title: Padomes Ieteikums ( 2008. gada 14. maijs ) par atjauninātu 2008. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politiku īstenošanu

text:
               29.5.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 139/57

      PADOMES IETEIKUMS

   (2008. gada 14. maijs)
   par atjauninātu 2008. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politiku īstenošanu
   (2008/399/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 99. panta 2. punktu un 128. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Kopienas vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2005–2008) (1) un lēmumu par dalībvalstu (2) nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “Integrētās pamatnostādnes izaugsmei un nodarbinātībai”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā integrētās pamatnostādnes izaugsmei un nodarbinātībai savās valsts reformu programmās (turpmāk – VRP).

               (2)

               Dalībvalstis līdz 2005. gada oktobrim iesniedza savas valsts reformu programmas, ko Komisija novērtēja un par kurām tā ziņoja Eiropadomes 2006. gada pavasara sanāksmē.

               (3)

               Šos dokumentus Eiropadome 2006. gada pavasara sanāksmē pieņēma zināšanai un noteica četras prioritārās jomas (pētniecība un attīstība un jauninājumi, uzņēmējdarbības vide, nodarbinātības iespējas un integrēta enerģētikas politika), kurās tā paredzēja nelielu skaitu īpašu pasākumu, kas dalībvalstīm veicami līdz 2007. gada beigām.

               (4)

               Saskaņā ar Eiropadomes 2006. gada pavasara sanāksmes secinājumiem dalībvalstis iesniedza gada pārskatus par valsts reformu programmu īstenošanu (īstenošanas ziņojumi). Komisija šos īstenošanas ziņojumus izanalizēja un 2007. gada progresa ziņojumā pauda savus secinājumus.

               (5)

               Pamatojoties uz šo analīzi, katrai dalībvalstij 2007. gadā tika sniegti vairāki konkrēti ieteikumi. Lai Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai īstenotu saskanīgā un integrētā veidā, šos ieteikumus pieņēma kā vienotu instrumentu Padomes Ieteikumā 2007/209/EK (2007. gada 27. marts) par atjauninātu 2007. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politikas īstenošanu (3). Šāda pieeja atspoguļoja valsts reformu programmu (VRP) un īstenošanas ziņojumu integrēto struktūru, kā arī vajadzīgo atbilstību starp nodarbinātības pamatnostādnēm un 99. panta 2. punktā paredzētajām ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kā tas uzsvērts līguma 128. panta 2. punktā.

               (6)

               Komisija analizēja to, kā valstis ievērojušas ieteikumus, pamatojoties uz dalībvalstu 2007. gada īstenošanas ziņojumos sniegto informāciju, un šīs analīzes rezultātus tā izklāstīja stratēģiskajā ziņojumā. Pamatojoties uz šo analīzi un atzīstot, ka strukturālo reformu īstenošanai ir vajadzīgs laiks, šajā dokumentā ir sniegts priekšlikums lielākoties saglabāt minētos ieteikumus un precizēt tos atbilstīgi panāktajam progresam kopš to pieņemšanas 2007. gada pavasarī.

               (7)

               Lai pilnīgi īstenotu Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, šajā ieteikumā būtu jāiekļauj arī īpaši ieteikumi dalībvalstīm, kas ietilpst euro zonā.

               (8)

               Lai pastiprinātu reformu koordināciju un Padomē sekmētu daudzpusējo uzraudzības procesu, dalībvalstīm savos gada īstenošanas ziņojumos būtu jāiekļauj sīki izstrādāti un konkrēti rīcības plāni, kuros tās izklāsta, kā tiek risināti valstij konkrētie ieteikumi un “jautājumi, kas jāņem vērā” to valstu reformu programmās un turpmākos gada īstenošanas ziņojumos, un Komisijai turklāt būtu jāsniedz analītiskāks ierosināto ieteikumu pamatojums.

         AR ŠO dalībvalstīm IESAKA īstenot pielikumā izklāstītos pasākumus un par turpmāko rīcību ziņot nākamajās programmās saskaņā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.

      Briselē, 2008. gada 14. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. BAJUK

      (1)  OV L 205, 6.8.2005., 28. lpp.

      (2)  OV L 205, 6.8.2005., 21. lpp.

      (3)  OV L 92, 3.4.2007., 23. lpp.

