               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un katru atsevišķo Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu valsti nolūkā vienoties par noteikumiem un nosacījumiem Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (FMT:ItalicEGNOS) darbības paplašināšanas nodrošināšanai Eiropas kaimiņattiecību politikas dalībvalstīs

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               EGNOS, Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma sistēma, padara esošos atklātos satelītu navigācijas signālus piemērotus drošībai būtiskiem lietojumiem transporta jomā, tādiem kā gaisa kuģiem lidojuma un nolaišanās laikā, kad ir maza uz zemes bāzētu radioiekārtu pieejamība vai tās nav.

               EGNOS un Galileo ir divas Eiropas Savienības satelītu navigācijas programmas, ko reglamentē ar GNSS regulu
                  1
               .

               Sadarbība satelītu navigācijas jomā starp Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu valstīm
                  2
                un ES ir iekļauta sadarbībā transporta jomā EuroMed ietvaros. Eiropas kaimiņattiecību politikas
                  3
                ietvaros sadarbība transportā EuroMed balstās uz Barselonā (1995. gadā) izveidoto ietvaru un kopš 2008. gada ir pārtapusi par Savienību Vidusjūrai (SV) saskaņā ar Kopīgo deklarāciju
                  4
               , kas pieņemta valstu vai valdību vadītāju sanāksmē.

                  Regulas (ES) Nr. 1285/2013 (“GNSS” regulas)
                     5
                   2. panta 5. punkta trešajā daļā noteikts, ka Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) sistēmas ģeogrāfisko pārklājumu var paplašināt, ietverot Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) valstis, ja ir tehniskas iespējas un pamatojoties uz starptautiskiem nolīgumiem. Šāda paplašināšana nedrīkst kavēt EGNOS sistēmu ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšanu to dalībvalstu teritorijā, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā.

               EGNOS darbības jomas paplašināšana, aptverot EKP dienvidu valstis, atbilst šiem kritērijiem un tiks veikta saskaņā ar sākotnējiem pasākumiem dažu EGNOS zemes staciju izveidei ārpus Eiropas. Tai ir divi mērķi — stiprināt EGNOS pārklājumu ES perifērijā un nodrošināt pārklājumu EKP dienvidu valstīm, lai iekļautu to lietotājus.

               EGNOS paplašināšana uz EKP dienvidu valstīm nekavēs EGNOS ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšanu, aptverot visu ES. Gluži pretēji, tā veicinās labāku pārklājumu ES dienvidu/dienvidaustrumu/dienvidrietumu reģionā un jo īpaši uzlabos pārklājumu Portugāles un Spānijas salās Atlantijas okeānā, kā arī Kiprā, Grieķijā, Maltā, Itālijā.

               Eiropas Kosmosa aģentūras 2015. gadā veiktā analīze
                  6
               , ko atbalsta nozares piedāvājums 2017. gadā par EGNOS 3. versijas izstrādi, apstiprināja šādas paplašināšanas tehnisko iespējamību, un tajā tika secināts, ka ar EGNOS trīs zemes stacijām būtu pietiekami, lai pilnībā aptvertu visu EKP dienvidu valstu gaisa telpu.

               Kopš 2009. gada attiecīgie Komisijas dienesti sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) strādā, lai paplašinātu EGNOS pārklājumu Vidusjūras dienvidu apgabalā (t.i., EKP dienvidu valstīs) un tur ieviestu EGNOS dzīvības aizsardzības (SoL) pakalpojumu aviācijā un citās transporta jomās. EGNOS pārklājuma paplašināšana ir abpusēji izdevīga. ES tā pastiprinās saites ar kaimiņu partneriem un radīs tirgus piekļuves iespējas savai nozarei, un EKP dienvidu valstis iegūs piekļuvi EGNOS par salīdzinoši nelielām izmaksām salīdzinājumā ar ES līdzšinējiem publiskajiem ieguldījumiem.

               Gadu gaitā ir panākts ievērojams progress, un EKP dienvidu valstu transporta iestādes ir izrādījušas lielu interesi. Tās uzskata EGNOS dzīvības aizsardzības pakalpojumu par efektīvu līdzekli, ar ko izpildīt Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) prasības, un tās uzskata, ka tas nodrošina labvēlīgu tehnoloģiju jauniem pakalpojumiem un lietojumiem citās transporta un ar transportu nesaistītās jomās.

                     7
                  Sešas no EKP dienvidu valstīm ir 2014.–2016. gadā augstākajā politiskajā līmenī oficiāli paudušas savu interesi par šāda EGNOS starptautiskā nolīguma noslēgšanu ar ES.

               ES būtu piemēroti pozitīvi reaģēt uz EKP dienvidu valstu ieceri saņemt EGNOS dzīvības aizsardzības (SoL) pakalpojumu. Šādas EGNOS paplašināšanas stratēģiskais aspekts kļūst arvien acīmredzamāks, ņemot vērā citu globālo navigācijas satelītu sistēmu nodrošinātāju darbības reģionā.

                  Konkrēts divpusējs starptautisks nolīgums par EGNOS ar katru EKP dienvidu valsti nodrošinās piemērotas pārvaldības shēmas, noteiks katras Puses uzdevumus un atbildību un finansiālo atbildību par tādas infrastruktūras izveidi un darbību, kas vajadzīga uz EGNOS balstītu pakalpojumu sniegšanai katrā EKP dienvidu valstī.

               Šajā ieteikumā ir ņemti vērā ar drošību saistītie EGNOS paplašināšanas aspekti, aptverot EKP dienvidu valstis, tostarp EĀDD novērtējums par ģeopolitisko stāvokli reģionā. Drošības aspektus turpinās uzraudzīt un sekot tiem sarunu un izvēršanas fāzēs. Tas ietver objektu izvēli EGNOS zemes infrastruktūras izvēršanai, kā arī to aizsardzību EKP dienvidu valstīs EGNOS ekspluatācijas fāzē.

               •Saskanība ar esošajiem politikas noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               EGNOS paplašināšana, aptverot EKP dienvidu valstis, ir iekļauta Reģionālā transporta rīcības plānā 2014.—2020. gadam un Savienības Vidusjūrai rezolūcijā 2013. un 2014. gadā.

               EGNOS dzīvības aizsardzības pakalpojuma paplašināts pārklājums Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu teritorijās sniegs augstu drošības līmeni nolaišanās procedūrās pat mazākos, reģionālos un tūristu galamērķos, tādēļ tas harmonizēs drošības līmeni starp ES un EKP dienvidu valstīm un tādējādi palielinās EGNOS pieņemšanu aviosabiedrībās, kas šķērso šos divus reģionus.

               Visbeidzot, EGNOS paplašināšana, aptverot EKP dienvidu valstis, saskan ar līdzīgām EGNOS paplašināšanām vai uz EGNOS balstītām sistēmām, proti, ar līdzīgu paplašināšanu, aptverot Ukrainu
                  8
               , un neatkarīgu uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu sistēmu, kuru pamatā ir EGNOS tehnoloģija, izveidi Āfrikā, sākot ar 17 ASECNA valstīm
                  9
               . Tādēļ EGNOS nodrošinās viendabīgu pārklājumu Eiropas un Āfrikas kontinentos, padarot drošākus lidojumus un nosēšanās.

               •Saskanība ar pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Eiropas satelītu navigācijas sistēmas ir svarīgi Eiropas Savienības politikas elementi sauszemes, jūras un gaisa transporta infrastruktūras pilnīgai integrācijai, lai panāktu drošu, netraucētu, ekonomisku un videi draudzīgu navigāciju. Šo sistēmu izmantošana tikusi veicināta starptautiski, tostarp izmantojot sadarbības nolīgumus, kas parakstīti par satelītu navigāciju ar tādām valstīm kā Maroka, Ukraina, ASV, Norvēģija, Šveice un Dienvidkoreja.

               Gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) jomā visu EKP dienvidu valstu mērķis ir nodrošināt atbilstību ICAO prasībām veiktspējas navigācijas (PBN) izpratnē. EGNOS ir svarīgs faktors ATM modernizācijai Eiropā un Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanā. Paplašināts EGNOS pārklājums EKP dienvidu valstīs veicinās aviācijas navigācijas pakalpojumu sadrumstalotības novēršanu Vidusjūras reģionā. EGNOS paplašināts pārklājums EKP dienvidu valstīs veicinās arī integrētas Eiropas un Vidusjūras reģiona transporta telpas izveidi, kas aptver gandrīz vienu miljardu cilvēku ES un tās kaimiņvalstīs.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 3. punkts, 218. panta 4. punkts.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikuma mērķus dalībvalstis nevar sasniegt, tādēļ ka EGNOS satelītu navigācijas programma ir Eiropas Komisijas pārvaldīta Eiropas iniciatīva. Līdz ar to nolīguma darbības jomu nevar attiecināt tikai uz kādu atsevišķu dalībvalsti vai dalībvalstu grupu, bet tā ietekmē ES kopumā.

                  Jebkāds alternatīvs risinājums (tāds kā ES dalībvalstu un katras EKP dienvidu valsts divpusējo attiecību tīkls) būtu saistīts ar augstu neefektivitātes, kavējumu un pretrunu risku, kas varētu ātri radīt lielākas izmaksas no Savienības budžeta. Ja netiktu īstenota sadarbība starp ES un atsevišķām EKP dienvidu valstīm par EGNOS pakalpojumu sniegšanu, tā būtu neizmantota iespēja ES industrijai, un no stratēģiskā viedokļa tas vājinātu ES pozīciju EKP dienvidu reģionā.

                  Regulas Nr. 1285/2013 29. pants noteic, ka Savienība drīkst slēgt nolīgumus ar trešajām valstīm un starptautiskām organizācijām saistībā ar programmām atbilstoši procedūrām, kas noteiktas LESD 218. pantā.

               •Proporcionalitāte

                  Nolīguma slēgšana ir samērīga ar paredzētajiem mērķiem.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Regulas Nr. 1285/2013 29. pants nepārprotami nodrošina Savienībai iespēju slēgt starptautisku nolīgumu EGNOS kontekstā. Turklāt regulas 2. panta 5. punkta trešajā daļā ir skaidri noteikta iespēja paplašināt EGNOS sistēmas ģeogrāfisko pārklājumu uz citiem pasaules reģioniem, cita starpā norādot, ka šādi paplašinājumi var skart valstis, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP). Tajā arī norādīts, ka to panāk ar starptautisku nolīgumu, ja tas tehniski iespējams.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Tādu SBAS izmantošana kā EGNOS EKP dienvidu valstīs ir izvērtēta no sociāli ekonomiskā, kā arī no tehniskā viedokļa. Analīzes rezultāti tika izplatīti un vairākkārt apspriesti ar EKP dienvidu valstu ieinteresētajām personām un iestādēm sadarbības gadu gaitā par šo tēmu.

