               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.5.2017
            COM(2017) 218 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko atļauj Komisijai sākt sarunas par līgumu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā nosaka tās izstāšanās kārtību no Eiropas Savienības

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.
                     PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu jebkura dalībvalsts var nolemt izstāties no Savienības saskaņā ar savām konstitucionālajām prasībām un, ja tā pieņem tādu lēmumu, par savu nodomu paziņo Eiropadomei.

                  Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā paziņoja Eiropadomei par savu nodomu izstāties no Savienības un no Eiropas Atomenerģijas kopienas.

                  Līguma par Eiropas Savienību 50. pantā ir noteikts, ka, ievērojot Eiropadomes paustās nostādnes, Savienība risina sarunas un noslēdz līgumu ar valsti, kura vēlas izstāties no Eiropas Savienības, nosakot tās izstāšanās kārtību un ņemot vērā tās turpmākās attiecības ar Savienību.

                  Jāatgādina, ka izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienai vajadzētu būt ne vēlāk kā 2019. gada 30. martā, ja vien Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenolemj šo laikposmu pagarināt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 3. punktu. Ja līgums netiek noslēgts, 2019. gada 30. martā plkst. 00:00 (pēc Briseles laika) visi Savienības Līgumi un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums Apvienotajai Karalistei vairs nav saistoši. Apvienotā Karaliste no izstāšanās dienas kļūs par trešo valsti. No tās pašas dienas Līgumi vairs nav saistoši arī tām aizjūras zemēm un teritorijām, kuras uztur īpašas attiecības ar Apvienoto Karalisti
                     1
                  , un tām Eiropas teritorijām, par kuru ārlietām ir atbildīga Apvienotā Karaliste, uz kurām Līgumi attiecas saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību 355. pantu.

                  Eiropadome 2017. gada 29. aprīlī pieņēma nostādnes. Ņemot vērā minētās nostādnes, ar šo ieteikumu ierosina Padomei atļaut Komisijai sākt sarunas par līgumu ar Apvienoto Karalisti, kurā nosaka tās izstāšanās kārtību no Eiropas Savienības un no Eiropas Atomenerģijas kopienas, izvirzīt Komisiju par Savienības sarunu vadītāju un dot Komisijai sarunu norādes.

                  Sarunas tiks risinātas, ņemot vērā Eiropadomes nostādnes, saskaņā ar sarunu norādēm un pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju. Tiks izmantota pakāpeniska pieeja sarunām, kā noteikts Eiropadomes nostādnēs. Ieteiktās sarunu norādes pielikumā attiecas uz sarunu pirmo posmu, kurā par prioritāriem ir noteikti jautājumi, par kuriem šajā posmā ir konstatēts, ka tie ir noteikti vajadzīgi, lai nodrošinātu sakārtotu izstāšanos. Sarunu norādes sarunu gaitā var grozīt un papildināt pēc vajadzības, jo īpaši, lai ņemtu vērā izmaiņas Eiropadomes nostādnēs un lai ietvertu sarunu nākamo posmu.

                  Līgumu par Savienības un Apvienotās Karalistes turpmākajām attiecībām varēs pabeigt un noslēgt tikai tad, kad Apvienotā Karaliste būs kļuvusi par trešo valsti. Tomēr Līguma par Eiropas Savienību 50. pantā ir noteikts, ka līgumā, ar ko nosaka izstāšanās kārtību, ir jāņem vērā turpmākās attiecības ar Savienību. Tāpēc, tiklīdz Eiropadome nolemj, ka ir panākts pietiekams progress, lai sarunas varētu pāriet nākamajā posmā, 50. pantā paredzēto sarunu otrajā posmā būtu jārod vispārēja saprašanās ar Apvienoto Karalisti par turpmāko attiecību satvaru.

                  Lai varētu noteikt pārejas kārtību saskaņā ar izstāšanās līgumu, tostarp pagaidu risinājumus, lai panāktu paredzamu satvaru turpmākajām attiecībām, ņemot vērā panākto progresu, ir jārod saprašanās par Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvaru, ko noteiks sarunu otrajā posmā. Tāpēc pašreizējās sarunu norādēs nav ietverti jautājumi, kas varētu būt šādas pārejas kārtības daļa, un tos noteiks vēlākā posmā. Šāda pieeja ļaus efektīvi izmantot ierobežoto laiku, kas Līguma par Eiropas Savienību 50. pantā paredzēts līguma noslēgšanai.

                  Saskaņā ar Eiropadomes nostādnēm turpmāk minētie pamatprincipi tiks vienlīdz attiecināti uz sarunām par sakārtotu izstāšanos, uz jebkādām sākotnējām un sagatavošanas diskusijām par turpmāko attiecību satvaru un uz jebkāda veida pārejas kārtību:

               –līgums būs jābalsta uz tiesību un pienākumu līdzsvaru un tam jānodrošina vienlīdzīgi noteikumi;

               –lai saglabātu vienotā tirgus integritāti, ir izslēgta dalība tikai atsevišķos izvēlētos sektoros;

               –valstij, kura nav Savienības dalībvalsts un kurai nav tādu pašu pienākumu kā dalībvalstij, nevar būt tādas pašas tiesības un ieguvumi kā dalībvalstīm;

               –nosacījums dalībai vienotajā tirgū ir visu četru brīvību pieņemšana;

               –sarunas ar Apvienoto Karalisti tiks risinātas kā vienots kopums. Saskaņā ar principu “iekams nav panākta vienošanās par visu, nav panākta vienošanās ne par ko” atsevišķus jautājumus nevar pabeigt izskatīt pa vienam. Savienība sarunās iesaistīsies ar vienotām nostājām, izmantojot vienīgi Eiropadomes nostādnēs un sarunu norādēs minētos kanālus, un jautājumi, kas saistīti ar izstāšanos, netiks apspriesti atsevišķās individuālu dalībvalstu un Apvienotās Karalistes sarunās;

               –līgumā būs jāievēro Savienības autonomija attiecībā uz lēmumu pieņemšanu, kā arī Eiropas Savienības Tiesas nozīme.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Sarunās un līgumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu tiks pilnībā ievēroti Līgumi un saglabāta Savienības tiesiskā regulējuma integritāte un autonomija. Sarunas un līgums sekmēs Savienības vērtības, mērķus un intereses un nodrošinās Savienības politikas virzienu un darbību konsekvenci, efektivitāti un nepārtrauktību.

               •Pamattiesības

                  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 6. pantu Savienība atzīst tiesības, brīvības un principus, kas izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un šai Hartai ir tāds pats juridiskais spēks kā Līgumiem. Turklāt pamattiesības, kas garantētas Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā un kas izriet no dalībvalstu kopīgajām konstitucionālajām tradīcijām, ir Savienības tiesību vispārīgo principu pamats.

                  Šīs tiesības, brīvības un principi Savienībā tiks pilnībā saglabāti un aizsargāti arī turpmāk gan sarunu procesā ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu, gan pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Apvienotā Karaliste ir paziņojusi par savu nodomu izstāties no Eiropas Savienības. Tāpēc Līguma par Eiropas Savienību 50. pants ir sarunu un izstāšanās līguma noslēgšanas juridiskais pamats. Jāatgādina, ka saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106. panta a) punktu Līguma par Eiropas Savienību 50. pants attiecas arī uz Eiropas Atomenerģijas kopienu.

                  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 3. punktu, uz kuru ir atsauce Līguma par Eiropas Savienību 50. pantā, Komisija sniedz ieteikumus Padomei, kura pieņem lēmumu, atļaujot sākt sarunas, un izvirza Savienības sarunu vadītāju.

               •Proporcionalitāte

                  Ar šo ieteikumu ierosina Padomei atļaut sākt sarunas un izvirzīt Savienības sarunu vadītāju, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 50. pantā saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 3. punktu. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu risināmo sarunu nolūks būs nodrošināt Apvienotās Karalistes sakārtotu izstāšanos no Savienības. Tā kā līgumu par Savienības un Apvienotās Karalistes turpmākajām attiecībām varēs noslēgt tikai tad, kad Apvienotā Karaliste būs kļuvusi par trešo valsti, sarunās netiks risināti jautājumi, kas saistīti ar ES un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvaru, izņemot to, ka minēto satvaru ņems vērā sarunu ietvaros.

               •Instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu ir jārisina sarunas par līgumu ar Apvienoto Karalisti, nosakot tās izstāšanās kārtību no Eiropas Savienības. Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 3. punktā ir noteikts, ka Komisija sniedz ieteikumus Padomei, kura pieņem lēmumu, izvirzot Savienības sarunu vadītāju un atļaujot sākt sarunas. Padomes lēmums ir vispiemērotākais instruments, ar kuru Padome var sniegt Komisijai šādas pilnvaras.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Šim ieteikumam, ar ko ierosina Padomei izvirzīt Savienības sarunu vadītāju un atļaut Komisijai sākt sarunas ar Apvienoto Karalisti, nav paredzama tieša ietekme uz budžetu, ciktāl tas attiecas uz sarunu procesu. Iepriekš minēto sarunu rezultātā radusies saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu noslēgtā līguma ietekme uz budžetu tiks norādīta, kad būs iesniegti attiecīgie priekšlikumi par izstāšanās līguma parakstīšanu un noslēgšanu.

               4.CITI ELEMENTI

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Ieteiktā Padomes lēmuma 1. pantā Padome atļauj sākt sarunas un izvirza Komisiju par Savienības sarunu vadītāju par līgumu ar Apvienoto Karalisti, kurā nosaka tās izstāšanās kārtību no Savienības un no Eiropas Atomenerģijas kopienas.

                  Ieteiktā Padomes lēmuma 2. pantā Padome nosaka, ka sarunas risina saskaņā ar Eiropadomes paustajām nostādnēm un sarunu norādēm, kas ietvertas pielikumā.

                  Ieteiktā Padomes lēmuma pielikumā ir ietvertas sarunu norādes par šādiem jautājumiem:

               –pilsoņu tiesības;

               –vienotais finanšu noregulējums, kas saistīts ar Savienības budžetu un Apvienotās Karalistes dalības izbeigšanu iestādēs vai struktūrās, kas izveidotas ar Līgumiem, kā arī ar Apvienotās Karalistes dalību konkrētos fondos un mehānismos, kas saistīti ar Savienības politikas virzieniem;

               –kārtība attiecībā uz tirgū laistām precēm un notiekošām procedūrām, kas balstītas uz Savienības tiesību aktiem;

               –kārtība, kādā izskata citus administratīvus jautājumus, kuri attiecas uz Savienības darbību;

               –līguma pārvaldība.

