.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas par protokolu, kuru pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Būtu jāsāk sarunas, lai noslēgtu jaunu protokolu, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību.

               (2)Ja tas vajadzīgs, lai nepieļautu zvejas darbību ilgstošu apstāšanos, būtu jādod pilnvarojums risināt sarunas arī par ierobežotu tā protokola pagarināšanu, kas Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību pievienots patlaban
                  7
               ,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas par jaunu protokolu, ko pievieno ar Kuka Salu valdību noslēgtajam Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam.

               Komisija tiek pilnvarota risināt sarunas arī par ierobežotu tā protokola pagarināšanu, kas Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību pievienots patlaban.

               2. pants

               Sarunu norādes izklāstītas pielikumā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar Padomes Ārējās zivsaimniecības politikas jautājumu darba grupu.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 131, 20.5.2016., 3. lpp.

                     (2)

                        OV L 131, 20.5.2017., 10. lpp.

                     (3)

                        Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi starp ES un attiecīgi Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm, Zālamana Salām un Kiribati pašlaik ir neaktīvi, jo tiem nav spēkā esoša īstenošanas protokola.

                     (4)

                  http://www.fao.org/fishery/rfb/WCPFC/en
                  . Saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem izveidota struktūra, kuras mērķis ir reģionā saglabāt un pārvaldīt tālu migrējošās sugas.

                     (5)

                        [Atsauce].

                     (6)

                        Sk. 40. nodaļu (rezerves pozīcija 40 02 41) saskaņā ar iestāžu nolīgumu par DFS (2013/C 373/01).

                     (7)

                        Īstenošanas protokols, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (OV L 131, 20.5.2016., 10. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.6.2020
            COM(2020) 227 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Ieteikums PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par protokolu, kuru pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību
            {SWD(2020) 102 final} - {SWD(2020) 103 final}

               PIELIKUMS

               Sarunu norādes par jaunu protokolu, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību

               Sarunu mērķis ir noslēgt protokolu, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību un kas ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013
                  1
                un ar Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem
                  2
                par Komisijas 2011. gada 13. jūlija paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  3
               .

               Lai ar šā jaunā protokola palīdzību varētu veicināt ilgtspējīgu un atbildīgu zvejošanu, Komisija sarunu pamatā liek šādus mērķus:

               ·nodrošināt piekļuvi Kuka Salu zvejas zonai, kā arī atļaujas, kas vajadzīgas, lai Savienības flotes kuģi minētajā zvejas zonā varētu veikt zvejas darbības;

               ·ievērojot vietējās flotes zvejas kapacitāti un vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot tam, ka attiecīgie krājumi ir kopīgi, pienācīgi ņemt vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un relevantos pārvaldības plānus, ko reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņēmušas, lai nodrošinātu un veicinātu zvejas darbību vidisko ilgtspēju, minētās darbības vēršot tikai uz pieejamiem resursiem, kuros ir pārpalikums;

               ·censties iegūt pienācīgu, Savienības flotes interesēm atbilstošu daļu no zvejas resursiem, zinot, ka par tiem interesi pauž arī citas ārvalstu flotes;

               ·ņemot vērā jaunākos un labākos pieejamos zinātniskos novērtējumus, nodrošināt, ka piekļuve zvejniecībām ir pamatota ar Savienības flotes vēsturisko un paredzamo turpmāko darbību reģionā;

               ·turpināt dialogu, kura mērķis ir stiprināt nozares politiku, lai tādējādi veicinātu valsts attīstības mērķiem atbilstošas atbildīgas zivsaimniecības politikas īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz zvejas darbību pārvaldību, turpinājuma pasākumiem, kontroli un uzraudzību un zinātnisko ieteikumu sniegšanu, un ņemt vērā vietējo zvejnieku kopienu iztikas un interešu aspektu;

               ·iekļaut klauzulu par cilvēktiesību un demokrātijas principu pārkāpšanas sekām;

               ·ņemot vērā relevantās Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas, nodrošināt, ka protokols palīdzēs veicināt ar jūrniecību saistītu izaugsmi un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību.