               No 2007. līdz 2015. gadam Komisijas finansēto EuroMed GNSS I un II projektu ietvaros tika uzstādīta daļa EGNOS zemes infrastruktūras, lai nodrošinātu vismaz pārklājuma minimumu un veiktu tehnisko zināšanu nodošanu, kapacitātes veidošanas testus un izmēģinājumus ar vietējām civilās aviācijas iestādēm, gaisa telpas izmantotājiem un aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, lai izmēģinātu nosēšanās procedūras un novērtētu ieguvumus. Šajā sakarā tika veikta arī regulatīvā analīze, kas identificēja aviācijai specifisku ICAO tiesisko regulējumu, uz kura tiks balstīta pakalpojumu sniegšana, kā arī detalizēti izklāstīja katras valsts satelītu navigācijas stratēģiju un īstenošanas plānus.

               Tika veikta arī izmaksu un ieguvumu analīze (CBA) katrai valstij, un tā apstiprināja pozitīvu neto ieguvumu no EGNOS paplašināšanas uz EKP dienvidu valstīm, pamatojot EGNOS pozitīvo ietekmi uz katru EKP dienvidu valsti aviācijas un multimodālajā jomā. CBA aplēsa, ka neto ieguvumi EKP dienvidu reģionā sasniegtu vairāk nekā €1 miljardu. Šīs analīzes tika veiktas ar EKP dienvidu partneru pilnīgu iesaisti, un rezultāti tika kopīgi apspriesti ar EKP dienvidu valstu pārstāvjiem un ieinteresētajām personām vairākos darbsemināros. Visu EuroMed GNSS darba grupu secinājumi 2013., 2012. un 2011. gadā pieprasīja Komisijai pabeigt EGNOS pārklājumu, aptverot EKP dienvidu gaisa telpu.

                  ES augšupējā kosmosa nozare gūs labumu no tirgus saistībā ar zemes infrastruktūras izvēršanu, un ES lejupējā nozare (EGNOS lietojumiem) gūs labumu no lielāka tirgus pieejamības. Pastiprināsies arī tehniskā sadarbība un saiknes starp ES transporta iestādēm/ieinteresētajām personām un to EKP dienvidu valstu partneriem, sniedzot abpusēju izdevīgumu un ilgtermiņa stratēģisko ietekmi.

                  Tika arī apstiprināts, ka EGNOS paplašināšana, aptverot EKP dienvidu valstis, nedrīkstētu kavēt EGNOS sistēmas ģeogrāfiskā pārklājuma pabeigšanu ES dalībvalstu teritorijās Eiropā.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Zinātnes un specializācijas saistītās jomas

                  Satelītu navigācijas eksperti, eksperti jomās, ko skar precīzas satelītu pozicionēšanas lietošana (aviācija, jūras transports, dzelzceļš, autotransports, lauksaimniecība, zemes apsaimniekošana, utt.)

                  Izmantotā metodoloģija

                  Ekstensīvas konsultācijas un sadarbība ar attiecīgām iestādēm, partneriem un lietotājiem divos projektos, ko finansēja EuroMed programma (EuroMed GNSS I, 2007.–2011. un EuroMed GNSS II, 2012.–2015.). Analīze un pētījumi, ko veica nozares konsorciji, ES/dalībvalsts un EKP dienvidu valstu aģentūras.

                  Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus

                  Visu EKP dienvidu valstu Transporta ministrijas, civilās aviācijas iestādes, lidostas, aviosabiedrības. Eiropas Kosmosa aģentūra, Eiropas satelītu pakalpojumu sniedzējs, Eiropas GNSS aģentūra (GSA), Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), kosmosa nozare/satelītu navigācijas un aviācijas eksperti un nozares gan no ES, gan EKP dienvidu valstīm (piem., Alžīrijas Kosmosa aģentūra).

               Pamattiesības

                  Pamattiesību aizsardzība netiek ietekmēta.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ar infrastruktūras īstenošanu saistītie kapitālizdevumi SBAS nodrošināšanai uz EGNOS bāzes katrā EKP dienvidu valstī tiks segti no Savienības fondiem, jo īpaši tiem, no kuriem finansē ES kaimiņattiecību politiku. Ekspluatācijas papildu izdevumus saistībā ar SBAS izmantošanu uz EGNOS bāzes katrā EKP dienvidu valstī segs katra EKP dienvidu valsts.

                  Šis nolīgums neietekmē Savienības budžetu, kas piešķirts Eiropas GNSS programmām. Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1285/2013 2. panta 5. punkta pēdējai daļai šādas paplašināšanas izmaksas netiks segtas no līdzekļiem, kas piešķirti Galileo un EGNOS programmām.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un katru atsevišķo Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu valsti nolūkā vienoties par noteikumiem un nosacījumiem Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) darbības paplašināšanas nodrošināšanai Eiropas kaimiņattiecību politikas dalībvalstīs

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Regulas (ES) Nr. 1285/2013 2. panta 5. punkta nosacījumi par tehniskajām iespējām ir izpildīti un ir apstiprināts, ka netiek kavēta EGNOS sistēmas ģeogrāfiskā pārklājuma nodrošināšana visu dalībvalstu teritorijās.

               (2)Regula (ES) Nr. 1285/2013 noteic, ka Savienībai pieder visi materiālie un nemateriālie aktīvi, kas radīti vai izstrādāti EGNOS programmas ietvaros, ka Savienība var slēgt nolīgumus ar trešajām valstīm un starptautiskām organizācijām saskaņā ar šo programmu un ka jebkāda EGNOS sistēmas pārklājuma paplašināšana ārpus Eiropas nebūtu jāsedz no budžeta līdzekļiem, kas piešķirti saskaņā ar šo regulu,

               būtu jāuzsāk sarunas, kuru mērķis ir noslēgt nolīgumu ar katru atsevišķo Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) dienvidu valsti, lai noteiktu noteikumus un nosacījumus uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) nodrošināšanai EKP dienvidu valstīs, balstoties uz Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas par starptautisku nolīgumu ar katru EKP dienvidu valsti par noteikumiem un nosacījumiem uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) nodrošināšanai EKP dienvidu valstīs, balstoties uz EGNOS sistēmu.

               2. pants

               Sarunu norādes ir izklāstītas pielikumā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar [to pievieno Padome: nosaukums komitejai, kuru veido dalībvalstu pārstāvji].

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        EGNOS sistēma aptver kosmosa un zemes infrastruktūru, aparatūru un programmatūru, kas dod iespēju nodrošināt EGNOS dzīvības aizsardzības (SoL) signālu. EGNOS SoL signāls kļūst par EGNOS pakalpojumu, kad vietējā civilās aviācijas iestāde to atļauj atbilstīgi starptautiskajām aviācijas prasībām. EGNOS programma attiecas gan uz EGNOS sistēmas, gan pakalpojuma pārvaldību, kas uzticēta Eiropas Komisijai.

                     (2)

                        Pašlaik: Maroka, Alžīrija, Tunisija, Lībija, Ēģipte, Sīrija, Jordānija, Palestīna*, Izraēla, Libāna. Kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulas (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu, 1. pielikumā. (*) Šādu formulējumu neuzskata par Palestīnas valsts atzīšanu, un tas neskar dalībvalstu atsevišķās nostājas šajā jautājumā.

                     (3)

                        KOPĪGS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI,

                     EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI,
                     Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana, JOIN(2015) 50 final.

                     (4)

                  http://ufmsecretariat.org/wp-content/uploads/2012/09/ufm_paris_declaration1.pdf

                     (5)

                        EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES 2013. gada 11. decembra REGULA (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008.

                     (6)

                        ESA, EGNOS projekta birojs (EPO), FWC-2, WP-STA-004, 2015. gada 12. marts.

                     (7)

                        Alžīrija, Tunisija, Lībija, Jordānija, Libāna, Izraēla nosūtīja vēstules Kolēģijas locekļiem.

                     (8)

                        Eiropas Savienības Padome 2018. gada 12. aprīlī pieņēma lēmumu (6934/18), ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par starptautisku nolīgumu ar Ukrainu par EGNOS paplašināšanu, aptverot tās gaisa telpu.

                     (9)

                        Komisija 2016. gada 8. decembrī parakstīja sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītu navigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.11.2018
            COM(2018) 776 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Ieteikums PADOMES LĒMUMAM,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un katru atsevišķo Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu valsti nolūkā vienoties par noteikumiem un nosacījumiem Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) darbības paplašināšanas nodrošināšanai Eiropas kaimiņattiecību politikas dalībvalstīs

               PIELIKUMS
               Norādes par sarunām par nolīgumu starp Eiropas Savienību un katru Eiropas kaimiņu politikas (EKP) dienvidu valsti, kas nosaka noteikumus un nosacījumus uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) nodrošināšanai EKP dienvidu valstīs, balstoties uz Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS)

               (1)Komisija risinās sarunas par starptautisku nolīgumu ar katru atsevišķo Eiropas kaimiņu politikas (EKP) dienvidu valsti, lai nodrošinātu uz satelītiem balstītus signāla pastiprināšanas pakalpojumus EKP dienvidu valstīs, balstoties uz Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu (EGNOS).

               (2)Komisija risina sarunas, apspriežoties ar [,], kas darbojas kā īpaša komiteja, un ziņo par sarunu rezultātiem un attiecīgā gadījumā par jebkādām problēmām, kas var rasties sarunu laikā.

               1.SARUNU MĒRĶIS

               Sarunu mērķis ir panākt vienošanās par noteikumiem un nosacījumiem sadarbībai ar katru EKP dienvidu valsti, lai EKP dienvidu valstīs nodrošinātu uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu sniegšanu, balstoties uz EGNOS sistēmu.

               2.NOLĪGUMA DARBĪBAS JOMA

               Katrs nolīgums jo īpaši aptver šādas jomas.

               (1)Noteikumi par sadarbību: sadarbības pasākumi SBAS izveidei un darbībai EKP valstīs. Tie cita starpā ietver EGNOS programmas un pakalpojumu veicināšanu, atbalstu to īstenošanai un darbībai, sadarbību frekvenču jautājumos (neskarot ES procedūras
                  1
               ), standartizāciju un visus jautājumus saistībā ar satelītu navigācijas sistēmām, ko uztur starptautiskās organizācijas un asociācijas, izpēti un attīstību; sadarbībai jāatbilst spēkā esošajiem sadarbības nolīgumiem un saistībām, tostarp attiecībā uz ieroču neizplatīšanu un eksporta kontroli
                  2
               ; tas neskar arī valstu drošības pasākumus.

               (2)Finanšu nosacījumi: katras EKP dienvidu valsts līdzdalība darbības papildu izmaksu segšanā, lai nodrošinātu EGNOS sistēmas uzturēšanu, kas paplašināta, lai iespējotu dzīvības aizsardzības pakalpojuma pārklājuma nodrošināšanu EKP dienvidu valstīs; ES finansiāls atbalsts, lai iespējotu dzīvības aizsardzības pakalpojuma sniegšanu EKP dienvidu valstīs. Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1285/2013 2. panta 5. punkta pēdējai daļai šādu atbalstu nekādā gadījumā nevar finansēt no budžeta līdzekļiem, kas paredzēti Eiropas satelītu navigācijai un uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 1285/2013 9. pants.