               •Lēmuma un pielikumā ietverto sarunu norāžu publicēšana

                  Komisija ierosina Padomei publicēt lēmumu, ar ko atļauj sākt sarunas par līgumu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā nosaka tās izstāšanās kārtību no Eiropas Savienības, un izvirza Komisiju par Savienības sarunu vadītāju, kā arī sarunu norādes, kas ietvertas pielikumā.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko atļauj Komisijai sākt sarunas par līgumu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā nosaka tās izstāšanās kārtību no Eiropas Savienības

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumus un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropadomes 2017. gada 29. aprīļa nostādnes,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā paziņoja Eiropadomei par savu nodomu izstāties no Eiropas Savienības.

               (2)Eiropadome 2017. gada 29. aprīlī pieņēma nostādnes, kurās definēts satvars sarunām saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu un izklāstīti vispārējie principi, ko Savienība ievēros visā sarunu gaitā.

               (3)Ievērojot Eiropadomes nostādnes, Savienībai būtu jārisina sarunas un jānoslēdz līgums ar Apvienoto Karalisti, kurā nosaka tās izstāšanās kārtību, ņemot vērā tās turpmāko attiecību ar Savienību satvaru (“izstāšanās līgums”).

               (4)Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nebūs saistoši no dienas, kad stājas spēkā izstāšanās līgums, vai, ja tāds nav noslēgts, divus gadus pēc paziņojuma, ja vien Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenolemj šo laikposmu pagarināt.

               (5)Tāpēc sarunas būtu jāsāk nekavējoties, lai noslēgtu izstāšanās līgumu.

               (6)Eiropas Parlaments 2017. gada 5. aprīlī pieņēma rezolūciju, kurā izklāstīta Parlamenta nostāja par izstāšanās sarunām.

               (7)Būtu jāatļauj Komisijai sākt sarunas par izstāšanās līgumu, un tā būtu jāizvirza par Savienības sarunu vadītāju.

               (8)Saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106. panta a) punktu Līguma par Eiropas Savienību 50. pants attiecas uz Eiropas Atomenerģijas kopienu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Komisijai atļauj Savienības vārdā sākt sarunas par līgumu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā nosaka tās izstāšanās kārtību no Eiropas Savienības un no Eiropas Atomenerģijas kopienas, ņemot vērā tās turpmāko attiecību ar Savienību satvaru, un ar šo Komisiju izvirza par Savienības sarunu vadītāju.

               2. pants

               Sarunas risina saskaņā ar nostādnēm, ko pieņēmusi Eiropadome, un atbilstīgi sarunu norādēm, kas ietvertas pielikumā.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Uzskaitītas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikuma pēdējos divpadsmit ievilkumos.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.5.2017
            COM(2017) 218 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Ieteikums PADOMES LĒMUMAM,
            ar ko atļauj sākt sarunas par līgumu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā nosaka tās izstāšanās kārtību no Eiropas Savienības

               PIELIKUMS

                  Sarunu norādes līgumam ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā nosaka tās izstāšanās kārtību no Eiropas Savienības

               I.Izstāšanās līguma mērķi

               1.Pēc Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes (turpmāk — “Apvienotā Karaliste”) paziņojuma par tās nodomu izstāties no Eiropas Savienības Savienība risina sarunas un noslēdz izstāšanās līgumu (“līgums”) ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu.

               2.Līgumā tiks noteikta Apvienotās Karalistes izstāšanās kārtība, ņemot vērā tās turpmāko attiecību ar Savienību satvaru.

               3.Līguma galvenais mērķis ir nodrošināt Apvienotās Karalistes sakārtotu izstāšanos no Eiropas Savienības un no Eiropas Atomenerģijas kopienas. Šajās sarunu norādēs termins “Savienība” nozīmē Eiropas Savienību, kas dibināta ar Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un/vai attiecīgā gadījumā Eiropas Atomenerģijas kopienu, kas dibināta ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu.

               4.Sarunas par līgumu tiks risinātas, ņemot vērā Eiropadomes nostādnes un saskaņā ar sarunu norādēm. Sarunu norādes pamatojas uz Eiropadomes nostādnēm, izstrādājot Savienības nostājas izstāšanās sarunām un pilnībā ievērojot nostādnēs izvirzītos mērķus, principus un nostājas. Sarunu norādes sarunu gaitā var grozīt un papildināt pēc vajadzības, jo īpaši, lai ņemtu vērā izmaiņas Eiropadomes nostādnēs.

               II.Līguma būtība un darbības joma

               5.Sarunas par līgumu risinās un to noslēgs Savienība. Šajā ziņā Līguma par Eiropas Savienību 50. pants Savienībai piešķir izņēmuma horizontālo kompetenci šajā līgumā izskatīt visus tos jautājumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu izstāšanos. Šī izņēmuma kompetence ir vienreizēja un attiecas tikai uz izstāšanās no Savienības kārtošanu. Tas, ka Savienība īsteno šo īpašo kompetenci līgumā, nekādi neietekmēs kompetenču sadalījumu starp Savienību un dalībvalstīm attiecībā uz jebkādu turpmāku instrumentu pieņemšanu attiecīgajās jomās.

               6.Līgumā būtu jāatgādina, ka Savienības tiesību akti (tostarp visi primārie tiesību akti, jo īpaši Līgums par Eiropas Savienību, Līgums par Eiropas Savienības darbību, pievienošanās līgumi un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums, kā arī sekundārie tiesību akti un starptautiskie nolīgumi) Apvienotajai Karalistei vairs nav saistoši no dienas, kad stājas spēkā izstāšanās līgums (“izstāšanās diena”).

               7.Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu un Eiropadomes nostādnēm līgumā būtu arī jāatgādina, ka Savienības tiesību akti no izstāšanās dienas vairs nav saistoši tām aizjūras zemēm un teritorijām, kuras uztur īpašas attiecības ar Apvienoto Karalisti
                  1
               , un tām Eiropas teritorijām, par kuru ārlietām ir atbildīga Apvienotā Karaliste, uz kurām Līgumi attiecas saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību 355. pantu. Attiecībā uz izstāšanās līguma un turpmākā satvara teritoriālo darbības jomu sarunu norādēs būtu pilnībā jāievēro Eiropadomes nostādņu 4. un 24. punkts.

               8.Līgumā būtu jānosaka izstāšanās diena, kas ir vēlākais 2019. gada 30. martā plkst. 00:00 (pēc Briseles laika), ja vien Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenolemj šo laikposmu pagarināt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 3. punktu. Apvienotā Karaliste no izstāšanās dienas kļūs par trešo valsti.

               III.Sarunu norāžu nolūks un tvērums

               9.Eiropadomes nostādnēs ir noteikta divu posmu pieeja sarunām. Pirmajā posmā mērķis būs:

               –nodrošināt pēc iespējas lielāku skaidrību un juridisko noteiktību pilsoņiem, uzņēmumiem, ieinteresētajām personām un starptautiskajiem partneriem attiecībā uz tūlītējām sekām, ko radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības;

               –nokārtot Apvienotās Karalistes atšķetināšanu no Savienības un no visām tiesībām un pienākumiem, kas izriet no Apvienotās Karalistes saistībām, ko tā uzņēmusies kā dalībvalsts.

               10.Pašreizējais sarunu norāžu kopums ir paredzēts pirmajam sarunu posmam. Saskaņā ar mērķi, ko Eiropadome noteikusi pirmajā sarunu posmā, šajās sarunu norādēs par prioritāriem ir noteikti jautājumi, par kuriem šajā posmā ir konstatēts, ka tie ir noteikti vajadzīgi, lai nodrošinātu Apvienotās Karalistes sakārtotu izstāšanos no Savienības.

               11.Sarunu pirmā prioritāte ir aizsargāt Apvienotajā Karalistē dzīvojošo 27 ES dalībvalstu pilsoņu un viņu ģimenes locekļu statusu un tiesības un Apvienotās Karalistes pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesības 27 ES dalībvalstīs, jo tas tieši skar lielu skaitu cilvēku un izstāšanās atstāj uz viņiem nopietnas sekas. Līgumā būtu jāparedz šo pilsoņu tiesību, tostarp pastāvīgas uzturēšanās tiesību pēc piecu gadu nepārtrauktas likumīgas uzturēšanās, nodrošināšanai vajadzīgās garantijas, kas būtu efektīvas, izpildāmas, nediskriminējošas un visaptverošas.

               12.Lai nodrošinātu Apvienotās Karalistes sakārtotu izstāšanos no Savienības, ir jānokārto finanšu saistības, kas izriet no visa Apvienotās Karalistes dalības laikposma Savienībā. Tādējādi pirmajā sarunu posmā ir jānosaka metodika finanšu saistību noregulējumam, kuras pamatā ir III.2. iedaļā izklāstītie principi.

               13.Lai nepieļautu juridisku vakuumu un iespēju robežās novērstu nenoteiktību, šajā posmā ir konstatēts, ka līgumā būtu jāprecizē situācija attiecībā uz precēm, kas laistas tirgū pirms izstāšanās dienas, kā arī uz III.3. iedaļā uzskaitītajiem notiekošajiem procesiem.