               Protokolā būtu konkrēti jānosaka:

               –zvejas iespējas, kuras katrā kategorijā piešķiramas Savienības kuģiem;

               –finansiālā atlīdzība un tās izmaksas nosacījumi;

               –nozariskā atbalsta īstenošanas mehānismi.

               Lai nepieļautu zvejas darbību apstāšanos, jaunajā protokolā jāiekļauj klauzula par provizorisku piemērošanu no nākamās dienas pēc pašreizējā protokola darbības termiņa beigām.

               Ja sarunas par jaunu protokolu, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību, prasa vairāk laika, nekā gaidīts
                  4
               , tad, lai nepieļautu zvejas darbību ilgstošu apstāšanos, Komisijai būtu jācenšas ar Kuka Salu valdību vienoties par pašreizējā protokola
                  5
                termiņa pagarināšanu uz noteiktu laiku – ja iespējams, ne ilgāku par vienu gadu – un līdztekus turpināt centienus panākt vienošanos par jaunu protokolu, kurš ir saskanīgs ar iepriekš minētajiem mērķiem.

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (2)

                        Sk. ST 7087 2012 REV 1 COR 1, 20.3.2012.

                     (3)

                        Sk. COM(2011) 417 galīgā redakcija, 13.7.2011.

                     (4)

                        Konkrēti Covid-19 pandēmijas izraisītās pašreizējās globālās sanitārās situācijas seku dēļ.

                     (5)

                        Īstenošanas protokols, ko pievieno Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un Kuka Salu valdību (OV L 131, 20.5.2016., 10. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.3.2021
            COM(2021) 138 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu par ieguldījumu veicināšanu starp Eiropas Savienību un Angolas Republiku

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Padome 2019. gada 19. decembrī pieņēma lēmumu
                  1
               , ar ko groza sarunu norādes sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un reģioniem, ciktāl tie ietilpst Savienības kompetencē (“2019. gada sarunu norādes”). Ar šīm jaunajām sarunu norādēm tika atjauninātas plašas pilnvaras un sarunu norādes, ko Padome izdeva 2002. gada 12. jūnijā (9930/02).

               Sarunu grozīto norāžu 6.2. iedaļas pirmajā daļā norādīts: “Ieguldījumi. Saskaņā ar mērķi “samazināt un ar laiku izskaust nabadzību atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības mērķim” (un attiecībā uz Kotonū nolīguma 1., 29., 75.–78. pantu un II pielikumu un attiecīgajiem noteikumiem tā pēctecīgajā nolīgumā, kad tas būs piemērojams), puses vienojas izveidot regulējumu, kas atvieglo, uzlabo un veicina savstarpēji izdevīgus ieguldījumus, ņemot vērā daudzpusējas iniciatīvas par ieguldījumu veicināšanu. Šis regulējums balstīsies uz nediskriminācijas, atklātības, pārredzamības un stabilitātes principiem. Puses veicinās ieguldījumiem pievilcīgas un stabilas vides attīstīšanu, atbalstot stabilus un pārredzamus noteikumus ieguldītājiem, un centīsies uzlabot finansiālo integrāciju un piekļuvi finansējumam.”

               Angola vēl nav pievienojusies EPN starp ES un DAK EPN grupu
                  2
               , un minētajā nolīgumā nav iekļauti noteikumi par ieguldījumu veicināšanu.

               Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izpildvietnieks Valdis Dombrovskis un Angolas tirdzniecības un rūpniecības ministrs Viktors Fernandess (Victor Fernandes) 2020. gada 8. septembra kopīgajā paziņojumā
                  3
                nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, kurā apstiprināja “savu nodomu papildus EPN sākt izpētes diskusijas par ES un Angolas ieguldījumu nolīgumu, koncentrējoties uz ieguldījumu veicināšanu”.