               (3)Piemērotu sadarbības mehānismu izveide nolīguma pārvaldībai, pienācīga atbildības režīma izveide attiecībā uz EGNOS pakalpojumu sniegšanu. Katras EKP dienvidu valsts garantija, ka jebkādai iespējamai ES īpašumā esošai vai iznomātai EGNOS iekārtai tās teritorijā ir atbilstīgs statuss (privilēģijas, imunitāte utt.), kā arī garantijas, ka ikviena EKP dienvidu valsts veiks nepieciešamo EGNOS sistēmas un EGNOS objektu drošības pārraudzību, paziņošanu un aizsardzību; noteikumi par strīdu izšķiršanu starp pusēm.

               (4)Attiecīgo Līgumu noteikumu un piemērojamo ES tiesību aktu, tostarp Regulas (ES) Nr. 1285/2013
                  3
                un Regulas (ES) Nr. 912/2010
                  4
                ievērošana, jo īpaši attiecībā uz EGNOS programmas pārvaldību;

               (5)EGNOS sistēmas, ko darbinās EKP dienvidu valstu teritorijās, elementu atbilstība drošības prasībām;

               (6)nolīguma izbeigšanas noteikuma iekļaušana rīcībai situācijās, kad atsevišķas EKP dienvidu valstis neievērotu nolīguma saistības.

                     (1)

                        Radiofrekvenču spektra politika, kuras pamatā ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmums Nr. 676/2002/EK (Radiofrekvenču spektra lēmums), kas ievieš koordināciju ES līmenī radiofrekvenču spektra jautājumos, ietverot koordinācija ar CEPT atbildību par tehniskajiem aspektiem, un ES interešu pārstāvību attiecībās ar Starptautisko Telesakaru savienību (ITU).

                     (2)

                        OV L 159, 2000. gada 30. jūnijs, Vasenāras vienošanās un Raķešu tehnoloģiju kontroles režīms (MTCR).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.).

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regula (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, atceļ Padomes Lēmumu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (OV L 276, 20.10.2010., 11. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.11.2018
            COM(2018) 805 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā
            {SWD(2018) 504 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai

                  Ungārijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2018. gada 22. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 121. panta 4. punktu nolēma, ka Ungārijā pastāv būtiska novērota novirze no korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un sniedza ieteikumu Ungārijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības primāro neto izdevumu
                  2
                nominālā pieauguma temps 2018. gadā nepārsniedz 2,8 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no IKP.
                  3
                Tāpat arī tā ieteica Ungārijai izmantot visus neparedzētos ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai, savukārt budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas veicina izaugsmi. Padome noteica, ka Ungārijai līdz 2018. gada 15. aprīlim ir jāziņo par veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz minēto ieteikumu.

               (2)Padome 2018. gada 13. jūlijā ieteica Ungārijai 2018. gadā nodrošināt atbilstību Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumam ar mērķi koriģēt būtisko novirzi no korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai.
                  4
                Attiecībā uz 2019. gadu Ungārijai tika ieteikts nodrošināt, lai valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps nepārsniegtu 3,9 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,75 % apmērā no IKP.

               (3)Komisija 2018. gada 18. un 19. septembrī veica pastiprinātas uzraudzības misiju Ungārijā nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Pēc tam, kad Komisija savus pagaidu secinājumus bija nosūtījusi Ungārijas iestādēm, lai tās varētu izteikt komentārus, Komisija 2018. gada 21. novembrī par saviem secinājumiem ziņoja Padomei. Pēc tam šie secinājumi tika publiskoti.

               (4)Ungārijas iestādes 2018. gada 15. oktobrī iesniedza ziņojumu par efektīvo rīcību, kas veikta, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu.
                  5
                Ņemot vērā iestāžu ziņojumā sniegto informāciju un vispārējo novērtējumu, balstoties uz Komisijas 2018. gada rudens prognozi, Padome 2018. gada 21. novembrī secināja, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu.

               (5)Ņemot vērā to, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, un ka tai ir augsta kumulatīva novirze no atbilstīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu ir lietderīgi adresēt minētajai dalībvalstij pārskatītu ieteikumu par atbilstīgiem veicamajiem pasākumiem.

               (6)Balstoties uz Komisijas 2018. gada rudens prognozi, Ungārijas strukturālais deficīts 2017. gadā palielinājās par 1,7 % no IKP,  sasniedzot 3,4 %, un tiek prognozēts, ka 2018. gadā tas turpinās pasliktināties par 0,4 % no IKP līdz 3,8 %. Tiek lēsts, ka 2018. gadā strukturālais deficīts par 2,3 % no IKP novirzīsies no vidējā termiņa budžeta mērķa — 1,5 %.

               (7)Lai koriģētu kumulatīvās novirzes un panāktu, ka pēc iepriekšējām novirzēm Ungārija atkal īsteno atbilstīgas korekcijas, Ungārijai adresētajā Padomes 2018. gada 13. jūlija ieteikumā attiecībā uz 2019. gadu ieteiktā gada strukturālā korekcija 0,75 % apmērā no IKP būtu jāpapildina ar pastāvīgiem papildu pasākumiem. Papildu pasākums 0,25 % apmērā no IKP šķiet piemērots, ņemot vērā novēroto būtisko novirzi no ieteiktajām korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Tas paātrinās atpakaļvērstās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai.

               (8)Nepieciešamais strukturālās bilances uzlabojums par 1,0 % no IKP 2019. gadā atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma tempam, kas 2019. gadā nepārsniedz 3,3 %.

               (9)Strukturālais uzlabojums 2019. gadā par 1,0 % no IKP rada nepieciešamību pieņemt pasākumus, kuru kopējais ienesīgums strukturālā izteiksmē būtu 0,5 % no IKP salīdzinājumā ar pašreizējo pamatscenāriju 2019. gadam Komisijas 2018. gada rudens prognozē, ņemot vērā prognozēto strukturālās bilances uzlabojumu 2019. gadā.

               (10)Šajā ieteikumā noteiktās prasības 2019. gadam aizstāj atbilstīgos elementus fiskālajā ieteikumā, kas ietverts Ungārijai 2018. gada 13. jūlijā adresētajā Padomes ieteikumā.

               (11)Ungārijai līdz 2019. gada 15. aprīlim būtu jāziņo Padomei par rīcību, kas veikta, reaģējot uz šo ieteikumu, iespējams, savas konverģences programmas ietvaros, kas iesniedzama saskaņā ar 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1466/97.

               (12)Ir lietderīgi šo ieteikumu darīt publiski pieejamu,

               AR ŠO IESAKA UNGĀRIJAI:

               (1)veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps 2019. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no IKP, tādējādi liekot dalībvalstij īstenot attiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai;

               (2)visus neparedzētos papildu ieņēmumus izmantot budžeta deficīta mazināšanai; budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina noturīgs vispārējās valdības strukturālās bilances uzlabojums izaugsmi veicinošā veidā;

               (3)līdz 2019. gada 15. aprīlim ziņot Padomei par rīcību, kas veikta, reaģējot uz šo ieteikumu. Ziņojumā būtu jāsniedz informācija par pietiekami konkrētiem un ticami paziņotiem pasākumiem, tostarp informācija par katra minētā pasākuma ietekmi uz budžetu, kā arī atjauninātas un sīki izstrādātas budžeta prognozes attiecībā uz 2019. gadu.

               Šis ieteikums ir adresēts Ungārijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumi saistībā ar Savienības programmām, kurus pilnībā nosedz ieņēmumi no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

                     (3)

                        OV C 223, 27.6.2018., 1. lpp.

                     (4)

                        Padomes Ieteikums (2018. gada 13. jūlijs) par Ungārijas 2018. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2018. gada konverģences programmu (OV C 320, 10.9.2018., 72. lpp.).

                     (5)

                        https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.IETEIKUMA KONTEKSTS

               Globalizētā pasaulē, kurā smagi noziegumi un terorisms iegūst aizvien starptautiskākas dimensijas un kļūst aizvien daudzfunkcionālāki, tiesībaizsardzības iestādēm būtu jābūt pilnīgi sagatavotām sadarboties ar ārējiem partneriem, lai garantētu savu pilsoņu drošību. Tādēļ Eiropolam vajadzētu būt iespējai veikt personas datu apmaiņu ar trešo valstu tiesībaizsardzības iestādēm, ciktāl tas vajadzīgs tā uzdevumu izpildei.

               Kopš Regulas Nr. 2016/794 stāšanās spēkā 2017. gada 1. maijā
                  1
                un saskaņā ar Līgumu Komisija ir atbildīga par to, lai Savienības vārdā risinātu sarunas par starptautiskiem nolīgumiem ar trešām valstīm par personas datu apmaiņu ar Eiropolu. Eiropols, ciktāl tas ir nepieciešams tā uzdevumu veikšanai, var izveidot un uzturēt sadarbības attiecības ar ārējiem partneriem, noslēdzot darba un administratīvās vienošanās, kuras pašas par sevi nav juridisks pamats personas datu apmaiņai.

               Ņemot vērā politisko stratēģiju, kas noteikta Eiropas Drošības programmā
                  2
               , Padomes secinājumos
                  3
                un Globālajā stratēģijā
                  4
               , tiesībaizsardzības iestāžu darbības vajadzības visā ES un ciešākas sadarbības šajā jomā iespējamās priekšrocības, Komisija uzskata, ka drīzumā ir nepieciešams sākt sarunas ar astoņām valstīm, kā noteikts Vienpadsmitajā progresa ziņojumā virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību
                  5
               .

               Komisija ir veikusi prioritāro valstu novērtējumu, ņemot vērā Eiropola darbības vajadzības. Eiropola stratēģijā 2016.–2020. gadam Vidusjūras reģions ir noteikts kā padziļinātu partnerattiecību
                  6
                veidošanas prioritāte. Eiropola ārējā stratēģijā 2017.–2020. gadam arī uzsvērts, ka, ņemot vērā pašreizējos terorisma draudus un migrācijas problēmas, ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp Eiropolu un Tuvajiem Austrumiem un Ziemeļāfriku (MENA)
                  7
               .

               Eiropols nav noslēdzis nevienu nolīgumu ar šā reģiona valstīm.

               Šis ieteikums īpaši attiecas uz sarunām ar Ēģipti, lai gan sadarbība ar jebkuru MENA valsti ir jāskata saistībā ar visu reģionu kopumā. Pašreizējā nestabilitāte reģionā, jo īpaši ieilgušie konflikti Lībijā, Eiropas Savienībai rada būtisku ilgtermiņa drošības apdraudējumu, kuram ir steidzami jāpievēršas. Tas attiecas gan uz efektīvu cīņu pret terorismu un ar to saistītu organizēto noziedzību
                  8
               , gan uz migrācijas problēmām, piemēram, neatbilstīgas migrācijas un cilvēku tirdzniecības veicināšanu.  Lai risinātu minētās problēmas, būtiska ir sadarbība ar vietējām tiesībaizsardzības iestādēm.