               14.Saskaņā ar Eiropadomes nostādnēm Savienība ir apņēmusies arī turpmāk atbalstīt mieru, stabilitāti un samierināšanu Īrijas salā. Nekas līgumā nedrīkstētu apdraudēt mērķus un saistības, ko paredz Lielās piektdienas vienošanās un ar to saistītie īstenošanas nolīgumi. Ņemot vērā unikālos apstākļus un problēmas Īrijas salā, būs nepieciešami elastīgi un izdomas bagāti risinājumi. Sarunu mērķim jo īpaši vajadzētu būt izvairīties no stingras robežas izveidošanas Īrijas salā, vienlaikus ievērojot Savienības tiesiskā regulējuma integritāti. Būtu pilnībā jāņem vērā tas, ka Īrijas pilsoņi, kas dzīvo Ziemeļīrijā, arī turpmāk izmantos Eiropas Savienības pilsoņu tiesības. Būtu jāatzīst tie spēkā esošie divpusējie nolīgumi un vienošanās starp Īriju un Apvienoto Karalisti (piemēram, kopīgā ceļojumu telpa), kuri ir saskaņā ar ES tiesību aktiem. Ar līgumu būtu jārisina arī jautājumi, kas izriet no Īrijas unikālā ģeogrāfiskā novietojuma, tostarp preču tranzīts (uz un no Īrijas caur Apvienoto Karalisti). Šie jautājumi tiks risināti atbilstīgi Eiropadomes nostādnēs paredzētajai pieejai sarunām.

               15.Saskaņā ar Eiropadomes nostādnēm Savienībai būtu jāvienojas ar Apvienoto Karalisti par kārtību attiecībā uz Apvienotās Karalistes Suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā un šajā saistībā būtu jāatzīst tie divpusējie nolīgumi un vienošanās starp Kipras Republiku un Apvienoto Karalisti, kuri ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz to Savienības pilsoņu tiesību un interešu aizsardzību, kuri dzīvo vai strādā Suverēnajās bāzu teritorijās.

               16.Ar līgumu būtu jānodrošina nepieciešamā Savienības interešu aizsardzība Apvienotajā Karalistē.

               17.Līgumā būtu jāietver noteikumi attiecībā uz līguma vispārējo pārvaldību. Šādos noteikumos jāietver efektīvi izpildes un strīdu izšķiršanas mehānismi, kas pilnībā ievēro Savienības un tās tiesiskā regulējuma autonomiju, lai garantētu līgumā paredzēto saistību efektīvu īstenošanu.

               18.Turklāt saskaņā ar Eiropadomes nostādnēm, cik drīz vien praktiski iespējams, būtu jāsāk konstruktīvs dialogs ar Apvienoto Karalisti par iespējamu kopīgu pieeju attiecībā uz partneriem trešās valstīs, starptautiskām organizācijām un konvencijām saistībā ar starptautiskajām saistībām, ko Apvienotā Karaliste uzņēmusies pirms izstāšanās dienas un kas tai joprojām ir saistošas.

               19.Tiklīdz Eiropadome nolems, ka ir panākts pietiekams progress, lai sarunas varētu pāriet nākamajā posmā, tiks sagatavoti jauni sarunu norāžu kopumi. Šajā kontekstā, ņemot vērā panākto progresu, turpmākajos sarunu norāžu kopumos tiks ietverti jautājumi, uz kuriem varētu attiekties pārejas kārtība (t. i., pagaidu risinājumi, lai panāktu paredzamu satvaru turpmākajām attiecībām). Šāda pieeja ļaus efektīvi izmantot ierobežoto laiku, kas Līguma par Eiropas Savienību 50. pantā paredzēts līguma noslēgšanai, izvairoties no viena un tā paša jautājuma vairākkārtējas risināšanas dažādos sarunu posmos.

               III.1.Pilsoņu tiesības

               20.Ar līgumu būtu jāaizsargā statuss un tiesības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem un ir spēkā izstāšanās dienā, tostarp tiesības, kuras tiks izmantotas vēlāk (piemēram, ar vecuma pensijām saistītās tiesības), gan attiecībā uz 27 ES dalībvalstu pilsoņiem, kuri dzīvo (vai ir dzīvojuši) un/vai strādā (vai ir strādājuši) Apvienotajā Karalistē, gan uz Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri dzīvo (vai ir dzīvojuši) un/vai strādā (vai ir strādājuši) kādā no 27 ES dalībvalstīm. Šādām garantijām līgumā vajadzētu būt abpusējām un balstītām uz principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi 27 ES dalībvalstu pilsoņu starpā un vienlīdzīgu attieksmi pret 27 ES dalībvalstu pilsoņiem salīdzinājumā ar Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kā tas paredzēts attiecīgajā Savienības acquis. Minētās tiesības būtu jāaizsargā kā tieši īstenojamas iegūtās tiesības visā attiecīgo personu dzīves laikā.

               21.Līgumā būtu jāietver vismaz šādi elementi.

               (a)To personu definīcija, uz kurām attiecas šīs tiesības. Darbības jomai attiecībā uz personām vajadzētu būt tādai pašai kā Direktīvā 2004/38 (gan ekonomiski aktīvās personas, t. i., darba ņēmēji un pašnodarbinātās personas, gan ekonomiski neaktīvās personas, kuras pirms izstāšanās dienas ir uzturējušās Apvienotajā Karalistē vai ES-27 valstīs, un viņu ģimenes locekļi, kuri tos pavada vai pārceļas kopā ar tiem jebkurā laikā pirms/pēc izstāšanās dienas). Turklāt darbības jomā attiecībā uz personām būtu jāietver personas, uz kurām attiecas Regula Nr. 883/2004 (piem., pārrobežu darba ņēmēji).

               (b)Aizsargājamo tiesību definīcija. Šajā definīcijā būtu jāietver vismaz šādas tiesības:

               i)uzturēšanās tiesības, kas izriet no Līguma par Eiropas Savienības darbību 21., 45. un 49. panta un ir noteiktas Direktīvā 2004/38 (viena un tā pati materiālā piemērošanas joma, kas ietver, inter alia, pastāvīgas uzturēšanās tiesības pēc piecu gadu nepārtrauktas likumīgas uzturēšanās), un noteikumi, kas attiecas uz minētajām tiesībām; visiem dokumentiem, ko izdod attiecībā uz uzturēšanās tiesībām (piemēram, reģistrācijas apliecības, uzturēšanās atļaujas vai apliecinoši dokumenti), vajadzētu būt paskaidrojoša rakstura, un tie būtu jāizdod, izmantojot vienkāršu un raitu procedūru, vai nu bez maksas, vai arī par maksu, kas nav lielāka par summu, ko attiecīgās valsts valstspiederīgie maksā par līdzīgu dokumentu izsniegšanu;

               ii)tiesības un pienākumi, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu un Regulā Nr. 987/2009, ar kuru īsteno Regulu Nr. 883/2004, (tostarp abu regulu turpmākos grozījumos) un attiecas uz, inter alia, tiesībām uz summēšanu, pabalstu pārnešanu un vienotu piemērojamo tiesību aktu principu;

               iii)tiesības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 492/2011 par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (piemēram, piekļuve darba tirgum, tiesības strādāt, sociālās un nodokļu priekšrocības, izglītība, mājoklis, kolektīvās tiesības);

               iv)tiesības sākt un izvērst darbības kā pašnodarbinātām personām, kas izriet no Līguma par Eiropas Savienības darbību 49. panta.

               22.Juridiskās noteiktības nolūkos ar līgumu būtu jānodrošina, ka Apvienotajā Karalistē un ES-27 saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas ir piemērojami pirms izstāšanās dienas tiek aizsargāti atzīti diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, kas pirms izstāšanās dienas iegūti kādā no Savienības dalībvalstīm. Ar līgumu būtu arī jānodrošina, ka arī pēc izstāšanās dienas joprojām tiek atzīti diplomi, sertifikāti vai citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti, kas iegūti trešā valstī un pirms izstāšanās dienas bijuši atzīti kādā no Savienības dalībvalstīm saskaņā ar Savienības tiesību aktu noteikumiem, kas bijuši piemērojami pirms minētās dienas. Līgumā būtu arī jāparedz kārtība attiecībā uz atzīšanas procedūrām, kuras notiek izstāšanās dienā.

               III.2.Finanšu noregulējums

               23.Vienotam finanšu noregulējumam būtu jānodrošina, ka gan Savienība, gan Apvienotā Karaliste ievēro pienākumus, kas izriet no visa Apvienotās Karalistes dalības laikposma Savienībā. Sarunas saistībā ar finanšu noregulējuma metodiku būtu jābalsta uz turpmāk minētajiem principiem.

               24.Vajadzētu būt vienotam finanšu noregulējumam, kas saistīts ar:

               –Savienības budžetu;

               –Apvienotās Karalistes dalības izbeigšanu visās struktūrās vai iestādēs, kas izveidotas ar Līgumiem
                  2
                (piem., Eiropas Investīciju banka, Eiropas Centrālā banka
                  3
               );

               –Apvienotās Karalistes dalību konkrētos fondos un mehānismos, kas saistīti ar Savienības politikas virzieniem (piem., Eiropas Attīstības fonds un Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā).

               25.Šim vienotajam finanšu noregulējumam vajadzētu būt balstītam uz principu, ka Apvienotajai Karalistei ir jāpilda visu to pienākumu finansējuma daļa, ko tā uzņēmusies, kad tā bija Savienības dalībvalsts.

               26.Saskaņā ar Eiropadomes nostādņu 10. punktu minētie pienākumi ietver saistības, tostarp iespējamās saistības un visus pārējos pienākumus, kas izriet no pamatakta Finanšu regulas
                  4
                54. panta nozīmē. Turklāt Apvienotajai Karalistei būtu pilnībā jāsedz ar izstāšanās procesu saistītās īpašās izmaksas, piemēram, par aģentūru vai citu Savienības struktūru pārvietošanu.

               27.Aprēķina metodei vajadzētu būt balstītai uz oficiālajiem konsolidētajiem gada pārskatiem, vajadzības gadījumā papildus izmantojot starpposma pārskatus. Tajā tiks arī izmantotas summas no attiecīgajiem pamataktiem (tostarp atsauces summas un to turpmākie pasākumi, izmantojot finanšu plānošanu). Pienākumi būtu jānorāda euro.

               28.Apvienotās Karalistes pienākumu pret Savienības budžetu un fondiem aprēķina metode būtu jābalsta uz pašu resursu lēmumu
                  5
                un tajā jāņem vērā vēsturiskie pierādījumi par tās finansējuma daļu pirms izstāšanās dienas.

               29.Būtu jāvienojas par maksājumu veikšanas kārtību, lai mazinātu izstāšanās ietekmi uz Savienības budžetu.