      PIELIKUMS
      BEĻĢIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Beļģijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par panākumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam Beļģija ir guvusi labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā. Beļģija ir guvusi nelielus panākumus attiecībā uz saistību izpildi četrās prioritārajās jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes ieteikumi politikā ir ievēroti daļēji, tomēr joprojām ir vajadzīgas turpmākas reformas. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi. Turklāt īstenošanas ziņojumā īpaši tiek ņemti vērā arī ieteikumi euro zonas valstīm.

                  4.

                  Kā panākumi Beļģijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā ir jāmin sasniegumi emisiju samazināšanas politikā un daudzsološie rezultāti saistībā ar bezdarbnieku virzības un pārraudzības sistēmu.

                  5.

                  Beļģijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir nodokļu sloga samazināšana strādājošajiem, vienlaicīgi stiprinot fiskālo konsolidāciju un uzlabojot darba tirgus rādītājus. Ņemot to vērā, Beļģijai iesaka:

                              —

                              veikt turpmākus pasākumus, lai samazinātu nodokļu slogu strādājošajiem, tuvinot to kaimiņvalstu vidējiem rādītājiem, jo īpaši samazinot nodokļu likmi mazkvalificētam darbaspēkam, vienlaikus stiprinot fiskālo konsolidāciju,

                              —

                              veicināt politikas pasākumus, lai ar vispusīgas stratēģijas palīdzību un izmantojot elastdrošības pieeju uzlabotu darba tirgus rādītājus, palielinātu dalību darba tirgū, mazinātu atšķirības starp reģioniem un veicinātu iesaistīšanos mūžizglītībā.

                  6.

                  Turklāt Beļģijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem jautājumiem: pilnīgi īstenot stratēģiju, kuras mērķis ir nodrošināt valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā, ietverot izdevumu ierobežojumu, fiskālu pārpalikumu un nepārtrauktu valsts parāda samazināšanu; nekavējoties veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu konkurētspēju gāzes un elektroenerģijas tirgos, tostarp ar neatkarīgiem un efektīviem regulatoriem, kā arī papildu pasākumiem saistībā ar pārvades un sadales operatoriem; ievērojami palielināt ieguldījumu pētniecības un attīstības veicināšanā un jauninājumu jomā, galvenokārt palielinot valsts finansējuma apjomu un ietekmi un attīstot koordinētas politikas kompleksu visos līmeņos; turpināt īstenot pasākumus, lai celtu gados vecāku darba ņēmēju un neaizsargātu grupu nodarbinātības līmeni, kā arī pārraudzīt šo pasākumu ietekmi un vajadzības gadījumā veikt turpmākus veicināšanas pasākumus.

            BULGĀRIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Bulgārijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas veikto valsts reformu programmas vērtējumu un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Kopumā valsts reformu programma koncentrējas uz pareizajām problēmām, tomēr dažās jomās ir jāizstrādā konkrētāki pasākumi, galvenokārt turpinot stiprināt administratīvās spējas, kā arī nekavējoties un būtiski samazinot birokrātiju, lai uzņēmējdarbības vidi padarītu dinamiskāku un konkurētspējīgāku. Aizvien lielākās ekonomiskās nelīdzsvarotības dēļ Bulgārijai ir īpaši būtiski paātrināt valsts reformu programmas īstenošanu, lai vidējā līdz ilgtermiņa laikposmā radītu nepieciešamos apstākļus ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai.

                  3.

                  Valsts reformu programmas sasniegumi ir skaidra problēmu analīze, pareizo reformu prioritāšu un secības noteikšana, kā arī ievērojama politiskā atbildība. Ir izveidoti būtiski priekšnosacījumi stingrai uzraudzībai augstākajā politiskajā līmenī, kuriem būtu jākļūst par efektīvu instrumentu, lai nodrošinātu ātru un efektīvu valsts reformu programmas īstenošanu. Turklāt valsts reformu programmas pamatā ir stingra fiskālā politika, kas ir stabils pamats nepieciešamo strukturālo reformu paātrināšanai, tā nodrošinot ilgtermiņa izaugsmi.

                  4.