               Saskaņā ar 2019. gadā atjauninātajām spēkā esošajām sarunu norādēm Padome pilnvaro Komisiju risināt sarunas ar ĀKK valstīm un reģioniem par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, kas aptver plašu jautājumu loku, tostarp noteikumus, kas saistīti ar ieguldījumu veicināšanu
                  4
               . Ņemot vērā iepriekš minēto un Angolas gatavību risināt sarunas par nolīgumu ar ES šajā jautājumā, Komisija iesaka sākt sarunas ar Angolu par nolīgumu par ieguldījumu veicināšanu. Lai nodrošinātu saskaņotību un konsekvenci ar sarunām par ieguldījumu veicināšanu ar citām ĀKK valstīm, sarunas ar Angolu būtu jārisina, pamatojoties uz 2019. gada sarunu norāžu noteikumiem par ieguldījumu veicināšanu (6.2. iedaļas pirmā daļa).

               Šā nolīguma vispārējais mērķis būtu uzlabot ieguldījumu vidi un atvieglot ieguldījumu mobilizāciju un saglabāšanu starp Pusēm, pamatojoties uz mūsdienīgiem un vienkāršotiem noteikumiem, pasākumiem un procedūrām, kas attiecas uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Tādējādi nolīgums veicinātu ilgtspējīgu attīstību, ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu un stiprinātu ES un Angolas divpusējās ieguldījumu attiecības. Tas arī nodrošinātu stabilu platformu Angolas ekonomikas diversifikācijas un integrācijas sekmēšanai pasaules ekonomikā.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Iepriekš minētie mērķi atbilst Līgumam par Eiropas Savienību (LES), kurā ir noteikts, ka Eiropas Savienībai vajadzētu “veicinā[t] visu valstu integrāciju pasaules ekonomikā, arī pakāpeniski atceļot starptautiskās tirdzniecības ierobežojumus”
                  5
               .

               Mērķi pilnībā atbilst arī Kotonū nolīguma un tā pēctecīgā nolīguma mērķiem un tajā atbalstītajiem vispārējiem principiem.

               Tas atbilst arī ES visaptverošajai stratēģijai ar Āfriku
                  6
               , kurā “ES tiek ierosināts izstrādāt vērienīgākus pasākumus ieguldījumu veicināšanai, piesaistei un atbalstam Āfrikā”.

               Šis priekšlikums arī papildinātu sarunas par ieguldījumu veicināšanu attīstībai, kas pašlaik norit Pasaules Tirdzniecības organizācijā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Mērķi atbilst citām ES politikas jomām, īpaši ES attīstības politikai.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā tiesību akta procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts. Ja Komisija iesaka risināt sarunas par starptautisku nolīgumu, tā nenorāda materiālo juridisko pamatu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Paredzēto sarunu priekšmets būtībā attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Saskaņā ar LES 5. panta 3. punktu jomās, kuras ir ES ekskluzīvā kompetencē, subsidiaritātes principu nepiemēro. Kopējā tirdzniecības politika ir viena no jomām, kurās Savienībai ir ekskluzīva kompetence saskaņā ar LESD 3. pantu. Šī politika ietver sarunas par tirdzniecības nolīgumiem saskaņā ar inter alia LESD 207. pantu.

                  Komisijas ieteikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo starptautiska nolīguma noslēgšana ir galvenais instruments, lai uzņemtos savstarpējas tiesības un pienākumus ar starptautisko tiesību subjektu, piemēram, ārvalsti.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Eiropas Savienības Padomes lēmums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  No 2020. gada jūnija līdz novembrim Komisija rīkoja sabiedrisko apspriešanu
                     7
                  , lai apzinātu Eiropas Parlamenta, dalībvalstu, ieinteresēto personu un pilsoniskās sabiedrības viedokli par Eiropas Savienības tirdzniecības politikas pārskatīšanu, tostarp par veidiem, kā stiprināt ES tirdzniecības un ieguldījumu attiecības ar kaimiņvalstīm un Āfriku.

                  Komisija regulāri apspriežas ar ieinteresētajām personām, inter alia ar tirdzniecības nolīgumu
                     8
                   ekspertu grupu un pilsoniskās sabiedrības dialogā
                     9
                  .