               30.Tādējādi līgumā būtu jāietver:

               (a)aprēķins par kopējo summu, kas Apvienotajai Karalistei ir jāmaksā, lai nokārtotu savas finanšu saistības pret Savienības budžetu, visām iestādēm vai struktūrām, kas izveidotas ar Līgumiem, un citiem jautājumiem ar finansiālu ietekmi. Uz kopējo summu nākotnē var attiekties ikgadējas tehniskas korekcijas;

               (b)Apvienotās Karalistes veicamo ikgadējo maksājumu grafiks un šo maksājumu veikšanas praktiskā kārtība;

               (c)pārejas noteikumi, ar ko nodrošina, ka Komisija (vai, vajadzības gadījumā, cita struktūra, kas ir atbildīga saskaņā ar Savienības tiesību aktiem pirms izstāšanās dienas), Revīzijas palāta un OLAF veic kontroli un ka Eiropas Savienības Tiesai ir pilnvaras lemt par agrākiem maksājumiem / iekasēšanas rīkojumiem Apvienotās Karalistes saņēmējiem un Apvienotās Karalistes saņēmējiem izmaksātiem jebkādiem maksājumiem pēc izstāšanās dienas, lai izpildītu visas juridiskās saistības (tostarp iespējamos aizdevumus), kurus ir atļāvusi atbildīgā struktūra pirms izstāšanās dienas;

               (d)īpaša kārtība attiecībā uz tagadējām vai turpmākām juridiskām saistībām pret Apvienotās Karalistes saņēmējiem, kas noslēgtas pēc izstāšanās dienas (piem., attiecībā uz Apvienotās Karalistes saņēmēju maksājumu pārvaldības iestādēm);

               (e)īpaši noteikumi, lai risinātu jautājumu par iespējamajām saistībām, ko savā budžetā uzņēmusies Savienība vai konkrētas iestādes vai struktūras, vai fondi (piemēram, aizdevumi, ko izsniedz Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds).

               III.3. Situācija attiecībā uz tirgū laistām precēm un uz Savienības tiesību aktiem balstītu procedūru iznākums

               A. Preces, kas laistas tirgū saskaņā ar Savienības tiesību aktiem pirms izstāšanās dienas

               31.Ar līgumu būtu jānodrošina, ka ikvienu preci, kas pirms izstāšanās dienas likumīgi laista Savienības tirgū saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, pēc minētās dienas var joprojām darīt pieejamu tirgū vai nodot ekspluatācijā gan Apvienotajā Karalistē, gan 27 ES dalībvalstīs, ievērojot attiecīgajos Savienības tiesību aktos paredzētos nosacījumus, kas bijuši piemērojami pirms izstāšanās dienas.

               B. Notiekošā dalībvalstu tiesu iestāžu sadarbība saskaņā ar Savienības tiesību aktiem

               32.Līgumā būtu jāparedz kārtība attiecībā uz tiesvedībām, kas saistītas ar tiesu iestāžu sadarbību un ko reglamentē Savienības tiesību akti, un kuras notiek izstāšanās dienā. Līgumā jo īpaši būtu jānosaka, ka šādus procesus līdz to pabeigšanai joprojām reglamentē attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi, kas bijuši piemērojami pirms izstāšanās dienas.

               33.Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un komerclietās starp Apvienoto Karalisti un ES-27 ar līgumu būtu jānodrošina, ka pirms izstāšanās dienas pieņemto valsts tiesu nolēmumu atzīšanu un izpildi arī turpmāk reglamentē attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi, kas bijuši piemērojami pirms izstāšanās dienas. Ar līgumu būtu arī jānodrošina, ka arī turpmāk tiek piemēroti Savienības tiesību aktu noteikumi, kas attiecas uz piemērojamiem tiesību aktiem un tiesas izvēli, kas izdarīta pirms izstāšanās dienas.

               C. Notiekošā administratīvā sadarbība un tiesībaizsardzības sadarbība saskaņā ar Savienības tiesību aktiem

               34.Līgumā būtu jāparedz kārtība attiecībā uz administratīvo sadarbību un tiesībaizsardzības sadarbību, tostarp kontroli, ko reglamentē Savienības tiesību akti un kas notiek izstāšanās dienā. Šādai kārtībai būtu jo īpaši jānodrošina, ka minētos procesus līdz to pabeigšanai joprojām reglamentē attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi, kas bijuši piemērojami pirms izstāšanās dienas. Būtu arī jāparedz noteikumi par iespējamu informācijas un datu izmantošanu tiesībaizsardzības iestāžu veiktās izmeklēšanās un kriminālprocesos, kas notiek izstāšanās dienā. Tiem būtu jāattiecas gan uz informāciju un datiem, kurus no ES-27 vai Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām ir saņēmusi vai tur Apvienotā Karaliste, gan uz informāciju un datiem, kurus no Apvienotās Karalistes ir saņēmušas vai tur 27 ES dalībvalstis vai Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras. Tiem būtu jāietver noteikumi par personas datu aizsardzību.

               D. Notiekošie Savienības tiesas un administratīvie procesi

               35.Līgumā būtu jāparedz kārtība attiecībā uz:

               (a)izstāšanās dienā Eiropas Savienības Tiesā izskatāmu lietu tiesvedību, kurā ir iesaistīta Apvienotā Karaliste, Apvienotās Karalistes fiziskas un/vai juridiskas personas (tostarp lūgumiem sniegt prejudiciālus nolēmumus). Tiesai arī turpmāk būtu jāsaglabā kompetence lemt šajās tiesvedībās, un tās nolēmumiem jābūt saistošiem Apvienotajai Karalistei;

               (b)Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās notiekošiem administratīvajiem procesiem, kas attiecas uz Apvienoto Karalisti (piemēram, pārkāpumu procedūras, valsts atbalsts) vai, attiecīgā gadījumā, uz Apvienotās Karalistes fiziskām vai juridiskām personām;

               (c)iespēju uzsākt gan administratīvu procesu Savienības iestādēs, gan tiesvedību Eiropas Savienības Tiesā saistībā ar Apvienoto Karalisti (piemēram, pārkāpumu procedūras, valsts atbalsts) pēc izstāšanās dienas par faktiem, kas notikuši pirms izstāšanās dienas;

               (d)Savienības tiesību aktu, ar kuriem nosaka finansiālas saistības, un Eiropas Savienības Tiesas spriedumu, kas pieņemti pirms izstāšanās dienas vai tiek pieņemti notiekošā tiesas un administratīvajā procesā, turpmāku piemērojamību.

               III.4.Citi administratīvi jautājumi, kuri attiecas uz Savienības darbību

               36.Līgumā būtu jāietver vajadzīgie noteikumi, kas attiecas uz Savienības un tās iestāžu vai struktūru īpašuma, finanšu līdzekļu, aktīvu un darbību, un to personāla (tostarp pensionētā personāla) un viņu ģimenes locekļu aizsardzību, kā paredzēts Līgumos un Līgumiem pievienotajos protokolos (jo īpaši 7. protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā).

               37.Līgumā būtu attiecīgā gadījumā jānodrošina īpašumtiesību nodošana Apvienotajai Karalistei attiecībā uz:

               (a)speciālajiem skaldmateriāliem, kas atrodas Eiropas Atomenerģijas kopienas teritorijā un kas patlaban ir šīs kopienas īpašums saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 86. pantu, kuru lietošanas tiesības patlaban ir fiziskai vai juridiskai personai – publiskai vai privātai – Apvienotajā Karalistē;

               (b)Eiropas Atomenerģijas kopienas īpašumu, kas atrodas Apvienotajā Karalistē un tiek izmantots drošības pasākumu nodrošināšanas nolūkā saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu.

               Līgumā būtu arī jāparedz, ka Apvienotā Karaliste uzņemas visas tiesības un pienākumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz nodoto materiālu vai īpašumu, un reglamentē citus jautājumus saistībā ar materiāliem un īpašumu saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši drošības pasākumu pienākumus, kas piemērojami iepriekš minētajiem materiāliem.

               38.Līgumā būtu arī jāparedz, ka Apvienotā Karaliste savā jurisdikcijā garantēs, ka Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru locekļi, komiteju locekļi, Savienības ierēdņi un citi darbinieki arī turpmāk pilda pienākumus, kas viņiem pirms izstāšanās dienas noteikti ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 339. pantu.

               III.5.Līguma pārvaldība

               39.Ar līgumu būtu jāizveido institucionāla struktūra, lai nodrošinātu efektīvu līgumā noteikto saistību īstenošanu, ņemot vērā Savienības intereses efektīvi aizsargāt savu autonomiju un tiesisko regulējumu, tostarp Eiropas Savienības Tiesas nozīmi.

               40.Līgumā būtu jāietver atbilstoša institucionālā kārtība, kas ļautu pieņemt pasākumus, lai risinātu līgumā neparedzētas situācijas, un iekļaut līgumā Savienības tiesību aktu turpmākus grozījumus, ja tas vajadzīgs līguma pareizai īstenošanai.

               41.Līgumā būtu jāietver noteikumi, kas nodrošina strīdu izšķiršanu un līguma izpildi. Proti, tiem būtu jāaptver strīdi saistībā ar turpmāk minētajiem jautājumiem:

               –Savienības tiesību aktu turpmāka piemērošana;

               –pilsoņu tiesības;

               –citu līguma noteikumu, piemēram, finanšu noregulējuma vai institucionālās struktūras pieņemto pasākumu neparedzētu situāciju risināšanai, piemērošana un interpretācija.

               42.Šajos jautājumos būtu jāsaglabā Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcija (un uzraudzības funkcija, ko pilda Komisija). To līguma noteikumu piemērošanai un interpretēšanai, kuri neattiecas uz Savienības tiesību aktiem, alternatīva strīdu izšķiršana būtu jāparedz tikai tad, ja tā garantē neatkarību un objektivitāti, kas ir līdzvērtīga tai, ko garantē Eiropas Savienības Tiesa.

               43.Līgumā būtu jāparedz, ka ikviena atsauce uz Savienības tiesību jēdzieniem vai noteikumiem ir jāsaprot kā atsauce, kas ietver Eiropas Savienības Tiesas judikatūru šādu jēdzienu vai noteikumu interpretēšanā pirms izstāšanās dienas. Turklāt, ja konkrētiem līguma noteikumiem paredz alternatīvu strīdu izšķiršanu, būtu jāietver noteikums, saskaņā ar kuru, interpretējot šādus jēdzienus un noteikumus, ir jāņem vērā Eiropas Savienības Tiesas turpmākā judikatūra pēc izstāšanās dienas.