               Politiskais konteksts

               Ēģipte ir nozīmīgs ES partneris, un tai varētu būt svarīga loma miera, labklājības un stabilitātes veicināšanā dienvidu kaimiņreģionā. ES un Ēģiptes sadarbības vispārējo regulējumu nodrošina asociācijas nolīgums, kas ir spēkā kopš 2004. gada
                  9
               .

               Šā regulējuma ietvaros un saskaņā ar pārskatīto Eiropas kaimiņattiecības politiku
                  10
                ES un Ēģipte 2017. gadā vienojās par prioritātēm, uz kurām tiks vērsta partneru sadarbība laikposmā no 2017.–2020. gadam
                  11
               . Partnerības prioritātes ietver partnerības nostiprināšanu ārpolitikas jomā un sadarbību stabilizācijas procesā, jo īpaši tādās jomās kā laba pārvaldība, cilvēktiesības, drošība un migrācija. Īpaša nozīme ir piešķirta drošībai un cīņai pret terorismu un vardarbīgu ekstrēmismu, kā arī radikalizācijas novēršanai. Kā prioritāra sadarbības joma minēta arī migrācija, un mērķis ir rīkoties gan attiecībā uz nelikumīgas migrācijas pamatcēloņiem, gan izstrādāt migrācijas pārvaldības stratēģijas.

               ES un Ēģipte ir apstiprinājušas savu kopējo interesi stiprināt sadarbību drošības jomā un cīņā pret terorismu, pamatojoties uz 2016. gada septembrī notikušās pirmās augsta līmeņa terorisma apkarošanas apspriedes secinājumiem, kuros kā iespējamās sadarbības jomas tika noteikta radikalizācijas novēršana, tiesībaizsardzība un tiesu iestāžu sadarbība, robežu kontrole, sprāgstvielu atklāšanas joma, kā arī aviācijas un lidostu aizsardzība.

               ES un Ēģipte ir arī Globālā terorisma apkarošanas foruma (GCTF) un globālās koalīcijas pret Daesh partneri.

               ES atbalsts ir palīdzējis Ēģiptes tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm īstenot 2016. gadā pieņemtos kontrabandas apkarošanas tiesību aktus, un martā tika panākta vienošanās par sīki izstrādātu darba plānu. Ēģiptes iestādes arī apsver sadarbības perspektīvas ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru.

               Darbības vajadzības

               Balstoties uz 2017. gada smagas un organizētas noziedzības draudu novērtējumā (SOCTA)
                  12
                un 2017. gada ziņojumā par terorisma situāciju un tendencēm (TE-SAT)
                  13
                sniegtajiem datiem, kā arī, cita starpā, Eiropola iekšējo ekspertu zināšanām, sadarbība ar Ēģipti jo īpaši ir vajadzīga, lai novērstu šādas smagas un organizētas noziedzības izpausmes.

               Terorisms: Da’esh un citu teroristu grupu radītie draudi ir nopietna drošības problēma ES un Ēģiptei, kuras abas ir bijušas teroristu uzbrukumu mērķis. Eiropas un Ēģiptes teroristi ir ceļojuši uz konfliktu zonām, lai piedalītos apmācībās un cīnītos. Īpašas bažas rada teroristu grupu spēja darboties pāri robežām, tostarp caur Lībiju. Ciešāka sadarbība tiesībaizsardzības jomā, tostarp personas datu apmaiņa, palīdzēs atklāt un sodīt par terorismu aizdomās turētas personas, novērst ceļošanu terorisma nolūkos (tostarp risku par iefiltrēšanos migrācijas plūsmās vai pārcelšanos uz citām konfliktu zonām), interneta izmantošanu terorisma nolūkos un terorisma finansēšanu (tostarp saikni ar organizēto noziedzību).

               Migrantu kontrabanda: Ēģiptes iestāžu izlēmīga rīcība ir būtiski mazinājusi neatbilstīgu ieceļošanas gadījumus skaitu ES no Ēģiptes, salīdzinot ar 2016. gada pirmo pusi. Ņemot vērā nestabilo situāciju Lībijā, jo vairāk ir vajadzīga cieša sadarbība, tostarp operatīva sadarbība, ko vēl vairāk pastiprinās ES un Ēģiptes migrācijas dialogs, kurš tiks uzsākts decembrī. Efektīvus un saskaņotus kontrabandas tīklus Ēģiptē galvenokārt izmanto Āfrikas raga, Sudānas un pašas Ēģiptes valstspiederīgie. Sadarbība ar Ēģiptes iestādēm būtu svarīga arī, lai vērstos pret organizētās noziedzības grupām, kas iesaistītas dokumentu viltošanā, un tas ir īpaši svarīgi saistībā ar migrantu kontrabandu.

               Narkotikas: kaut arī Ēģipte nav būtiska nelikumīgu narkotiku vai prekursoru ķīmisko vielu izcelsmes valsts, tajā ir ievērojams hašiša un tramadola (recepšu opioīda) tirgus. Ēģipte joprojām tiek uzskatīta par tranzītvalsti, un pēdējo divu gadu laikā jūrā ir konfiscētas vairākas lielas heroīna kravas, galvenokārt Tuvajos Austrumos un Ēģiptē.

               Šaujamieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošana: pēc 2011. gada sacelšanās dramatiski pieaudzis noziedzības līmenis un ieroču kontrabanda no Lībijas, un tā iemesls ir haotiskā politiskā situācija, politiskā un drošības krīze un masveida bēgšana no cietumiem sacelšanās laikā. Tas rada gan īstermiņa, gan ilgtermiņa draudus drošībai. Tāpēc sadarbība ar Ēģipti ir stratēģiska prioritāte gan attiecībā uz nelikumīgu šaujamieroču plūsmas uz kaimiņvalstīm palēnināšanu, gan tādas kontrabandas uz ES novēršanu, kurā tiek izmantoti konteinerkuģi, prāmji un nelielas laivas, kas šķērso Vidusjūru.

               Viltotas preces: intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) pārkāpumi ir viens no būtiskākajiem nelikumīgas peļņas avotiem.

               2.IETEIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Regulā (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropolu) ir izklāstīts Eiropola tiesiskais regulējums, it īpaši tā mērķi, uzdevumi, pilnvaras, datu aizsardzības garantijas un veidi, kā sadarboties ar ārējiem partneriem.

               Šis ieteikums ir saskaņā ar Eiropola regulu.

               Šā ieteikuma mērķis ir saņemt no Padomes pilnvarojumu Komisijai sākt sarunas par turpmāku nolīgumu ES vārdā. Juridiskais pamats, kas ļauj Padomei pilnvarot sākt sarunas, ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts.

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu Komisiju ieceļ par sarunu vedēju no Savienības puses attiecībā uz nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģipti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794
                  14
                tika pieņemta 2016. gada 11. maijā un to piemēro no 2017. gada 1. maija.

               (2)Šajā regulā, jo īpaši tās 25. pantā, ir paredzēti noteikumi par personas datu pārsūtīšanu no Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Eiropols drīkst nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un attiecīgo trešo valsti, ievērojot LESD 218. pantu, sniedzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               (3)Būtu jāuzsāk sarunas ar mērķi noslēgt šādu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku.

               (4)Šajā nolīgumā būtu jāievēro pamattiesības un jāņem vērā principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, konkrēti tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, kas atzītas hartas 7. pantā, tiesības uz personas datu aizsardzību, kas atzītas hartas 8. pantā, un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kas atzītas hartas 47. pantā. Nolīgums būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu.

               2. pants

               Sarunu norādes ir izklāstītas pielikumā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar [īpašās komitejas nosaukums; ievieto Padome].

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        2016. gada 11. maija Regula (ES) 2016/794, OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Padomes dokuments 10384/17, 2017. gada 19. jūnijs.

                     (4)

                        “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība – Stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Eiropola stratēģija 2016.–2020. gadam, ko pieņēmusi Eiropola valde 2015. gada 1. decembrī,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Eiropola ārējā stratēģija 2017.–2020. gadam, ko pieņēmusi Eiropola valde 2016. gada 13. decembrī, EDOC #865852v3.

                     (8)

                        Saskaņā ar Eiropola sniegto informāciju ar organizēto noziedzību saistīti noziedzīgi nodarījumi šajā reģionā ietver šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību, finanšu noziegumus, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, un kibernoziegumus.

                     (9)

                  http://eeas.europa.eu/node/8200_en

                     (10)

                  http://eeas.europa.eu/node/8201_en

                     (11)

                  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu-egypt-pps.pdf

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (13)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (14)

                        2016. gada 11. maija Regula (ES) 2016/794, OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,20.12.2017
            COM(2017) 809 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            ieteikums Padomes lēmumam,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               PIELIKUMS

               Norādes sarunām par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Ēģiptes kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               Sarunu gaitā Komisijai būtu jācenšas sasniegt turpmāk izklāstītos mērķus.

               (1)Nolīguma mērķis ir nodrošināt juridisko pamatu personas datu nosūtīšanai starp Eiropolu un Ēģiptes kompetentajām iestādēm, lai atbalstītu un stiprinātu šīs valsts un dalībvalstu kompetento iestāžu darbības, kā arī to savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot smagus starptautiskus noziegumus un terorismu, vienlaikus nodrošinot pienācīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma, personas datu, personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               (2)Lai garantētu datu izmantošanas mērķa ierobežojumu, sadarbība šā nolīguma ietvaros attiecas tikai uz noziegumiem un saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas ietilpst Eiropola kompetencē saskaņā ar Regulas Nr. 2016/794 3. pantu (kopā “noziedzīgi nodarījumi”). Sadarbība jo īpaši būtu jāvērš uz terorisma apkarošanu un radikalizācijas novēršanu, organizētās noziedzības iznīcināšanu, jo īpaši tādās jomās kā migrantu kontrabanda, narkotiku un šaujamieroču nelikumīga tirdzniecība, preču viltošana, kā arī uz kibernoziedzības apkarošanu.

               (3)Nolīgumā skaidri un precīzi jāizklāsta nepieciešamie aizsardzības pasākumi un pārbaudes attiecībā uz personas datu aizsardzību, personu pamattiesību un brīvību aizsardzību neatkarīgi no valstspiederības un dzīvesvietas, apmainoties ar personas datiem starp Eiropolu un Ēģiptes kompetentajām iestādēm.

               Proti:

               (a)ir jānosaka skaidri un precīzi mērķi personas datu apstrādei, ko saistībā ar šo nolīgumu veic puses, un tie nedrīkst būt plašāki, nekā tas nepieciešams atsevišķos gadījumos, lai novērstu un apkarotu terorismu un noziedzīgus nodarījumus, kas minēti nolīgumā.