                  Bulgārijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem un par kuru pasākumiem ir skaidri jānosaka to ietekme uz budžetu, kā arī detalizēti jākonstatē pārraudzības un vērtējuma procedūras, ir šādas: administratīvās spējas, makroekonomikas nelīdzsvarotība, birokrātija un darba tirgus darbība. Ņemot to vērā, Bulgārijai iesaka:

                              —

                              nekavējoties turpināt stiprināt administratīvās spējas, īpašu uzmanību pievēršot galvenajām valdības funkcijām, tostarp regulatīvām un tiesu iestādēm,

                              —

                              apturēt aizvien lielāko tekošā konta deficītu un inflācijas spiedienu, jo īpaši ar stingras fiskālās politikas palīdzību, uzlabojot valsts sektora izdevumus un sekmējot mērenu algu līmeni, un nosakot elastīgu algu sistēmu, lai noturētu algu līmeni atbilstīgi ražīguma pieaugumam,

                              —

                              pieņemt jaunus pasākumus un steidzami īstenot jau pieņemtos, lai ievērojami samazinātu birokrātiju un saīsinātu procedūru ieilgšanu, tā uzlabojot uzņēmējdarbības vidi (īpaši MVU un uzņēmējdarbības uzsākšanu), kas arī palīdzēs cīņā pret korupciju,

                              —

                              paaugstināt darbaspēka piedāvājuma kvalitāti un nodarbinātības līmeni, uzlabojot aktīvā darba tirgus politikas lietderību un efektivitāti, kā arī turpināt izglītības sistēmas reformu, lai paaugstinātu kvalifikāciju līdz tādam līmenim, kas labāk atbilstu darba tirgus vajadzībām, un samazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas gadījumu skaitu.

                  5.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas gaitā Bulgārijai jāpievērš uzmanība šādiem jautājumiem: jāveic turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā, īpaši attiecībā uz iespējamiem riskiem saistībā ar pensiju atbilstību un ilgtspējību; jānodrošina visi nepieciešamie stabilas konkurētspējas priekšnosacījumi tīklu nozarēs; jāizstrādā integrēta pētniecības un attīstības un jauninājumu politika, kas galvenokārt kalpo tam, lai reformētu sabiedrisko pētniecības un attīstības sistēmu, novirzot valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai – pamatojoties uz pētniecības un attīstības intensitātes mērķiem 2010. gadam –, tā panākot konkurētspējīgāku un galvenajām prioritātēm veltītu atbalstu pētniecībai un attīstībai; jārisina nereģistrētas nodarbinātības problēma, veicinot iestāžu spējas veikt pārbaudes un nodrošinot tiesību aktu prasību izpildi; jāpabeidz mūžizglītības stratēģija un jāpalielina iesaistīšanās mūžizglītībā.

            ČEHIJAS REPUBLIKA

                  1.

                  Ņemot vērā Čehijas Republikas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas veikto vērtējumu par panākumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam Čehijas Republika ir guvusi nelielus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā. Čehijas Republika ir guvusi nelielus panākumus, izpildot konkrētās saistības prioritārajās jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti daļēji. Arī pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta papildu uzmanība, ir gūti nelieli panākumi.

                  4.

                  Starp Čehijas Republikas 2007. gada īstenošanas ziņojumā iekļautajām stiprajām pusēm jāmin saskaņota stratēģija tiesiskā regulējuma uzlabošanai uzņēmumiem, reformas, lai uzlabotu darba finansiālo pievilcīgumu, pamatizglītības un vidējās izglītības mācību programmu pārstrāde, augstākās izglītības dalībnieku skaita pieaugums, mūžizglītības stratēģijas pieņemšana.

                  5.

                  Čehijas Republikas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir valsts finanšu ilgtspēja ilgtermiņā, īpaši attiecībā uz iespējamiem riskiem saistībā ar pensiju atbilstību un ilgtspējību, ievērojot sabiedrības novecošanos, saistību izpilde attiecībā uz pētniecībai un attīstībai paredzētajiem valsts izdevumiem un šo līdzekļu efektīvāks izmantojums, darba tirgus drošības un elastīguma uzlabošana, izglītības un mācību efektivitātes palielināšana un lielāka dalība mūžizglītībā. Ņemot to vērā, Čehijas Republikai iesaka:

                              —

                              nolūkā uzlabot valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā nekavējoties īstenot izziņoto pensiju sistēmas reformu, īstenot veselības aprūpes sistēmas reformu un turpināt veikt izziņotās būtiskās reformas,