               IV.Sarunu risināšanas procesuālā kārtība

               44.Atbilstīgi 27 dalībvalstu valsts vai valdību vadītāju, kā arī Eiropadomes un Eiropas Komisijas priekšsēdētāju paziņojumam šīs sarunu norādes izveido detalizētu kārtību, kas reglamentē attiecības starp Padomi un tās darba sagatavošanas struktūrām, no vienas puses, un Savienības sarunu vadītāju, no otras puses.

               45.Savienības sarunu vadītājs risinās sarunas ar Apvienoto Karalisti, nepārtraukti koordinējot un uzturot pastāvīgu dialogu ar Padomi un tās darba sagatavošanas struktūrām. Šajā ziņā, pilnībā ievērojot Līgumos noteikto iestāžu līdzsvaru, Padome un Coreper, kam palīdz 50. panta darba grupa, sniegs padomus Savienības sarunu vadītājam, ņemot vērā Eiropadomes nostādnes un saskaņā ar sarunu norādēm.

               46.Savienības sarunu vadītājs savlaicīgi apspriedīsies ar Padomes darba sagatavošanas struktūrām un ziņos tām. Šajā nolūkā Padome pirms un pēc katras sarunu sanāksmes rīkos 50. panta darba grupas sanāksmi. Savienības sarunu vadītājam būtu savlaicīgi jāsniedz nepieciešamā ar sarunām saistītā informācija un dokumenti.

                     (1)
                  Uzskaitītas Līguma par Eiropas Savienības darbību II pielikuma pēdējos divpadsmit ievilkumos.

                     (2)
                  Tas neskar attiecīgajām iestādēm vai struktūrām paredzētās tiesību aktos noteiktās prasības, kas izriet jo īpaši no attiecīgajiem Līgumu protokoliem.

                     (3)
                  Saskaņā ar Līgumiem pievienotā 4. protokola 47. pantu Lēmumā ECB/2010/28 (2010. gada 13. decembris) par to, kā ārpus eurozonas nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitālu (2011/22/ES), ir noteikts parakstītā un samaksātā ECB kapitāla apmērs un veids attiecībā uz Anglijas Bankas daļu. Samaksātais kapitāls ir iemaksa Eiropas Centrālās bankas darbības izmaksu segšanai.

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu, OV L 298, 26.10.2012., 1.–96. lpp.

                     (5)
                  Padomes Lēmums (2014/335/ES, Euratom) (2014. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, OV L 168, 7.6.2014., 105.–111. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.10.2016
            COM(2016) 642 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Pievienotais priekšlikums ir juridisks instruments ieteikumam Padomes Lēmumam, ar ko apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk – "protokols").

               Saskaņā ar Pievienošanās aktu Horvātija pievienojas starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (turpmāk "nolīgums"), tika parakstīts Luksemburgā, 2008. gada 16. jūnijā un stājās spēkā 2015. gada 1. jūnijā.

               Padome 2012. gada 24. septembrī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Horvātijas Republikas vārdā uzsākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu nolūkā noslēgt Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               No 2012. gada 13. decembra līdz 2016. gada 28. aprīlim notika vairākas sarunu kārtas. Pēc papildu tehniskām apspriedēm un sarakstes Komisija un Bosnija un Hercegovina parafēja protokolu 2016. gada 18. jūlijā.

               Komisija ierosina Padomei lemt par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu un noslēgt protokolu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā. Eiropas Atomenerģijas kopiena (EAEK) arī ir puse Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā. Saskaņā ar EAEK dibināšanas līguma 101. pantu lēmumu noslēgt nolīgumu pieņem Komisija ar Padomes apstiprinājumu, ko tā pieņēmusi ar kvalificētu balsu vairākumu.

               Tādēļ ir jāpieņem atsevišķi lēmumi par protokola parakstīšanu un noslēgšanu kā no Eiropas Savienības puses, tā arī no EAEK puses.

               Lai noslēgtu protokolu EAEK vārdā, Komisija ierosina Padomei

               –piekrist tā noslēgšanai saskaņā ar EAEK dibināšanas līguma 101. panta otro daļu.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, tika parakstīts Luksemburgā 2008. gada 16. jūnijā un stājās spēkā 2015. gada 1. jūnijā
                  1
               .

               (2)Horvātijas Republika kļuva par Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)Saskaņā ar 6. panta 2. punkta otro daļu 2012. gada Aktā par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem par Horvātijas pievienošanos Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, būtu jāvienojas, Padomei ar vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā un attiecīgajai trešai valstij noslēdzot protokolu šādam nolīgumam.

               (4)Padome 2012. gada 24. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu nolūkā noslēgt protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai ("protokols").

               (5)Šīs sarunas tika pabeigtas, parafējot protokolu 2016. gada 18. jūlijā.

               (6)Protokolā ir ietverti jautājumi, kuri ir Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē.

               (7)Attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē esošiem jautājumiem būtu jāapstiprina, ka Komisija noslēdz protokolu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

               (8)Par jautājumiem, uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, Protokola parakstīšanai un noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo tiek apstiprināts tas, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               Protokola teksts ir pievienots lēmumam par tā parakstīšanu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 164, 30.6.2015., 2. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.10.2016
            COM(2016) 642 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            IeteikumsPADOMES LĒMUMS,
            ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PROTOKOLS

               Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               ĪRIJA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               UNGĀRIJA,

               MALTAS REPUBLIKA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību, Līguma par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma līgumslēdzējas puses, turpmāk — "dalībvalstis", un

               EIROPAS SAVIENĪBA un EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA,

               turpmāk — "Eiropas Savienība",

               no vienas puses, un

               BOSNIJA UN HERCEGOVINA,

               no otras puses,

               ņemot vērā Horvātijas Republikas (turpmāk — "Horvātija") pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

               tā kā:

               (1)Pagaidu nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, tika parakstīts Luksemburgā 2008. gada 16. jūnijā un bija spēkā no 2008. gada 1. jūlija līdz 2015. gada 31. maijam.

               (2)Līgums par Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk — "Pievienošanās līgums") tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī.

               (3)Horvātija pievienojās Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā.

               (4)Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (turpmāk "SAN"), tika parakstīts Luksemburgā, 2008. gada 16. jūnijā un stājās spēkā 2015. gada 1. jūnijā.

               (5)Saskaņā ar Horvātijas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu par Horvātijas pievienošanos SAN vienojas, noslēdzot SAN protokolu.

               (6)Saskaņā ar SAN 37. panta 3. punktu ir notikusi apspriešanās, lai nodrošinātu minētajā nolīgumā paredzēto Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas savstarpējo interešu ievērošanu,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               I iedaļa

               Līgumslēdzējas puses

               1. pants

               Horvātija ir Puse Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (turpmāk – "SAN"), kas parakstīts Luksemburgā 2008. gada 16. jūnijā, un tāpat kā pārējās Eiropas Savienības dalībvalstis attiecīgi pieņem un ievēro SAN, kā arī kopīgās deklarācijas un vienpusējās deklarācijas, kas pievienotas tajā pašā dienā parakstītajam Nobeiguma aktam.

               II iedaļa

               SAN, TOSTARP TĀ PIELIKUMU UN PROTOKOLU, PIELĀGOJUMI

               Lauksaimniecības produkti

               2. pants

               Lauksaimniecības produkti sensu stricto

               1. SAN 27. panta 3. punktam pievieno šādu jaunu otro daļu:

               No dienas, kad stājas spēkā protokols, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai, vai, ja šo protokolu piemēro provizoriski, no provizoriskās piemērošanas datuma ikgadējā tarifa kvota, kas noteikta pirmajā apakšpunktā, ir 13 210 tonnas (tīrais svars).

               2. SAN 27. pantam pievieno šādu jaunu 4.a punktu:

               4.a Papildus 4. punktam no dienas, kad stājas spēkā protokols, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai, vai, ja šo protokolu piemēro provizoriski, no provizoriskās piemērošanas datuma Bosnija un Hercegovina atceļ ievedmuitas nodokļus atsevišķiem Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktiem, kuri uzskaitīti III.f pielikumā, ievērojot tarifu kvotu, kas norādīta attiecīgajiem produktiem.

               3. Šā protokola I pielikumu pievieno kā SAN III.f pielikumu, un tas ir SAN neatņemama sastāvdaļa.

               3. pants

               Zivju un zivsaimniecības produkti

               1. SAN 28. pantam pievieno šādu 1.a punktu:

               1.a No dienas, kad stājas spēkā protokols, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai, vai, ja šo protokolu piemēro provizoriski, no provizoriskās piemērošanas datuma Savienība atceļ visus muitas nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu iedarbību uz Bosnijas un Hercegovinas izcelsmes zivīm un zivsaimniecības produktiem, izņemot tos, kas uzskaitīti IV.a pielikumā. Šā nolīguma IV.a pielikumā uzskaitītajiem produktiem piemēro tajā izklāstītos noteikumus.

               2. SAN 28. pantam pievieno šādu 3. punktu:

               3. No dienas, kad stājas spēkā protokols, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai, vai, ja šo protokolu piemēro provizoriski, no provizoriskās piemērošanas datuma Bosnija un Hercegovina atver beznodokļu kvotu dzīvu karpu importam, kas minētas ar KN kodu 0301 93 00, nepārsniedzot ikgadējo tarifa kvotu – 75 tonnas. Importam, kas pārsniegs kvotu, piemēro nodokļus, kas paredzēti SAN V pielikumā.

               3. Šā protokola II pielikumu pievieno kā SAN IV.a pielikumu, un tas ir SAN neatņemama sastāvdaļa.

               4. pants

               Pārstrādāti lauksaimniecības produkti

               Šā protokola III pielikumu pievieno kā SAN 1. protokola III. pielikumu, un tas ir SAN neatņemama sastāvdaļa.

               5. pants

               Vīna nolīgums

               No dienas, kad stājas spēkā protokols, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai, vai, ja šo protokolu piemēro provizoriski, no provizoriskās piemērošanas datuma SAN 7. protokola I pielikumu, kas minēts SAN 27. panta 5. punktā, groza atbilstoši šā protokola IV pielikumā noteiktajam.