               (b)Personas dati, ko Eiropols pārsūta saskaņā ar nolīgumu, jāapstrādā godprātīgi, ar likumīgu pamatojumu un vienīgi tiem mērķiem, kādiem tie ir pārsūtīti. Nolīgumā paredzēta iespēja Eiropolam datu pārsūtīšanas brīdī norādīt ierobežojumus to piekļuvei vai izmantošanai, tostarp attiecībā uz to pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Personas datiem jābūt adekvātiem, atbilstīgiem un jāaprobežojas ar to, kas ir nepieciešams attiecībā pret šo mērķi. Tiem jābūt precīziem un atjauninātiem. Tos neglabā ilgāk, nekā tas ir nepieciešams mērķim, kuram tie ir pārsūtīti.

               (c)Eiropolam ir aizliegts pārsūtīt tādus personas datus, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ja vien šāda pārsūtīšana nav absolūti nepieciešama un samērīga atsevišķos gadījumos, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgus nodarījumus, kā minēts nolīgumā, un uz šādu pārsūtīšanu attiecas atbilstošas garantijas. Nolīgumā būtu arī jāiekļauj īpašas garantijas attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu par noziedzīgos nodarījumos cietušajiem, lieciniekiem vai citām personām, kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, kā arī par nepilngadīgajiem.

               (d)Nolīgums nodrošina to personu īstenojamās tiesības, kuru personas dati tiek apstrādāti, paredzot noteikumus par tiesībām uz piekļuvi, labošanu un dzēšanu, tostarp konkrētu pamatojumu, kas var ļaut veikt jebkādus vajadzīgus un samērīgus ierobežojumus. Nolīgums arī nodrošina īstenojamas tiesības uz apstrīdēšanu administratīvā kārtībā un pārsūdzību tiesā jebkurai personai, kuras datus apstrādā saskaņā ar šo nolīgumu, un nodrošina efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus.

               (e)Nolīgums paredz noteikumus par personas datu uzglabāšanu, pārskatīšanu, labošanu un dzēšanu, kā arī par uzskaiti reģistrēšanas un dokumentēšanas nolūkā un par informāciju, kas ir pieejama indivīdiem. Tajā būtu jāparedz arī garantijas attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi.

               (f)Nolīgums nosaka kritērijus, uz kuru pamata ir jānorāda datu avota ticamība un datu precizitāte.

               (g)Nolīgumā iekļauj pienākumu nodrošināt personas datu drošību, izmantojot atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, tostarp atļaujot tikai pilnvarotām personām piekļūt personas datiem. Nolīgums ietver arī paziņošanas pienākumu personas datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā, kas skar datus, kuri pārsūtīti saskaņā ar šo nolīgumu.

               (h)Informācijas pārsūtīšana no Ēģiptes kompetentajām iestādēm citām iestādēm Ēģiptē ir atļauta tikai šā nolīguma vajadzībām un uz to attiecas attiecīgi nosacījumi un aizsardzības pasākumi.

               (i)Nosacījumi, kas minēti h) apakšpunktā, attiecas arī uz informācijas pārsūtīšanu no Ēģiptes kompetentajām iestādēm uz trešās valsts iestādēm, piemērojot papildu prasību, ka šāda pārsūtīšana ir atļauta tikai attiecībā uz trešām valstīm, uz kurām Eiropols ir tiesīgs pārsūtīt personas datus, pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/794 25. panta 1. punktu.

               (j)Nolīgums nodrošina uzraudzības sistēmu, ko īsteno viena vai vairākas neatkarīgas valsts iestādes, kuras ir atbildīgas par datu aizsardzību un kurām ir efektīvas izmeklēšanas un iejaukšanās pilnvaras pārraudzīt tās Ēģiptes valsts iestādes, kas izmanto personas datus/apmainās ar informāciju, un tiesības iesaistīties juridiskās procedūrās. Neatkarīgajām iestādēm jo īpaši ir pilnvaras izskatīt personu sūdzības par to personas datu izmantošanu. Valsts iestādēm, kas izmanto personas datus, ir pienākums nodrošināt, ka tiek ievēroti noteikumi par personas datu aizsardzību saskaņā ar nolīgumu.

               (4)Nolīgums paredz efektīvu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tā interpretāciju un piemērošanu, lai nodrošinātu, ka puses ievēro savstarpēji saskaņotos noteikumus.

               (5)Nolīgumā iekļauj noteikumu par spēkā stāšanos un piemērojamību un tādu noteikumu, saskaņā ar kuru puse var nolīgumu pārtraukt vai apturēt.

               (6)Nolīgumā var iekļaut klauzulu, kurā noteikta tā teritoriālā piemērošana, ja nepieciešams.

               (7)Nolīgumā var iekļaut noteikumus par nolīguma pārraudzību un periodisku izvērtēšanu.

               (8)Šo sarunu kontekstā Komisija veicina Ēģiptes pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (“Konvencija 108”).

               (9)Šis nolīgums ir vienlīdz autentisks angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; un tajā iekļauj atbilstīgu klauzulu par valodām.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.IETEIKUMA KONTEKSTS

               Globalizētā pasaulē, kurā smagi noziegumi un terorisms iegūst aizvien starptautiskākas dimensijas un kļūst aizvien daudzfunkcionālāki, tiesībaizsardzības iestādēm būtu jābūt pilnīgi sagatavotām sadarboties ar ārējiem partneriem, lai garantētu savu pilsoņu drošību. Tādēļ Eiropolam vajadzētu būt iespējai veikt personas datu apmaiņu ar trešo valstu tiesībaizsardzības iestādēm, ciktāl tas vajadzīgs tā uzdevumu izpildei.

               Kopš Regulas Nr. 2016/794 stāšanās spēkā 2017. gada 1. maijā
                  1
                un saskaņā ar Līgumu Komisija ir atbildīga par to, lai Savienības vārdā risinātu sarunas par starptautiskiem nolīgumiem ar trešām valstīm par personas datu apmaiņu ar Eiropolu. Eiropols, ciktāl tas ir nepieciešams tā uzdevumu veikšanai, var izveidot un uzturēt sadarbības attiecības ar ārējiem partneriem, noslēdzot darba un administratīvās vienošanās, kuras pašas par sevi nav juridisks pamats personas datu apmaiņai.

               Ņemot vērā politisko stratēģiju, kas noteikta Eiropas Drošības programmā
                  2
               , Padomes secinājumos
                  3
                un Globālajā stratēģijā
                  4
               , tiesībaizsardzības iestāžu darbības vajadzības visā ES un ciešākas sadarbības šajā jomā iespējamās priekšrocības, Komisija uzskata, ka drīzumā ir nepieciešams sākt sarunas ar astoņām valstīm, kā noteikts Vienpadsmitajā progresa ziņojumā virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību
                  5
               .

               Komisija ir veikusi prioritāro valstu novērtējumu, ņemot vērā Eiropola darbības vajadzības. Eiropola stratēģijā 2016.–2020. gadam Vidusjūras reģions ir noteikts kā padziļinātu partnerattiecību
                  6
                veidošanas prioritāte. Eiropola ārējā stratēģijā 2017.–2020. gadam arī uzsvērts, ka, ņemot vērā pašreizējos terorisma draudus un migrācijas problēmas, ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp Eiropolu un Tuvajiem Austrumiem un Ziemeļāfriku (MENA)
                  7
               .

               Eiropols nav noslēdzis nevienu nolīgumu ar šā reģiona valstīm.

               Šis ieteikums īpaši attiecas uz sarunām ar Alžīriju, lai gan sadarbība ar jebkuru MENA valsti ir jāskata saistībā ar visu reģionu kopumā. Pašreizējā nestabilitāte reģionā, jo īpaši konflikti Lībijā un Sāhelā, Eiropas Savienībai rada būtisku ilgtermiņa drošības apdraudējumu, kuram ir steidzami jāpievēršas. Tas attiecas gan uz efektīvu cīņu pret terorismu un ar to saistītu organizēto noziedzību
                  8
               , gan uz migrācijas problēmām, piemēram, neatbilstīgas migrācijas un cilvēku tirdzniecības veicināšanu. Lai risinātu minētās problēmas, būtiska ir sadarbība ar vietējām tiesībaizsardzības iestādēm.

               Politiskais konteksts

               Eiropas Savienībai Alžīrija ir stratēģiski svarīga, ņemot vērā gan tās pozīciju Magribas reģionā, gan tās nozīmi reģionālā līmenī un Āfrikas Savienībā. No stratēģiskā viedokļa Alžīrija ir Vidusjūras reģiona kontaktpunkts, un tai ir noteicošā loma Sāhelas reģiona stabilizācijā. Valsts ir arī ļoti aktīvi iesaistījusies cīņā pret terorismu savā teritorijā.

               ES un Alžīrijas Asociācijas padome 2017. gada martā pieņēma partnerības prioritātes, kas ietver drošības dialoga stiprināšanu. Noteikto prioritāšu vidū ir migrācija un drošība
                  9
               . 2017. gada oktobrī ES un Alžīrija rīkoja pirmo augsta līmeņa neformālu dialogu par terorisma apkarošanu un reģionālo drošību
                  10
               . Šajā sanāksmē dalībnieki izteica vēlmi pēc iespējas stiprināt to divpusējo sadarbību drošības jomā un cīņā pret terorismu. Dalībnieki jo īpaši apzināja kritiskās jomās, kurās sadarbība būtu īpaši lietderīga. Šīs jomas ir radikalizācijas novēršana; sadarbība starp Eiropolu un Alžīriju; cīņa pret organizēto noziedzību, tostarp pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību un kibernoziedzību; terorisma finansēšanas novēršana; un krimināltehniskas izmeklēšanas.

               Alžīrija un ES ir Globālā terorisma apkarošanas foruma dalībnieces. Alžīrā atrodas viens no ES finansētajiem reģionālajiem CBRN izcilības centriem.

               Darbības vajadzības

               Balstoties uz 2017. gada smagas un organizētas noziedzības draudu novērtējumā (SOCTA)
                  11
                un 2017. gada ziņojumā par terorisma situāciju un tendencēm (TE-SAT)
                  12
                sniegtajiem datiem, kā arī, cita starpā, Eiropola iekšējo ekspertu zināšanām, sadarbība ar Alžīriju jo īpaši ir vajadzīga, lai novērstu šādas noziedzības izpausmes.

               Terorisms: teroristu grupējumi, kas darbojas reģionā (tostarp Lībijā un Sāhelā), apdraud gan Alžīriju, gan ES. Līdztekus apdraudējuma situācijas uzlabošanai un jaunu tendenču apzināšanai ir vajadzīga ciešāka sadarbība, tostarp personas datu apmaiņa, lai novērstu ārvalstu kaujinieku teroristu fenomenu (tostarp attiecībā uz aizdomās turētām personām, kurām ir dubulta pilsonība vai kuru dzīvesvieta ir divās valstīs) un efektīvi atklātu, novērstu un sodītu ceļošanu terorisma nolūkos, interneta ļaunprātīgu izmantošanu terorisma nolūkos, terorisma finansēšanu, kā arī saikni ar organizēto noziedzību.