                              —

                              stiprināt pūles, lai uzlabotu uzņēmēju, universitāšu un valsts pētniecības un attīstības iestāžu sadarbību, un piešķirt pētniecībai un attīstībai vajadzīgos cilvēkresursus, vienlaikus palielinot valsts ieguldījumu efektivitāti un apjomu pētniecības un attīstības jomā, lai sasniegtu pētniecības un attīstības izdevumu mērķus,

                              —

                              saistībā ar integrēto elastdrošības pieeju turpināt modernizēt nodarbinātības aizsardzību, tostarp tiesību aktus, uzlabot izglītības un mācību efektivitāti un vienlīdzību, īpaši to atbilstību darba tirgus vajadzībām, nodrošināt stimulu ieguldīt mācībās, īpaši gados vecākiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem, kā arī palielināt augstākās izglītības dažādību.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas gaitā Čehijas Republikai jāpievērš uzmanība šādiem jautājumiem: uzlabot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību; kāpināt progresu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā, tostarp īstenojot un pārraugot tiesisko vidi, kas pilnīgi nodrošina e-pārvaldi; uzlabot līdzekļu pieejamību novatoriskiem uzņēmumiem, īpaši pilnveidojot riska kapitāla tirgu; sekmēt uzņēmējdarbības izglītības pieejamību; uzlabot nelabvēlīgā stāvoklī esošu grupu integrāciju darba tirgū; mazināt reģionālās atšķirības; iedibināt līdzsvaru starp darbu un ģimenes dzīvi; likvidēt darba samaksas atšķirību starp dzimumiem un īstenot aktīvu vecumdienu stratēģiju.

            DĀNIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Dānijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par panākumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam Dānija ir guvusi ļoti labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā. Dānija ir guvusi labus panākumus, pildot saistības četrās prioritārajās jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojums liecina, ka Padomes ieteikumi par jomām, kurām nepieciešams veltīt īpašu uzmanību, politikā ir labi ievēroti.

                  4.

                  Attiecībā uz Dānijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā iekļautajām stiprajām pusēm jāmin vispusīga un konstruktīva pieeja reformu plānošanā un īstenošanā saistībā ar fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā un ieinteresēto personu aktīvu līdzdalību.

                  5.

                  Īstenojot valsts reformu programmu, Dānijai galvenā uzmanība jāpievērš šādiem jautājumiem: jāturpina īstenot pasākumi savstarpēji savienotas energoapgādes jomā, lai uzlabotu elektroenerģijas un gāzes tirgu darbību; vidējā termiņā jāpalielina darbaspēka piedāvājums un nostrādāto stundu skaits, tostarp veicot turpmākas iniciatīvas nodarbinātībai un papildu pasākumus, kas paredzēti, lai integrētu darba tirgū gados vecākus darba ņēmējus, imigrantus un to pēcnācējus; ekonomiski efektīvā veidā jāveicina pasākumi, kas uzlabotu pamatizglītību un vidējo izglītību un palielinātu to studentu skaitu, kas pabeidz vidējo mācību iestādi vai augstskolu, ja pašreizējās ierosmes nav pietiekamas, lai sasniegtu noteiktos tālejošos mērķus.

            VĀCIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Vācijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par panākumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam Vācija ir guvusi labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā, kā arī pildot saistības četrās prioritārajās jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojums liecina, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti daļēji. Saistībā ar valsts finanšu konsolidāciju vērojami labi panākumi, bet pakalpojumu konkurētspējas jomā un saistībā ar strukturālā bezdarba problēmu risināšanu ir gūti mazāki panākumi. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi. Turklāt īstenošanas ziņojumā īpaši tiek ņemti vērā arī ieteikumi euro zonas valstīm.

                  4.

                  Vācijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi cita starpā ir šādi: valsts finanšu konsolidācija, augsta līmeņa pētniecības un jauninājumu sekmēšana, sasniegumi jaunatnes bezdarba problēmas risināšanā un mērķtiecīga pieeja, risinot jautājumu par bērnu aprūpes iespējām.

                  5.