               III iedaļa

                  VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               6. pants

               Šis protokols un tā pielikumi ir SAN neatņemama sastāvdaļa.

               7. pants

               1. Šo protokolu Eiropas Savienība un tās dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

               2. Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par 1. punktā minēto attiecīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

               8. pants

               1. Šis protokols stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā apstiprināšanas dokumenta deponēšanas.

               2. Ja visi šā protokola apstiprināšanas dokumenti nav deponēti pirms otrā mēneša pirmās dienas pēc tā parakstīšanas dienas, šo protokolu piemēro provizoriski. Provizoriskās piemērošanas diena ir otrā mēneša pirmā diena pēc parakstīšanas dienas.

               9. pants

               Šis protokols ir sastādīts divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāliešu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, bosniešu un serbu valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

               PIELIKUMI

               I PIELIKUMS

               "III.f PIELIKUMS

               BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS TARIFU KONCESIJAS EIROPAS SAVIENĪBAS IZCELSMES PRIMĀRAJIEM LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTIEM

               (Minēts SAN 27. panta 4.a punktā)

                        1.

                        No protokola, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai, spēkā stāšanās vai provizoriskās piemērošanas dienas nodokli atceļ turpmāk minētajiem produktiem, kuri ietilpst tarifu kvotas daudzumos, kas izklāstīti turpmāk. Attiecībā uz importu, kas pārsniedz kvotu, piemēro VLR nodokļa likmi. Attiecībā uz 2017. gadu piemēro pilnu kvotas apjomu neatkarīgi no protokola spēkā stāšanās vai provizoriskās piemērošanas datuma.

                        KN kods

                        Apraksts

                        Tarifa kvota (tonnas)

                        0102

                        Dzīvi liellopi

                        - liellopi

                        0102 29

                        - - citādi

                        - - - citādi

                        - - - - kuru svars pārsniedz 300 kg

                        - - - - - govis

                        0102 29 61

                        - - - - - - kaušanai

                        1935

                        - - - - - citādas

                        0102 29 91

                        - - - - - - kaušanai

                        190

                        0103

                        Dzīvas cūkas

                        - citādi

                        0103 92

                        - - kuru svars ir 50 kg vai vairāk

                        - - - mājlopu sugas

                        0103 92 11

                        - - - - sivēnmātes, kas vismaz vienreiz atnesušās, kuru svars ir vismaz 160 kg

                        575

                        0103 92 19

                        - - - - citādas

                        1755

                        0103 92 90

                        - - - citādas

                        195

                        0105

                        Dzīvi mājputni, t. i., vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas

                        - citādas

                        0105 94 00

                        - - vistas

                        1455

                        0207

                        Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti:

                        - vistas

                        0207 12

                        - - nesadalītas, saldētas

                        0207 12 90

                        - - - noplūktas un izķidātas, bez galvas un kājām un bez kakla, sirds, aknām un kuņģa (vai guzas), t. s. "65 % cāļi", vai citādas

                        80

                        0207 13

                        - - gabali un subprodukti, svaigi vai atdzesēti

                        - - - gabali

                        0207 13 10

                        - - - - bezkaula

                        90

                        - - - - neatkauloti

                        0207 13 30

                        - - - - - veseli spārni ar spārnu galiem vai bez tiem

                        55

                        0207 13 60

                        - - - - - kājas un to gabali

                        320

                        - - - subprodukti

                        0207 13 99

                        - - - - citādi

                        25

                        0207 14

                        - - saldēti gabali un subprodukti:

                        - - - gabali

                        - - - - neatkauloti

                        0207 14 20

                        - - - - - puses vai ceturtdaļas

                        30

                        0207 14 60

                        - - - - - kājas un to gabali

                        130

                        - - - subprodukti

                        0207 14 99

                        - - - - citādi

                        50

                        0401

                        Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas

                        0401 40

                        - kura tauku saturs ir lielāks par 6 %, bet nepārsniedz 10 % no svara

                        0401 40 10

                        - - tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem

                        80

                        0401 50

                        - kura tauku saturs pārsniedz 10 % no svara

                        - - nepārsniedz 21 %

                        0401 50 11

                        - - - tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem

                        30

                        0402

                        Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu

                        - pulverī, granulās vai citādā cietā veidā, ar tauku saturu vairāk nekā 1,5 % no svara

                        0402 21

                        - - bez cukura vai citu saldinātāju piedevas

                        - - - kura tauku saturs nepārsniedz 27 % no svara

                        0402 21 18

                        - - - - citāds

                        25

                        0403

                        Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

                        0403 90

                        - citāds

                        - - nearomatizēts, bez augļiem, riekstiem un kakao

                        - - - citāds

                        - - - - kurā nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kura tauku saturs pēc svara

                        0403 90 51

                        - - - - - nepārsniedz 3 %

                        500

                        0403 90 53

                        - - - - - pārsniedz 3 %, bet nepārsniedz 6 %

                        290

                        0405

                        Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas - piena tauku pastas

                        0405 10

                        - sviests

                        - - ar tauku saturu līdz 85 svara %

                        - - - dabisks sviests

                        0405 10 11

                        - - - - tiešajā iepakojumā, ar tīro svaru līdz 1 kg

                        160

                        0405 10 19

                        - - - - citāds

                        200

                        0406

                        Siers un biezpiens

                        0406 10

                        - svaigs (nenogatavināts un nesālīts) siers, arī sūkalu siers un biezpiens

                        - - kura tauku saturs nepārsniedz 40 % no svara

                        0406 10 30

                        - - - Mozzarella, šķidrumā vai bez šķidruma

                        355

                        0406 10 50

                        - - - citāds

                        0406 10 80

                        - - citāds

                        165

                        0409 00 00

                        Dabiskais medus

                        165

                        0701

                        Kartupeļi, svaigi vai atdzesēti

                        0701 90

                        - citādi

                        - - citādi

                        0701 90 50

                        - - - jaunie, no 1. janvāra līdz 30. jūnijam

                        50

                        0701 90 90

                        - - - citādi

                        1265

                        0704

                        Galviņkāposti, ziedkāposti, kolrābji, lapu kāposti un tamlīdzīgi pārtikas kāpostaugi, svaigi vai atdzesēti

                        0704 90

                        - citādi

                        0704 90 10

                        - - baltie galviņkāposti un sarkanie galviņkāposti

                        280

                        0706

                        Burkāni, galda rāceņi un kāļi, galda bietes, auzu saknes (puravlapu plostbārži), sakņu selerijas, redīsi un tamlīdzīgi sakņu dārzeņi, svaigi vai atdzesēti

                        0706 10 00

                        - burkāni un galda rāceņi un kāļi

                        50

                        0806

                        Vīnogas, svaigas vai žāvētas

                        0806 10

                        - svaigas

                        0806 10 10

                        - - galda vīnogas

                        45

                        0809

                        Svaigas aprikozes, ķirši, persiki (ieskaitot nektarīnus), plūmes un ērkšķu plūmes

                        - ķirši

                        0809 21 00

                        - - skābie ķirši (Prunus cerasus)

                        410

                        0811

                        Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu

                        0811 90

                        - citādi

                        - - citādi

                        - - - ķirši

                        0811 90 75

                        - - - - skābie ķirši (Prunus cerasus)

                        70

                        1601

                        Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes

                        - citādi

                        1601 00 91

                        - - termiski neapstrādātas žāvētas vai uzziežamās desas

                        285

                        1602

                        Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm

                        1602 10 00

                        - homogenizēti produkti

                        75

                        1602 20

                        - no jebkuru dzīvnieku aknām

                        1602 20 90

                        - - citādi

                        140

                        - no mājputniem, kas minēti pozīcijā 0105

                        1602 31

                        - - tītariem

                        - - - ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk

                        1602 31 19

                        - - - - citādi

                        40

                        1602 32

                        - - vistu

                        - cūku

                        - - - ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 57 % no svara vai vairāk

                        1602 32 11

                        - - - - termiski neapstrādāti

                        130

                        1602 32 19

                        - - - - citādi

                        30

                        1602 32 30

                        - - - ar mājputnu gaļas vai subproduktu saturu 25 % no svara vai vairāk, bet mazāk par 57 %

                        170

                        1602 32 90

                        - - - citādi

                        230

                        1602 41

                        - - šķiņķi un to izcirtņi

                        1602 41 10

                        - - - mājas cūku

                        360

                        1602 49

                        - citādi, ieskaitot maisījumus

                        - - - mājas cūku

                        - - - - kas satur 80 svara % vai vairāk jebkuras gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkāda veida un izcelsmes taukus

                        1602 49 15

                        - - - - - citādi maisījumi, kas satur šķiņķi (gurnus), plecus, muguras gabalus vai kakla gabalus un to izcirtņus

                        150

                        1602 49 30

                        - - - - kas satur 40 % vai vairāk, bet mazāk par 80 % jebkura veida gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus

                        445

                        1602 49 50

                        - - - - kas satur mazāk par 40 % jebkura veida gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus

                        60

                        1602 50

                        - liellopu

                        - - citādi

                        1602 50 31

                        - - - sālīta liellopu gaļa hermētiskā tarā

                        70

                        1602 50 95

                        - - - citādi

                        295

                        1701

                        Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā veidā

                        - citāds

                        1701 91 00

                        - - ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām

                        55

                        1701 99

                        - - citādi

                        1701 99 10

                        - - - baltais cukurs

                        3470

                        2001

                        Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas

                        2001 10 00

                        - gurķi un kornišoni (pipargurķīši)

                        265

                        2001 90

                        - citādi

                        2001 90 70

                        - - dārzeņpipari (paprika)

                        70

                        2005

                        Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos

                        - citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi

                        2005 99

                        - - citādi

                        2005 99 50

                        - - - dārzeņu maisījumi

                        245

                        2005 99 60

                        - - - skābie kāposti

                        40

                        2.

                        Uz šādu produktu importu Bosnijā un Hercegovinā attiecas turpmāk norādītās koncesijas. Attiecībā uz importu, kas pārsniedz kvotu, piemēro VLR nodokļa likmi. Attiecībā uz 2017. gadu piemēro pilnu kvotas apjomu neatkarīgi no protokola spēkā stāšanās vai provizoriskās piemērošanas datuma.