               Migrantu kontrabanda: Alžīrijā notiek organizēta migrantu kontrabanda, un joprojām tiek reģistrēti neatbilstīgi migranti, kuri izmanto to kā tranzīta punktu ceļā uz ES, un joprojām pastāv risks, ka Alžīrijas dienvidu daļa tiek izmantota neatbilstīgai ieceļošanai Lībijā. Sadarbība ar Alžīrijas iestādēm būtu svarīga arī, lai novērstu dokumentu viltošanu, kas ir noziedzības joma, kura ir saistīta ar migrantu kontrabandu.

               Nelikumīga šaujamieroču tirdzniecība: pašreizējā nestabilitāte MENA reģionā, jo īpaši Lībijā un Sīrijā notiekošie konflikti, ir ievērojami palielinājuši šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību šajā reģionā. Tas rada gan īstermiņa, gan ilgtermiņa draudus drošībai. Alžīrija ir arī dabīgs maršruts uz Sāhelas reģionu un no tā. Tāpēc Alžīrijas robežu kontrole ir stratēģiska prioritāte gan attiecībā uz nelikumīgas šaujamieroču plūsmas uz kaimiņvalstīm palēnināšanu, gan tādas kontrabandas uz ES novēršanu, kurā tiek izmantoti konteinerkuģi, prāmji un nelielas laivas, kas šķērso Vidusjūru.

               Narkotiku kontrabanda: Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika (MENA) ir galvenais nelikumīgu narkotisko vielu avots, tranzīta punkts un patērētājs. Reģiona ziemeļos atrodas noturīgs klientu loks, dienvidos to šķērso Sāhelas kontrabandistu maršruts, bet no austrumiem uz rietumiem – heroīna maršruts, tādēļ reģions gan negatīvi ietekmē, gan to pašu negatīvi skar neatļautu vielu ļaunprātīga izmantošana un ražošana.

               Kopš 2000. gada Alžīrijā ir konfiscēts ievērojams apjoms kaņepju sveķu. 2016. gadā ar ES finansētās programmas “Kokaīna tirdzniecības ceļš” (AIRCOP projekta ietvaros) starpniecību Alžīrijā tika izveidota kopīga operatīvās grupas narkotiku pārtveršanai lidostās juridiskā iestāde (JAITFs).

               2.IETEIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Regulā (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropolu) ir izklāstīts Eiropola tiesiskais regulējums, it īpaši tā mērķi, uzdevumi, pilnvaras, datu aizsardzības garantijas un veidi, kā sadarboties ar ārējiem partneriem.

               Šis ieteikums ir saskaņā ar Eiropola regulu.

               Šā ieteikuma mērķis ir saņemt no Padomes pilnvarojumu Komisijai sākt sarunas par turpmāku nolīgumu ES vārdā. Juridiskais pamats, kas ļauj Padomei pilnvarot sākt sarunas, ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts.

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu Komisiju ieceļ par sarunu vedēju no Savienības puses attiecībā uz nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794
                  13
                tika pieņemta 2016. gada 11. maijā un to piemēro no 2017. gada 1. maija.

               (2)Šajā regulā, jo īpaši tās 25. pantā, ir paredzēti noteikumi par personas datu pārsūtīšanu no Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Eiropols drīkst nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un attiecīgo trešo valsti, ievērojot LESD 218. pantu, sniedzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               (3)Būtu jāuzsāk sarunas ar mērķi noslēgt šādu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku.

               (4)Šajā nolīgumā būtu jāievēro pamattiesības un jāņem vērā principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, konkrēti tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, kas atzītas hartas 7. pantā, tiesības uz personas datu aizsardzību, kas atzītas hartas 8. pantā, un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kas atzītas hartas 47. pantā. Nolīgums būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu.

               2. pants

               Sarunu norādes ir izklāstītas pielikumā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar [īpašās komitejas nosaukums; ievieto Padome].

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        2016. gada 11. maija Regula (ES) 2016/794, OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Padomes dokuments 10384/17, 2017. gada 19. jūnijs.

                     (4)

                        “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība – Stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Eiropola stratēģija 2016.–2020. gadam, ko pieņēmusi Eiropola valde 2015. gada 1. decembrī,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Eiropola ārējā stratēģija 2017.–2020. gadam, ko pieņēmusi Eiropola valde 2016. gada 13. decembrī, EDOC #865852v3.

                     (8)

                        Saskaņā ar Eiropola sniegto informāciju ar organizēto noziedzību saistīti noziedzīgi nodarījumi šajā reģionā ietver šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību, finanšu noziegumus, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, un kibernoziegumus.

                     (9)

                  http://www.consilium.europa.eu/lv/press/press-releases/2017/03/13/eu-algeria

                     (10)

                  https://eeas.europa.eu/headquarters/headquarters-homepage/34285/node/34285_en

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017/

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (13)

                        2016. gada 11. maija Regula (ES) 2016/794, OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,20.12.2017
            COM(2017) 811 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            ieteikums PADOMES LĒMUMAM,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorism

               PIELIKUMS

               Norādes sarunām par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Alžīrijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               Sarunu gaitā Komisijai būtu jācenšas sasniegt turpmāk izklāstītos mērķus.

               (1)Nolīguma mērķis ir nodrošināt juridisko pamatu personas datu nosūtīšanai starp Eiropolu un Alžīrijas kompetentajām iestādēm, lai atbalstītu un stiprinātu šīs valsts un dalībvalstu kompetento iestāžu darbības, kā arī to savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot smagus starptautiskus noziegumus un terorismu, vienlaikus nodrošinot pienācīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma, personas datu, personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               (2)Lai garantētu datu izmantošanas mērķa ierobežojumu, sadarbība šā nolīguma ietvaros attiecas tikai uz noziegumiem un saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas ietilpst Eiropola kompetencē saskaņā ar Regulas Nr. 2016/794 3. pantu (kopā “noziedzīgi nodarījumi”). Sadarbība jo īpaši būtu jāvērš uz terorisma apkarošanu un radikalizācijas novēršanu, organizētās noziedzības iznīcināšanu, jo īpaši tādās jomās kā migrantu kontrabanda un šaujamieroču un narkotiku nelikumīga tirdzniecība, kā arī uz kibernoziedzības apkarošanu.

               (3)Nolīgumā skaidri un precīzi jāizklāsta nepieciešamie aizsardzības pasākumi un pārbaudes attiecībā uz personas datu aizsardzību, personu pamattiesību un brīvību aizsardzību neatkarīgi no valstspiederības un dzīvesvietas, apmainoties ar personas datiem starp Eiropolu un Alžīrijas kompetentajām iestādēm.

               Proti:

               (a)ir jānosaka skaidri un precīzi mērķi personas datu apstrādei, ko saistībā ar šo nolīgumu veic puses, un tie nedrīkst būt plašāki, nekā tas nepieciešams atsevišķos gadījumos, lai novērstu un apkarotu terorismu un noziedzīgus nodarījumus, kas minēti nolīgumā.

               (b)Personas dati, ko Eiropols pārsūta saskaņā ar nolīgumu, jāapstrādā godprātīgi, ar likumīgu pamatojumu un vienīgi tiem mērķiem, kādiem tie ir pārsūtīti. Nolīgumā paredzēta iespēja Eiropolam datu pārsūtīšanas brīdī norādīt ierobežojumus to piekļuvei vai izmantošanai, tostarp attiecībā uz to pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Personas datiem jābūt adekvātiem, atbilstīgiem un jāaprobežojas ar to, kas ir nepieciešams attiecībā pret šo mērķi. Tiem jābūt precīziem un atjauninātiem. Tos neglabā ilgāk, nekā tas ir nepieciešams mērķim, kuram tie ir pārsūtīti.

               (c)Eiropolam ir aizliegts pārsūtīt tādus personas datus, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ja vien šāda pārsūtīšana nav absolūti nepieciešama un samērīga atsevišķos gadījumos, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgus nodarījumus, kā minēts nolīgumā, un uz šādu pārsūtīšanu attiecas atbilstošas garantijas. Nolīgumā būtu arī jāiekļauj īpašas garantijas attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu par noziedzīgos nodarījumos cietušajiem, lieciniekiem vai citām personām, kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, kā arī par nepilngadīgajiem.

               (d)Nolīgums nodrošina to personu īstenojamās tiesības, kuru personas dati tiek apstrādāti, paredzot noteikumus par tiesībām uz piekļuvi, labošanu un dzēšanu, tostarp konkrētu pamatojumu, kas var ļaut veikt jebkādus vajadzīgus un samērīgus ierobežojumus. Nolīgums arī nodrošina īstenojamas tiesības uz apstrīdēšanu administratīvā kārtībā un pārsūdzību tiesā jebkurai personai, kuras datus apstrādā saskaņā ar šo nolīgumu, un nodrošina efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus.

               (e)Nolīgums paredz noteikumus par personas datu uzglabāšanu, pārskatīšanu, labošanu un dzēšanu, kā arī par uzskaiti reģistrēšanas un dokumentēšanas nolūkā un par informāciju, kas ir pieejama indivīdiem. Tajā būtu jāparedz arī garantijas attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi.

               (f)Nolīgums nosaka kritērijus, uz kuru pamata ir jānorāda datu avota ticamība un datu precizitāte.

               (g)Nolīgumā iekļauj pienākumu nodrošināt personas datu drošību, izmantojot atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, tostarp atļaujot tikai pilnvarotām personām piekļūt personas datiem. Nolīgums ietver arī paziņošanas pienākumu personas datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā, kas skar datus, kuri pārsūtīti saskaņā ar šo nolīgumu.

               (h)Informācijas pārsūtīšana no Alžīrijas kompetentajām iestādēm citām iestādēm Alžīrijā ir atļauta tikai šā nolīguma vajadzībām un uz to attiecas attiecīgi nosacījumi un aizsardzības pasākumi.

               (i)Nosacījumi, kas minēti h) apakšpunktā, attiecas arī uz informācijas pārsūtīšanu no Alžīrijas kompetentajām iestādēm uz trešās valsts iestādēm, piemērojot papildu prasību, ka šāda pārsūtīšana ir atļauta tikai attiecībā uz trešām valstīm, uz kurām Eiropols ir tiesīgs pārsūtīt personas datus, pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/794 25. panta 1. punktu.

               (j)Nolīgums nodrošina uzraudzības sistēmu, ko īsteno viena vai vairākas neatkarīgas valsts iestādes, kuras ir atbildīgas par datu aizsardzību un kurām ir efektīvas izmeklēšanas un iejaukšanās pilnvaras pārraudzīt tās Alžīrijas valsts iestādes, kas izmanto personas datus/apmainās ar informāciju, un tiesības iesaistīties juridiskās procedūrās. Neatkarīgajām iestādēm jo īpaši ir pilnvaras izskatīt personu sūdzības par to personas datu izmantošanu. Valsts iestādēm, kas izmanto personas datus, ir pienākums nodrošināt, ka tiek ievēroti noteikumi par personas datu aizsardzību saskaņā ar nolīgumu.

               (4)Nolīgums paredz efektīvu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tā interpretāciju un piemērošanu, lai nodrošinātu, ka puses ievēro savstarpēji saskaņotos noteikumus.