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Šis priekšlikums balstās uz neatkarīgu ekspertu atzinumiem, kas savākti saistībā ar Pasaules Bankas īstenotu un Eiropas Komisijas pasūtītu projektu. Ziņojumos jo īpaši tika konstatēts, ka ieguldītāji
                     10
                   kā būtiskus faktorus, kas ietekmē viņu lēmumus par ieguldījumiem jaunattīstības valstīs, minēja pārredzamības un paredzamības trūkumu darbā ar publiskā sektora aģentūrām, pēkšņas izmaiņas normatīvajos aktos un kavējumus valdības atļauju un apstiprinājumu saņemšanā. Tās ir jomas, uz kurām attiektos priekšlikums.

               •Ietekmes novērtējums

                  Padomes lēmums par 2019. gada sarunu norādēm jau attiecās uz ieguldījumu veicināšanu, par ko risināmas sarunas ar ĀKK valstīm un reģioniem. Šis lēmums ir procesuāla prasība, kas pati par sevi neradīs papildu ietekmi salīdzinājumā ar Padomes lēmumu par 2019. gada sarunu norādēm.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Šī iniciatīva pilnībā ievēro Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Šī iniciatīva budžetu neietekmē.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Procedūras jautājumi

               ES vārdā sarunas risinās Komisija. Saskaņā ar LESD 218. panta 4. punktu tiek ierosināts, ka Eiropas Savienības Padome ieceļ komiteju, ar kuru apspriežoties, sarunas jāveic.

               Eiropas Parlamentu informēs visos procedūras posmos saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu.

               Komisija šo ieteikumu publiskos tūlīt pēc tā pieņemšanas.

               Komisija iesaka atļauju publiskot tūlīt pēc tās pieņemšanas Padomē.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu par ieguldījumu veicināšanu starp Eiropas Savienību un Angolas Republiku

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Būtu jāsāk sarunas, lai ar Angolu noslēgtu nolīgumu par ieguldījumu veicināšanu.

               (2)Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/13
                  11
                tika grozītas sarunu norādes sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un reģioniem, ciktāl tie ietilpst Savienības kompetencē.

               (3)Lai nodrošinātu saskaņotību un konsekvenci sarunās par ieguldījumu veicināšanu ar citām ĀKK valstīm, sarunas ar Angolu būtu jārisina, pamatojoties uz tām sarunu norādēm par ieguldījumu veicināšanu, kuras izklāstītas Lēmumā (ES) 2020/13,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Komisija ar šo tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas ar Angolas Republiku par nolīgumu par ieguldījumu veicināšanu.

               2. pants

               Sarunu norādes ir izklāstītas Lēmuma (ES) 2020/13 papildinājuma 6.2. iedaļas pirmajā daļā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar [īpašās komitejas nosaukums; ievieto Padome].

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/13 (2019. gada 19. decembris), ar ko groza sarunu norādes sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un reģioniem, ciktāl tie ietilpst Savienības kompetencē (OV L 6, 10.1.2020., 101.–111. lpp.).

                     (2)

                        Angola pašlaik gatavojas pievienoties spēkā esošajam EPN starp ES un DAK EPN grupu (pašlaik to veido Botsvāna, Dienvidāfrika, Lesoto, Mozambika, Namībija un Svatini).

                     (3)

                        https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/84859/5th-angola-eu-ministerial-meeting-joint-way-forward_en

                     (4)

                        Šādas sarunas pašlaik notiek ar piecām Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm saistībā ar pašreizējā ekonomisko partnerattiecību nolīguma “padziļināšanu”.

                     (5)

                        LES 21. panta 2. punkta e) apakšpunkts.

                     (6)

                        2020. gada kopīgs paziņojums “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku”
                  https://ec.europa.eu/international-partnerships/system/files/communication-eu-africa-strategy-join-2020-4-final_en.pdf

                     (7)

                        https://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=266

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/expert-groups/

                     (9)

                  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/meetdetails.cfm?meet=11531

                     (10)

                        Pasaules Banka, sk. Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk and Policy Responses
                  http://documents1.worldbank.org/curated/en/387801576142339003/pdf/Political-Risk-and-Policy-Responses.pdf

                     (11)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/13 (2019. gada 19. decembris), ar ko groza sarunu norādes sarunām par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un reģioniem, ciktāl tie ietilpst Savienības kompetencē (OV L 6, 10.1.2020., 101. lpp.).