                        KN kods

                        Apraksts

                        Tarifa kvota (tonnas)

                        No 1.1.2017.

                        No 1.1.2018.

                        No 1.1.2019.

                        0401

                        Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas

                        0401 20

                        - kura tauku saturs ir lielāks par 1 %, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        - - nepārsniedz 3 %

                        0401 20 11

                        - - - tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem

                        5432

                        9506

                        13 580

                        - - pārsniedz 3 %

                        0401 20 91

                        - - - tiešajā iepakojumā, ar neto tilpumu līdz 2 litriem

                        720

                        1440

                        1440

                        0403

                        Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

                        0403 10

                        - jogurts

                        - - nearomatizēts, bez augļiem, riekstiem un kakao

                        - - - kurā nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kura tauku saturs pēc svara

                        0403 10 11

                        - - - - nepārsniedz 3 %

                        1515

                        3030

                        3030

                        0403 10 13

                        - - - - pārsniedz 3 %, bet nepārsniedz 6 %

                        1520

                        3040

                        3040

                        0403 90

                        - citāds

                        - - nearomatizēts, bez augļiem, riekstiem un kakao

                        - - - citāds

                        - - - - kurā nav cukura un citu saldinātāju piedevas un kura tauku saturs pēc svara

                        0403 90 59

                        - - - - - pārsniedz 6 %

                        1762,5

                        3525

                        3525

                        1601

                        Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes

                        - citādi

                        1601 00 99

                        - - citādas

                        1692,5

                        3385

                        3385

               II PIELIKUMS

               "IV.a PIELIKUMS
               NODOKĻI, KO PIEMĒRO BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS IZCELSMES PREČU IMPORTAM EIROPAS SAVIENĪBĀ

               (Minēts SAN 28. panta 1.a punktā)

                        1.

                        No protokola, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai, spēkā stāšanās vai provizoriskās piemērošanas dienas importam no Bosnijas un Hercegovinas Eiropas Savienībā piemēro turpmāk izklāstītās koncesijas. Attiecībā uz 2017. gadu piemēro pilnu kvotas apjomu neatkarīgi no protokola spēkā stāšanās vai provizoriskās piemērošanas datuma.

                        KN kods

                        Apraksts

                        Tarifa kvotas apjoms (tonnās)

                        Nodokļa likme kvotas robežās

                        Nodokļa likme virs kvotas

                        0301 91 00

                        0302 11 00

                        0303 14 00

                        0304 42 00

                        ex 0304 52 00

                        0304 82 00

                        ex 0304 99 21

                        ex 0305 10 00

                        ex 0305 39 90

                        0305 43 00

                        ex 0305 59 80

                        ex 0305 69 80

                        Foreles (Salmo trutta, Oncorhynchus mykiss, Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita, Oncorhynchus gilae, Oncorhynchus apache un Oncorhynchus chrysogaster): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

                        500

                        0 %

                        70 %
                           no MFN nodokļa likmes

                        0301 93 00

                        0302 73 00

                        0303 25 00

                        ex 0304 39 00

                        ex 0304 51 00

                        ex 0304 69 00

                        ex 0304 93 90

                        ex 0305 10 00

                        ex 0305 31 00

                        ex 0305 44 90

                        ex 0305 59 80

                        ex 0305 69 80

                        Karpas (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

                        140

                        0 %

                        70 %
                           no VLR nodokļa likmes

                        ex 0301 99 85

                        0302 85 10

                        0303 89 50

                        ex 0304 49 90

                        ex 0304 59 90

                        ex 0304 89 90

                        ex 0304 99 99

                        ex 0305 10 00

                        ex 0305 39 90

                        ex 0305 49 80

                        ex 0305 59 80

                        ex 0305 69 80

                        Zobaines (Dentex dentex un Pagellus spp.): dzīvas; svaigas vai dzesinātas; saldētas; žāvētas, sālītas vai sālījumā, kūpinātas filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

                        30

                        0 %

                        30 %
                           no VLR nodokļa likmes

                        ex 0301 99 85

                        0302 84 10

                        0303 84 10

                        ex 0304 49 90

                        ex 0304 59 90

                        ex 0304 89 90

                        ex 0304 99 99

                        ex 0305 10 00

                        ex 0305 39 90

                        ex 0305 49 80

                        ex 0305 59 80

                        ex 0305 69 80

                        Akmeņasari (Dicentrarchus labrax): dzīvi; svaigi vai dzesināti; saldēti; žāvēti, sālīti vai sālījumā, kūpināti filejas un citāds zivju mīkstums; zivju milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

                        30

                        0 %

                        30 %
                           no VLR nodokļa likmes

                        1604 13 11

                        1604 13 19

                        ex 1604 20 50

                        Sagatavotas vai konservētas sardīnes

                        50

                        6 %

                        100 %

                        1604 16 00

                        1604 20 40

                        Sagatavoti vai konservēti anšovi

                        70

                        12,5 %

                        100 %

                        2.

                        Nodokļa likmi, kas piemērojama visiem HS pozīcijā 1604 minētajiem produktiem, izņemot sagatavotas vai konservētas sardīnes un sagatavotus vai konservētus anšovus, samazina līdz 70 % no VLR nodokļa likmes.

               III PIELIKUMS

               '"III PIELIKUMS 1. PROTOKOLAM

                  BOSNIJAS UN HERCEGOVINAS TARIFU KONCESIJAS EIROPAS SAVIENĪBAS IZCELSMES PĀRSTRĀDĀTIEM LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTIEM

               (Minēts SAN 25. pantā)

               No protokola, lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai, spēkā stāšanās vai provizoriskās piemērošanas dienas ievedmuitas nodokli atceļ produktiem, kuri ietilpst tarifu kvotas daudzumos, kas izklāstīti turpmāk. Attiecībā uz importu, kas pārsniedz kvotu, piemēro VLR nodokļa likmi. Attiecībā uz 2017. gadu piemēro pilnu kvotas apjomu neatkarīgi no protokola spēkā stāšanās vai provizoriskās piemērošanas datuma.

                        KN kods

                        Apraksts

                        Tarifa kvota (tonnas)

                        0403

                        Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

                        0403 10

                        - jogurts

                        - - aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

                        - - - citāds, kura piena tauku saturs pēc svara

                        0403 10 91

                        - - - - nepārsniedz 3 %

                        480

                        0403 10 93

                        - - - - pārsniedz 3 %, bet nepārsniedz 6 %

                        130

                        0403 10 99

                        - - - - pārsniedz 6 %

                        25

                        0403 90

                        - citāds

                        - - aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

                        - - - citāds, kura piena tauku saturs pēc svara

                        0403 90 91

                        - - - - nepārsniedz 3 %

                        530

                        0403 90 93

                        - - - - pārsniedz 3 %, bet nepārsniedz 6 %

                        55

                        1905

                        Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti

                        - saldie cepumi; vafeles

                        1905 31

                        - - saldie cepumi

                        - - - pilnīgi vai daļēji glazēti ar šokolādi vai ar citiem izstrādājumiem, kuru sastāvā ir kakao

                        1905 31 19

                        - - - - citādi

                        365

                        - - - citādi

                        - - - - citādi

                        1905 31 99

                        - - - - - citādi

                        600

                        1905 32

                        - - vafeles

                        - - - citādas

                        - - - - pilnīgi vai daļēji glazēti ar šokolādi vai ar citiem izstrādājumiem, kuru sastāvā ir kakao

                        1905 32 19

                        - - - - - citādas

                        300

                        1905 90

                        - citādi

                        - - citādi

                        1905 90 45

                        - - - cepumi

                        35

                        2208

                        Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāk nekā 80 tilp. %;  stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni

                        2208 20

                        - alkoholiski šķidrumi, kas iegūti, destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas

                        - - tarā ar 2 l vai mazāku tilpumu

                        2208 20 29

                        - - - citādi

                        ex

                        2208 20 29

                        - - - - vīnogu brendijs un vīnogu čagu brendijs

                        85

                        ex

                        2208 20 29

                        - - - - citādi

                        2402

                        Cigāri, Manilas cigāri, cigarilli un cigaretes no tabakas vai tabakas aizstājējiem

                        2402 20

                        - cigaretes, kas satur tabaku

                        2402 20 90

                        - - citādas

                        3200

               IV PIELIKUMS

               "GROZĪJUMI 7. PROTOKOLA I PIELIKUMĀ

                        1.

                        7. protokola I pielikuma 1. punkta tabulu par vīnu importu Eiropas Savienībā aizstāj ar turpmāk minēto tabulu:

                        2.

                        7. protokola I pielikuma 3. punkta tabulu par vīnu importu Bosnijā un Hercegovinā aizstāj ar turpmāk minēto tabulu:


title: Ieteikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko uzliek naudas sodu Portugālei par efektīvu pasākumu neveikšanu, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

text:
               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2016
            COM(2016) 519 final
            Ieteikums
            PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,ar ko uzliek naudas sodu Portugālei par efektīvu pasākumu neveikšanu, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

               Ieteikums

               PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,

               ar ko uzliek naudas sodu Portugālei par efektīvu pasākumu neveikšanu, lai novērsu pārmērīgu budžeta deficītu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1173/2011 (2011. gada 16. novembris) par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā un jo īpaši tās 6. pantu,

               tā kā:

               (1)Padome ar 2016. gada 12. jūlijā pieņemto lēmumu konstatēja, ka Portugāle nav veikusi efektīvus pasākumus, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu
                  1
               .

               (2)Pēc Padomes lēmuma saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu par to, ka Portugāle nav veikusi efektīvus pasākumus, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, Komisijai būtu Padomei jāiesaka uzlikt naudas sodu.

               (3)Portugālei uzliekamajam naudas sodam principā vajadzētu sasniegt 0,2 % no tās IKP iepriekšējā gadā, bet naudas soda summu var samazināt vai atcelt, pamatojoties uz ārkārtējiem ekonomiskajiem apstākļiem, vai pēc attiecīgās dalībvalsts pamatota pieprasījuma.

               (4)Portugāles IKP 2015. gadā bija 179,37 miljardi euro. 0,2 % no šā IKP atbilst EUR 358 738 200.