               (5)Nolīgumā iekļauj noteikumu par spēkā stāšanos un piemērojamību un tādu noteikumu, saskaņā ar kuru puse var nolīgumu pārtraukt vai apturēt.

               (6)Nolīgumā var iekļaut klauzulu, kurā noteikta tā teritoriālā piemērošana, ja nepieciešams.

               (7)Nolīgumā var iekļaut noteikumus par nolīguma pārraudzību un periodisku izvērtēšanu.

               (8)Šo sarunu kontekstā Komisija veicina Alžīrijas pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (“Konvencija 108”).

               (9)Šis nolīgums ir vienlīdz autentisks angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; un tajā iekļauj atbilstīgu klauzulu par valodām.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.12.2017
            COM(2017) 798 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Globalizētā pasaulē, kurā smagi noziegumi un terorisms iegūst aizvien starptautiskākas dimensijas un kļūst aizvien daudzfunkcionālāki, tiesībaizsardzības iestādēm būtu jābūt pilnīgi sagatavotām sadarboties ar ārējiem partneriem, lai garantētu savu pilsoņu drošību. Tādēļ Eiropolam vajadzētu būt iespējai veikt personas datu apmaiņu ar trešo valstu tiesībaizsardzības iestādēm, ciktāl tas vajadzīgs tā uzdevumu izpildei.

               Kopš Regulas Nr. 2016/794 stāšanās spēkā 2017. gada 1. maijā
                  1
                un saskaņā ar Līgumu Komisija ir atbildīga par to, lai Savienības vārdā risinātu sarunas par starptautiskiem nolīgumiem ar trešām valstīm par personas datu apmaiņu ar Eiropolu. Eiropols, ciktāl tas ir nepieciešams tā uzdevumu veikšanai, var izveidot un uzturēt sadarbības attiecības ar ārējiem partneriem, noslēdzot darba un administratīvās vienošanās, kuras pašas par sevi nav juridisks pamats personas datu apmaiņai.

               Ņemot vērā politisko stratēģiju, kas noteikta Eiropas Drošības programmā
                  2
               , Padomes secinājumos
                  3
                un Globālajā stratēģijā
                  4
               , tiesībaizsardzības iestāžu darbības vajadzības visā ES un ciešākas sadarbības šajā jomā iespējamās priekšrocības, Komisija uzskata, ka drīzumā ir nepieciešams sākt sarunas ar astoņām valstīm, kā noteikts Vienpadsmitajā progresa ziņojumā virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību
                  5
               .

               Komisija ir veikusi prioritāro valstu novērtējumu, ņemot vērā Eiropola darbības vajadzības. Eiropola stratēģijā 2016.–2020. gadam Vidusjūras reģions ir noteikts kā padziļinātu partnerattiecību
                  6
                veidošanas prioritāte. Eiropola ārējā stratēģijā 2017.–2020. gadam arī uzsvērts, ka, ņemot vērā pašreizējos terorisma draudus un migrācijas problēmas, ir vajadzīga ciešāka sadarbība starp Eiropolu un Tuvajiem Austrumiem un Ziemeļāfriku (MENA)
                  7
               .

               Eiropols nav noslēdzis nevienu nolīgumu ar šā reģiona valstīm.

               Šis ieteikums īpaši attiecas uz sarunām ar Jordāniju, lai gan sadarbība ar jebkuru MENA valsti ir jāskata saistībā ar visu reģionu kopumā. Pašreizējā nestabilitāte reģionā, jo īpaši situācija Sīrijā un Irākā, Eiropas Savienībai rada būtisku ilgtermiņa drošības apdraudējumu, kuram ir steidzami jāpievēršas. Tas attiecas gan uz efektīvu cīņu pret terorismu un ar to saistītu organizēto noziedzību
                  8
               , gan uz migrācijas problēmām, piemēram, neatbilstīgas migrācijas un cilvēku tirdzniecības veicināšanu. Lai risinātu minētās problēmas, būtiska ir sadarbība ar vietējām tiesībaizsardzības iestādēm.

               Tikmēr, pamatojoties uz tehnisko dialogu, kura mērķis ir noteikt kopīgu rīcību, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un kopīgi veicamas tiesībaizsardzības operatīvās darbības cīņā pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, ES ar Jordāniju jau ir vienojusies par virkni pasākumu, kuru mērķis ir uzlabot sadarbību starp attiecīgajām tiesībaizsardzības iestādēm, ar attiecīgu reģionālo un/vai divpusējo programmu starpniecību nodrošināt palīdzību rīcībspējas palielināšanai un izstrādāt operatīvās darbības kopīgi pieņemta regulējuma ietvaros
                  9
               . Jordānija ir izrādījusi interesi sadarboties ar ES tiesībaizsardzības iestādēm terorisma apkarošanas jomā, jo īpaši izmantojot CEPOL apmācības un darbu attiecībā uz terorisma finansēšanu. Tomēr šī sadarbība neattiecas uz personas datu pārsūtīšanu.

               Politiskais konteksts

               Jordānija ir viens no galvenajiem ES partneriem, jo īpaši ņemot vērā tās lomu stabilitātes, mērenības un reliģiskās iecietības veicināšanā Tuvajos Austrumos. ES un Jordānijai ir spēcīgas partnerattiecības daudzās nozarēs, un 2002. gadā tās parakstīja asociācijas nolīgumu (kopš 2010. gada Jordānijai ir piešķirts īpašs statuss).

               Jordānija saskaras ar nopietnām ekonomikas, sociālām un drošības problēmas. Jordānija ir uzņēmusi vairāk nekā 650 000 reģistrētu Sīrijas bēgļu (kas ir aptuveni 10 % no Jordānijas iedzīvotāju skaita pirms Sīrijas krīzes), kā arī citas bēgļu grupas.

               ES un Jordānija 2016. gada decembrī pieņēma ES un Jordānijas partnerības prioritātes un ES un Jordānijas paktu 2016.–2018. gadam. Partnerības prioritātēs ES un Jordānija ir apstiprinājušas ieceri vēl vairāk stiprināt savstarpējās saistības, nosakot stratēģisku programmu, un viens no šīs programmas pīlāriem ir stiprināt sadarbību attiecībā uz reģionālo stabilitāti un drošību, tostarp terorisma apkarošanu. Jo īpaši ES un Jordānija ir apņēmušās pastiprināt sadarbību attiecībā uz konkrētiem jautājumiem un informācijas apmaiņu, lai, ievērojot tiesiskumu, risinātu problēmas saistībā ar terorismu, vardarbīgu ekstrēmismu un radikalizāciju.

               ES un Jordānijas pakts ietver savstarpējas saistības attiecībā uz 2016. gada februārī Londonas konferencē pausto solījumu pildīšanu par atbalstu Sīrijai un reģionam. Šīs saistības tika nostiprinātas 2017. gada 5. aprīlī notikušajā Briseles konferencē par atbalstu Sīrijas un reģiona nākotnei, tostarp ar mērķi stiprināt Jordānijas izturētspēju, ņemot vērā Sīrijas krīzes ietekmi.

               ES un Jordānijas paktā minētajā ES un Jordānijas terorisma apkarošanas un uzlabotas drošības darbseminārā, kas notika 2016. gada 15. martā, ES un Jordānija vienojās turpināt darbu šādās trīs jomās: vardarbīga ekstrēmisma apkarošana; terorisma finansēšanas apkarošana; aviācijas un robežu drošība, tostarp ar specializētu ES aģentūru iesaistīšanos. ES un Jordānija vienojās arī pastiprināt sadarbību, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar cilvēku tirdzniecību, ārvalstu teroristiem kaujiniekiem un ieroču kontrabandu.

               ES un Jordānija ir arī Globālā terorisma apkarošanas foruma (GCTF)
                  10
                un globālās koalīcijas pret Daesh partneres. Ammānā atrodas viens no ES finansētajiem reģionālajiem CBRN izcilības centriem.

               Darbības vajadzības

               Balstoties uz 2017. gada smagas un organizētas noziedzības draudu novērtējumā (SOCTA)
                  11
                un 2017. gada ziņojumā par terorisma situāciju un tendencēm (TE-SAT)
                  12
                sniegtajiem datiem, kā arī, cita starpā, Eiropola iekšējo ekspertu zināšanām, sadarbība ar Jordāniju jo īpaši ir vajadzīga, lai novērstu šādas noziedzības izpausmes.

               Terorisms: Sīrijas un Irākas destabilizācija, kā arī Da’esh un citu teroristu grupu izplatība rada tiešus draudus gan Jordānijas, gan ES drošībai, kuras abas ir bijušas teroristu grupu uzbrukumu mērķis. Teroristi no Eiropas un Jordānijas ir ceļojuši jo īpaši uz Sīriju, Irāku un citām konflikta zonām, lai piedalītos apmācībās un cīnītos. Ciešāka sadarbība tiesībaizsardzības jomā, tostarp personas datu apmaiņa, palīdzēs atklāt un sodīt par terorismu aizdomās turētas personas, novērst ceļošanu terorisma nolūkā (tostarp risku par iefiltrēšanos migrācijas plūsmās vai pārcelšanos uz citām konfliktu zonām) un terorisma finansēšanu (tostarp saikni ar organizēto noziedzību).

               Šaujamieroču nelikumīga tirdzniecība: ES un Jordānija ir izveidojušas sadarbību šaujamieroču jomā un vienojušās par darba programmu, tostarp apmaiņu paraugprakses, apmācības un spēju veidošanas jomā. Sadarbības apjomam palielinoties, aizvien aktuālāka kļūst vajadzība uzlabot informācijas apmaiņu un veikt turpmākās izmeklēšanas. Tā kā tā robežojas ar Sīriju, Jordānijai var būt nozīmīga loma attiecībā uz šaujamieroču ievešanas bruņotu konfliktu zonās novēršanu, un sūtījumu aizturēšanas nodrošināšanu, jo īpaši pirms tie tiek ievesti atpakaļ ES.

               Ar migrāciju saistītas problēmas: saistībā ar pašreizējo konfliktu Sīrijā pastāv virkne ar migrāciju saistītu problēmu. Teritorijās ap bēgļu nometnēm un Sīrijas robežas tuvumā pastāv paaugstināts ieroču un cilvēku tirdzniecības, kā arī cilvēku tirdzniecības seksuālās izmantošanas nolūkā risks. Tā kā ievērojamam skaitam Sīrijas bērnu ir ļoti ierobežota piekļuve pamata infrastruktūrai, piemēram, skolām, pastāv bažas, ka liels skaits šo bērnu ir pakļauti riskam un tādējādi ir neaizsargāti pret to, ka viņus var ekspluatēt organizētās noziedzības aprindas.

               Narkotiku kontrabanda: Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika (MENA) ir galvenais nelikumīgu narkotisko vielu avots, tranzīta punkts un patērētājs. Reģiona ziemeļos atrodas noturīgs klientu loks, bet no austrumiem uz rietumiem to šķērso heroīna maršruts, tādēļ reģions gan negatīvi ietekmē, gan to pašu negatīvi skar neatļautu vielu ļaunprātīga izmantošana un ražošana. 2016. gadā ar ES finansētās programmas “Kokaīna tirdzniecības ceļš” (AIRCOP projekta ietvaros) starpniecību Jordānijā tika izveidota kopīga operatīvās grupas narkotiku pārtveršanai lidostās juridiskā iestāde (JAITFs).