               (5)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 2. panta 3. punktu "ārkārtēji ekonomiskie apstākļi" ir apstākļi, kad valsts budžeta deficīta pārsniegums pār atsauces vērtību ir uzskatāms par ārkārtas pārsniegumu LESD 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē un, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1467/97. Saskaņā ar pēdējo minēto regulu šāds pārsniegums ir ārkārtas pārsniegums, ja to izraisa i)  kādi ārkārtēji apstākļi ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ja tie ievērojami ietekmē vispārējās valdības finansiālo stāvokli, vai ii) ja to iemesls ir nopietna ekonomikas lejupslīde, kas nozīmē negatīvu gada IKP izaugsmes rādītāju vai uzkrātus zaudējumus no preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas ilgstošā laika posmā, kad pastāv ļoti zema gada IKP apjoma izaugsme attiecībā pret izaugsmes potenciālu.

               (6)Novērtējumā par iepriekš minēto nosacījumu piemērošanu Portugālei gūti turpmāk minētie secinājumi.

               Kaut gan Portugāles gada IKP izaugsme ir sarukusi straujāk nekā prognozēts 2011. un 2012. gadā, ekonomika kopš 2013. gada pavasara nedaudz atveseļojas. Bezdarba līmenis līdz 2013. gadam arī ievērojami pieauga, bet 2014. gadā atkal sāka samazināties, jo Portugāles ekonomika pakāpeniski sāka atveseļoties. IKP pieauga lielākoties virs potenciālā ražošanas apjoma izaugsmes kopš 2014. gada, un paredzams, ka šī situācija turpināsies 2016. gadā. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi tiek prognozēts, ka IKP pieaugums turpināsies, 2016. gadā sasniedzot 1,5 %, bet 2017. gadā vēl palielinoties līdz 1,7 %. Līdz ar to laikposmā, uz kuru attiecas Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikums (t.i., 2013.–2015. gads), nav bijusi nopietna ekonomikas lejupslīde.

               Turklāt neradās nekādi ārkārtēji apstākļi ārpus valdības kontroles, kam būtu būtiska ietekme uz publiskajām finansēm laikposmā no 2013.–2015. gadam.

               (7)Tādējādi nepastāv ārkārtēji ekonomiskie apstākļi, kas attaisnotu naudas soda summas samazinājumu.

               (8)Portugāle 2016. gada 18. jūlijā iesniedza pamatotu pieprasījumu Komisijai ieteikt Padomei noteikt naudas sodu nulles apmērā. Pamatojot savu lūgumu, Portugāle norādīja turpmāk minētos iemeslus.

               (9)Portugāle atgādina par būtiskajiem fiskālās konsolidācijas pasākumiem un strukturālajām reformām, kas īstenoti nesenās ekonomikas korekciju programmas laikā. Tā arī atkārtoti apstiprina stingro apņemšanos novērst pārmērīgo budžeta deficītu 2016. gadā, tostarp apņemšanos vajadzības gadījumā pieņemt pasākumus, lai koriģētu budžeta novirzes, un īstenot fiskālo korekciju 2017. gadā saskaņā ar fiskālo konkrētai valstij adresēto ieteikumu, kuru Padome pieņēma 2016. gada 12. jūlijā. Portugāle uzskata, ka sankciju piemērošana kaitētu to budžeta mērķu sasniegšanai, ar kuriem šogad novērš pārmērīgo budžeta deficītu. Tā arī norāda uz ekonomikas politikas saistībām, jo īpaši attiecībā uz finanšu sistēmas stabilizāciju, un pasākumiem, kas izklāstīti 2016. gada valsts reformu programmā. Visbeidzot, Portugāle uzskata jebkādas sankcijas par nepiemērotām pašreizējā Eiropas un starptautiskajā vidē, jo īpaši ņemot vērā lielo neskaidrību, kas izriet no Apvienotās Karalistes referenduma par dalību Eiropas Savienībā rezultāta.

               (10)Iepriekšminēto argumentu izvērtējums noved pie turpmāk izklāstītajiem apsvērumiem.

               (11)Kaut gan Portugāle nav efektīvi rīkojusies, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu atbilstīgi Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam, vispārējā fiskālā korekcija laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam patiesi bija ļoti apjomīga. Nominālā deficīta, atskaitot vienreizējos pasākumus, samazinājumu par vairāk nekā 5 % no IKP virzīja uzlabojums strukturālajā bilancē par vairāk nekā 6 %. Fiskālo korekciju papildināja visaptverošs strukturālo reformu kopums korekciju programmas ietvaros, kas tika sekmīgi pabeigta 2014. gada jūnijā, veidojot pamatu stabilākai ekonomikas atveseļošanai. Tomēr šī virzība apstājās pēc ekonomikas programmas slēgšanas, kā tas tika uzsvērts Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmumā. Turpina pastāvēt būtiskas problēmas, jo joprojām augstais privātā un publiskā parāda līmenis ir slogs ekonomikai, bet joprojām augstais bezdarba līmenis kavē ekonomikas korekciju.

               (12)Portugāles iestāžu apņemšanās 2016. gadā novērst pārmērīgo budžeta deficītu un 2017. gadā ievērot fiskālo konkrētai valstij adresēto ieteikumu ir svarīgs signāls par valdības nodomu ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktu. Attiecībā uz 2016. gadu valdība atkārtoti apstiprina savas saistības, kuras tā uzņēmās 11. februāra
                  2
                Eurogrupas sanāksmē, vajadzības gadījumā pieņemt fiskālos pasākumus, kas novērš jebkādas iespējamās novirzes budžeta izpildē. Proti, tā apņemas saglabāt dažu apropriāciju iesaldēšanu 0,2 % apmērā no IKP, kā uzsvērts Stabilitātes programmā. Pamatotajam pieprasījumam pievienotajā pielikumā ir sniegta papildu informācija par veidu, kādā šīs apropriācijas var izmantot, padarot ticamāku apņemšanos netērēt tās, kamēr ir nepieciešama to iesaldēšana. Pirmkārt, tā norāda, ka apropriācijas ir paredzētas valsts iestādēm, kuru finansējums jau ir palielinājies salīdzinājumā ar 2015. gadu; tādējādi tās galu galā var nepieprasīt papildu finansējumu. Otrkārt, lai piekļūtu šīm apropriācijām, jebkuram sabiedriskam dienestam ir jāiesniedz izdevumu atļaujas, kurām ir nepieciešams nepārprotams finanšu ministra apstiprinājums. Visbeidzot, šīs apropriācijas ir arī papildus budžetā jau paredzētajām apropriācijām un rezervēm, kuras arī ir jāapstiprina.

               (13)Attiecībā uz pārmērīgā budžeta deficīta noturīgu novēršanu un jo īpaši attiecībā uz 2017. gada budžetu pamatotajā pieprasījumā ir atsauce galvenokārt uz topošo budžeta plāna projektu, kas jāiesniedz oktobrī, un pausta apņemšanās ievērot fiskālo konkrētai valstij adresēto ieteikumu, kurš paredz strukturālo korekciju vismaz 0,6 % apmērā no IKP. Tas ir uzlabojums salīdzinājumā ar strukturālo korekciju tikai 0,35 % apmērā no IKP, kas noteikts Stabilitātes programmā 2017. gadam, bet konkrēti korekcijas pasākumi vēl ir jādefinē.

               (14)Attiecībā uz sankciju iespējamo kaitīgo ietekmi uz pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu 2016. gadā naudas soda apmērs ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 6. panta 1. punktu ir ierobežots līdz 0,2 % no IKP, kas ir pietiekami maza summa, lai būtu saderīga ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Turklāt jebkāds iespējamais naudas sods neietekmētu strukturālās bilances izmaiņas.

               (15)Apņemšanās veikt strukturālās reformas svarīgākajās ekonomikas politikas jomās un veikt pasākumus, lai stabilizētu banku sistēmu, tiek vērtēta atzinīgi, jo šīs reformas un pasākumi arī ir daļa no attiecīgajiem Portugālei sniegtajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem. Attiecībā uz citām strukturālajām reformām, kas plānotas 2016. gadā un pēc tam, piemēram, tām reformām, kuras paredzētas, lai uzlabotu darījumdarbības vidi vai risinātu uzņēmumu nepietiekamas kapitalizācijas jautājumu, norādītie pasākumi būtiski neatšķiras no tiem, kuri jau tika izklāstīti 2016. gada valsts reformu programmā. Lai gan principā šīs reformas ir pamatīgas, tās ir pakļautas riskiem saistībā ar to īstenošanu. Visbeidzot, pielikumā ir skaidra atsauce uz nepieciešamību izstrādāt programmu, lai samazinātu ieņēmumus nenesošus aizdevumus.

               (16)Attiecībā uz lēmuma piemērotību pašreizējā Eiropas un starptautiskajā vidē Padome pilnībā apzinās paaugstināto nenoteiktību pašreizējā kontekstā, jo īpaši, ņemot vērā Apvienotās Karalistes referenduma par dalību Eiropas Savienībā rezultātu.

               (17)Ņemot vērā Portugāles pamatoto pieprasījumu un ievērojot iepriekšējos punktus, jo īpaši ekonomikas korekciju programmas laikā veikto fiskālo korekciju, ko papildināja visaptverošs strukturālo reformu kopums; saistības i) vajadzības gadījumā pieņemt fiskālos pasākumus, kas novērš jebkādas iespējamās novirzes budžeta izpildē 2016. gadā, ii) par papildu strukturālo korekciju 0,25 % apmērā no IKP 2017. gadā salīdzinājumā ar korekciju 0,35 % apmērā no IKP, kas noteikta 2016. gada aprīļa Stabilitātes programmā, un iii) par strukturālajām reformām būtiskākajās jomās, ņemot vērā pastāvošās problēmas, tostarp pasākumus, lai stabilizētu banku sistēmu, Portugāles izvirzītie iemesli tiek uzskatīti par tādiem, kas attaisno naudas soda 0,2 % apmērā no IKP atcelšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Naudas sods 0,2 % apmērā no IKP, kas uzliekams Portugālei par efektīvu pasākumu neveikšanu, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu, ir atcelts.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

               Briselē,

                  Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs

                     (1)

                         Skatīt Padomes Lēmumu 427/1.

                     (2)

                        Skatīt

                        Eurogroup Statement 47/16