               2.IETEIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Regulā (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropolu) ir izklāstīts Eiropola tiesiskais regulējums, it īpaši tā mērķi, uzdevumi, pilnvaras, datu aizsardzības garantijas un veidi, kā sadarboties ar ārējiem partneriem.

               Šis ieteikums ir saskaņā ar Eiropola regulu.

               Šā ieteikuma mērķis ir saņemt no Padomes pilnvarojumu Komisijai sākt sarunas par turpmāku nolīgumu ES vārdā. Juridiskais pamats, kas ļauj Padomei pilnvarot sākt sarunas, ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts.

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantu Komisiju ieceļ par sarunu vedēju no Savienības puses attiecībā uz nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordāniju par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794
                  13
                tika pieņemta 2016. gada 11. maijā un to piemēro no 2017. gada 1. maija.

               (2)Šajā regulā, jo īpaši tās 25. pantā, ir paredzēti noteikumi par personas datu pārsūtīšanu no Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. Eiropols drīkst nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un attiecīgo trešo valsti, ievērojot LESD 218. pantu, sniedzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               (3)Būtu jāuzsāk sarunas ar mērķi noslēgt šādu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hašimītu Karalisti.

               (4)Šajā nolīgumā būtu jāievēro pamattiesības un jāņem vērā principi, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, konkrēti tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, kas atzītas hartas 7. pantā, tiesības uz personas datu aizsardzību, kas atzītas hartas 8. pantā, un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kas atzītas hartas 47. pantā. Nolīgums būtu jāpiemēro saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem,

               (5)

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hašimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu.

               2. pants

               Sarunu norādes ir izklāstītas pielikumā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar [īpašās komitejas nosaukums; ievieto Padome].

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs

                     (1)

                        2016. gada 11. maija Regula (ES) 2016/794, OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

                     (2)

                        COM(2015) 185 final.

                     (3)

                        Padomes dokuments 10384/17, 2017. gada 19. jūnijs.

                     (4)

                        “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība – Stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (5)

                        COM(2017) 608 final.

                     (6)

                        Eiropola stratēģija 2016.–2020. gadam, ko pieņēmusi Eiropola valde 2015. gada 1. decembrī,
                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/europol-strategy-2016-2020
                  .

                     (7)

                        Eiropola ārējā stratēģija 2017.–2020. gadam, ko pieņēmusi Eiropola valde 2016. gada 13. decembrī, EDOC #865852v3.

                     (8)

                        Saskaņā ar Eiropola sniegto informāciju ar organizēto noziedzību saistīti noziedzīgi nodarījumi šajā reģionā ietver šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, narkotiku tirdzniecību, finanšu noziegumus, tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, un kibernoziegumus.

                     (9)

                        Šajā kontekstā vairākas iniciatīvas ir iekļautas šaujamieroču jomas prioritātē ES politikas cikla organizētas un smagas starptautiskas noziedzības jomā ietvaros, kā arī paziņojumā “Eiropas Drošības programmas īstenošana: ES rīcības plāns pret šaujamieroču un sprāgstvielu nelikumīgu tirdzniecību un izmantošanu”, 2.12.2015., COM(2015) 624 final.

                     (10)

                        Jordānija ir savas Ārvalstu kaujinieku teroristu jautājumu darba grupas līdzpriekšsēdētāja.

                     (11)

                  https://www.europol.europa.eu/socta/2017

                     (12)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/tesat2017.pdf

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,20.12.2017
            COM(2017) 798 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            ieteikums PADOMES LĒMUMAM,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               PIELIKUMS

               Norādes sarunām par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hašimītu Karalisti par personas datu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jordānijas kompetentajām iestādēm cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu

               Sarunu gaitā Komisijai būtu jācenšas sasniegt turpmāk izklāstītos mērķus.

               (1)Nolīguma mērķis ir nodrošināt juridisko pamatu personas datu nosūtīšanai starp Eiropolu un Jordānijas kompetentajām iestādēm, lai atbalstītu un stiprinātu šīs valsts un dalībvalstu kompetento iestāžu darbības, kā arī to savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot smagus starptautiskus noziegumus un terorismu, vienlaikus nodrošinot pienācīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma, personas datu, personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               (2)Lai garantētu datu izmantošanas mērķa ierobežojumu, sadarbība šā nolīguma ietvaros attiecas tikai uz noziegumiem un saistītiem noziedzīgiem nodarījumiem, kas ietilpst Eiropola kompetencē saskaņā ar Regulas Nr. 2016/794 3. pantu (kopā “noziedzīgi nodarījumi”). Sadarbība jo īpaši būtu jāvērš uz terorisma apkarošanu un radikalizācijas novēršanu, organizētās noziedzības iznīcināšanu, jo īpaši šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, migrantu kontrabandu, narkotiku tirdzniecību un kibernoziedzības apkarošanu.

               (3)Nolīgumā skaidri un precīzi jāizklāsta nepieciešamie aizsardzības pasākumi un pārbaudes attiecībā uz personas datu aizsardzību, personu pamattiesību un brīvību aizsardzību neatkarīgi no valstspiederības un dzīvesvietas, apmainoties ar personas datiem starp Eiropolu un Jordānijas kompetentajām iestādēm.

               Proti:

               (a)ir jānosaka skaidri un precīzi mērķi personas datu apstrādei, ko saistībā ar šo nolīgumu veic puses, un tie nedrīkst būt plašāki, nekā tas nepieciešams atsevišķos gadījumos, lai novērstu un apkarotu terorismu un noziedzīgus nodarījumus, kas minēti nolīgumā.

               (b)Personas dati, ko Eiropols pārsūta saskaņā ar nolīgumu, jāapstrādā godprātīgi, ar likumīgu pamatojumu un vienīgi tiem mērķiem, kādiem tie ir pārsūtīti. Nolīgumā paredzēta iespēja Eiropolam datu pārsūtīšanas brīdī norādīt ierobežojumus to piekļuvei vai izmantošanai, tostarp attiecībā uz to pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Personas datiem jābūt adekvātiem, atbilstīgiem un jāaprobežojas ar to, kas ir nepieciešams attiecībā pret šo mērķi. Tiem jābūt precīziem un atjauninātiem. Tos neglabā ilgāk, nekā tas ir nepieciešams mērķim, kuram tie ir pārsūtīti.

               (c)Eiropolam ir aizliegts pārsūtīt tādus personas datus, kuri atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību arodbiedrībai, kā arī ģenētiskos datus un datus par personas veselību un seksuālo dzīvi, ja vien šāda pārsūtīšana nav absolūti nepieciešama un samērīga atsevišķos gadījumos, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgus nodarījumus, kā minēts nolīgumā, un uz šādu pārsūtīšanu attiecas atbilstošas garantijas. Nolīgumā būtu arī jāiekļauj īpašas garantijas attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu par noziedzīgos nodarījumos cietušajiem, lieciniekiem vai citām personām, kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, kā arī par nepilngadīgajiem.

               (d)Nolīgums nodrošina to personu īstenojamās tiesības, kuru personas dati tiek apstrādāti, paredzot noteikumus par tiesībām uz piekļuvi, labošanu un dzēšanu, tostarp konkrētu pamatojumu, kas var ļaut veikt jebkādus vajadzīgus un samērīgus ierobežojumus. Nolīgums arī nodrošina īstenojamas tiesības uz apstrīdēšanu administratīvā kārtībā un pārsūdzību tiesā jebkurai personai, kuras datus apstrādā saskaņā ar šo nolīgumu, un nodrošina efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus.

               (e)Nolīgums paredz noteikumus par personas datu uzglabāšanu, pārskatīšanu, labošanu un dzēšanu, kā arī par uzskaiti reģistrēšanas un dokumentēšanas nolūkā un par informāciju, kas ir pieejama indivīdiem. Tajā būtu jāparedz arī garantijas attiecībā uz personas datu automatizētu apstrādi.

               (f)Nolīgums nosaka kritērijus, uz kuru pamata ir jānorāda datu avota ticamība un datu precizitāte.

               (g)Nolīgumā iekļauj pienākumu nodrošināt personas datu drošību, izmantojot atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, tostarp atļaujot tikai pilnvarotām personām piekļūt personas datiem. Nolīgums ietver arī paziņošanas pienākumu personas datu aizsardzības pārkāpuma gadījumā, kas skar datus, kuri pārsūtīti saskaņā ar šo nolīgumu.

               (h)Informācijas pārsūtīšana no Jordānijas kompetentajām iestādēm citām iestādēm Jordānijā ir atļauta tikai šā nolīguma vajadzībām un uz to attiecas attiecīgi nosacījumi un aizsardzības pasākumi.

               (i)Nosacījumi, kas minēti h) apakšpunktā, attiecas arī uz informācijas pārsūtīšanu no Jordānijas kompetentajām iestādēm uz trešās valsts iestādēm, piemērojot papildu prasību, ka šāda pārsūtīšana ir atļauta tikai attiecībā uz trešām valstīm, uz kurām Eiropols ir tiesīgs pārsūtīt personas datus, pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/794 25. panta 1. punktu.

               (j)Nolīgums nodrošina uzraudzības sistēmu, ko īsteno viena vai vairākas neatkarīgas valsts iestādes, kuras ir atbildīgas par datu aizsardzību un kurām ir efektīvas izmeklēšanas un iejaukšanās pilnvaras pārraudzīt tās Jordānijas valsts iestādes, kas izmanto personas datus/apmainās ar informāciju, un tiesības iesaistīties juridiskās procedūrās. Neatkarīgajām iestādēm jo īpaši ir pilnvaras izskatīt personu sūdzības par to personas datu izmantošanu. Valsts iestādēm, kas izmanto personas datus, ir pienākums nodrošināt, ka tiek ievēroti noteikumi par personas datu aizsardzību saskaņā ar nolīgumu.

               (4)Nolīgums paredz efektīvu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tā interpretāciju un piemērošanu, lai nodrošinātu, ka puses ievēro savstarpēji saskaņotos noteikumus.

               (5)Nolīgumā iekļauj noteikumu par spēkā stāšanos un piemērojamību un tādu noteikumu, saskaņā ar kuru puse var nolīgumu pārtraukt vai apturēt.

               (6)Nolīgumā var iekļaut klauzulu, kurā noteikta tā teritoriālā piemērošana, ja nepieciešams.

               (7)Nolīgumā var iekļaut noteikumus par nolīguma pārraudzību un periodisku izvērtēšanu.

               (8)Šo sarunu kontekstā Komisija veicina Jordānijas pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (“Konvencija 108”).

               (9)Šis nolīgums ir vienlīdz autentisks angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; un tajā iekļauj atbilstīgu klauzulu par valodām.