                  Vācijas valsts reformu programmā iekļautās politikas jomas, kurām ir jāpiešķir augstākā prioritāte, ir šādas: konkurences veicināšana pakalpojumu jomā un strukturālais bezdarbs. Ņemot to vērā, Vācijai iesaka:

                              —

                              uzlabot pamatnosacījumus konkurētspējai pakalpojumu jomā, galvenokārt turpinot atvieglot ierobežojošos noteikumus attiecībā uz reglamentētajiem arodiem un profesijām, uzlabojot publiskā iepirkuma procedūras un efektīvi regulējot vairumtirdzniecības platjoslas jeb bitu plūsmas piekļuvi,

                              —

                              risināt strukturālā bezdarba problēmas, turpinot veikt valsts reformu programmā paredzētās reformas. Uzmanība būtu jāpievērš mazkvalificēto darba ņēmēju integrēšanai darba tirgū, izmantojot elastdrošības pieeju, kas apvieno labāku piekļuvi kvalifikācijām ar nodokļu un sociālo pakalpojumu turpmāku reformu un efektīvākus darbā iekārtošanas pakalpojumus bezdarbniekiem, kas saņem pabalstu.

                  6.

                  Turklāt, īstenojot valsts reformu programmu, Vācijai galvenā uzmanība jāpievērš šādiem jautājumiem: nodrošināt valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, strikti pieturoties pie panāktās fiskālās konsolidācijas, tostarp notiekošās budžeta institūciju reformas federālajā sistēmā, un rūpīgi uzraugot veselības aprūpes reformas ietekmi, lai kontrolētu izdevumu pieaugumu un veicinātu veselības jomas efektivitāti; uzlabot pamatnoteikumus konkurencei dzelzceļa nozarē, kā arī turpināt tos uzlabot gāzes un elektrības tīklu nozarē, kur augstās koncentrācijas dēļ konkurētspēja ir nepietiekama; turpināt veidot vienas pieturas aģentūras, lai saīsinātu uzņēmuma dibināšanai nepieciešamo laiku, kā arī plānoto pasākumu ietvaros veicināt mūžizglītību un rosināt nepārtrauktu arodmācību.

            IGAUNIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Igaunijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par panākumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam Igaunija ir guvusi ļoti labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā. Igaunija ir guvusi labus panākumus, pildot saistības četrās prioritārajās jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Izpildes ziņojums liecina, ka Padomes ieteikumi jomās, kurām nepieciešams veltīt īpašu uzmanību, politikā ir daļēji ievēroti. Konkurences politikā, aktīvā darba tirgus politikā un izglītības politikā minētie ieteikumi ir ievēroti daļēji. Visbūtiskākie panākumi gūti pētniecības, attīstības un jauninājumu politikā. Igaunija nav guvusi būtiskus panākumus darba tiesību modernizēšanā.

                  4.

                  Igaunijas īstenošanas ziņojumā minētie panākumi cita starpā ir šādi: vērienīga un sistemātiska, jauna ilgtermiņa pētniecības, attīstības un jauninājumu stratēģijas izveide; pasākumi, lai sekmētu jaunu uzņēmumu veidošanos, un novatorisku MVU finansēšana; liels nodarbinātības līmeņa pieaugums un pasākumi augstākās un arodizglītības kvalitātes paaugstināšanai.

                  5.

                  Igaunijas valsts reformu programmas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir: nodarbinātības joma, kurā darba tiesību modernizēšanā nav gūti lieli sasniegumi.

                  6.

                  Valsts reformu programmas gaitā Igaunijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: ar atbilstīgu strukturālo reformu palīdzību un mērķtiecīgu fiskālo politiku jāuzlabo makroekonomikas stabilitāte un jāiegrožo inflācija; jārīkojas enerģiskāk, lai pētniecības un attīstības rezultātus pārvērstu inovatīvos pakalpojumos vai produktos; jāveicina ciešāka sadarbība starp universitātēm un uzņēmumiem; jāuzsāk jauna neaizskaramības un iecietības programma un jāstiprina konkurences tiesības; jāstiprina aktīva darba tirgus politika un jāpalielina kvalificēta darbaspēka piedāvājums, īstenojot vispusīgu mūžizglītības stratēģiju, kas atbilst darba tirgus vajadzībām; jāmazina sastingums darba tirgū, nekavējoties modernizējot darba tiesības un veicinot elastīgu darba organizāciju.

            ĪRIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Īrijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par panākumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam Īrija ir guvusi ļoti labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā. Īrija ir guvusi labus panākumus, pildot saistības četrās prioritārajās jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojums liecina, ka Padomes noteiktās jomas, kurām jāpievērš uzmanība, politikā ir labi atspoguļotas. Lai arī īstenošanas ziņojumā nav konkrēti minēti ieteikumi euro zonas valstīm, tā saturs šajā sakarā ietver atbilstīgu attīstību.

                  4.

                  Īrijas valsts reformu programmas un tās īstenošanas panākumi ir vispusīga un konsekventa valsts stratēģija. Turklāt dokumentā uzsvērta Lisabonas procesa lietderība, jo tajā galvenā uzmanība pievērsta prioritātēm un konkrētas rīcības īstenošanai; uzsvērta arī šā procesa izšķirošā loma, risinot problēmas un izmantojot iespējas saistībā ar globalizāciju.

                  5.

                  Īrijai valsts reformu programmas īstenošanas gaitā nākotnē uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: jāpaātrina konkrētu pasākumu noteikšana pensiju sistēmas reformai; jāveicina progress, kas paaugstinātu līdzdalību darba tirgū, tostarp turpinot izveidot bērnu aprūpes vispusīgu infrastruktūru; jāturpina attīstīt politikas priekšnosacījumi migrantu integrēšanai darba tirgū, kā arī to sociālajai integrācijai, īpaši uzsverot atbalstu gados vecākiem un mazkvalificētiem darba ņēmējiem; un rūpīgi jāpārrauga tie notikumi mājokļu tirgū, kas ietekmē īstermiņa un vidējā termiņa izaugsmi.

            GRIEĶIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Grieķijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz Integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Grieķija ir guvusi stabilus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Grieķija ir guvusi nelielus panākumus saistību izpildē četrās prioritārajās rīcības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti daļēji. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi. Lai arī īstenošanas ziņojumā nav konkrēti minēti ieteikumi euro zonas valstīm, pievienotajā ziņojuma tabulā ir norādīta skaidra saikne šajā sakarā.

                  4.

                  Grieķijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie sasniegumi ir šādi: gūti ievērojami panākumi, lai konsolidētu valsts finanses, veicinātu sieviešu nodarbinātību, īstenotu tiesību aktus iekšējā tirgus jomā un uzlabotu uzņēmējdarbības vidi. Vērojamas cerīgas progresa pazīmes saistībā ar grafika noteikšanu, lai īstenotu pensiju reformas ar mērķi uzlabot fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā.

                  5.

                  Grieķijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: fiskālā ilgtspēja ilgtermiņā; reformu programmas īstenošana valsts pārvaldē; aktīva darba tirgus politikas konsolidācija; ievērojamā jauniešu bezdarba apkarošana; cīņa ar nedeklarētu nodarbinātību, kā arī izglītības un mūžizglītības reformu paātrināšana. Ņemot to vērā, Grieķijai iesaka:

                              —

                              turpināt nodrošināt fiskālo konsolidāciju un parāda samazināšanu un strauji īstenot pensiju reformu, lai uzlabotu fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā,

                              —

                              īstenot valsts pārvaldes reformu, attīstot efektīvas regulēšanas, kontroles un izpildes spējas, modernizējot cilvēkresursu politiku, kā arī efektīvi izmantojot struktūrfondus,

                              —

                              saskaņā ar integrētu elastdrošības pieeju modernizēt nodarbinātības aizsardzību, tostarp tiesisko regulējumu, samazināt nodokļu slogu darba ņēmējiem, stiprināt aktīvā darba politiku un pārveidot nedeklarētu nodarbinātību par oficiālu nodarbinātību,

                              —

                              paātrināt izglītības un mūžizglītības reformu īstenošanu, lai uzlabotu izglītības kvalitāti un spēju reaģēt uz darba tirgus vajadzībām, palielināt līdzdalību un veicināt raitu pāreju uz darba vidi, jo īpaši jauniešiem.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Grieķijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: turpināt īstenot centienus, lai samazinātu inflācijas spiedienu, un vērsties pret cēloņiem, kas izraisa tekošā konta deficītu; pastiprināt pūles pētniecības un jauninājumu stratēģijas izstrādei un ieguldījumu palielināšanai pētniecībā un attīstībā; uzlabot iekšējā tirgus tiesību aktu transponēšanu; paātrināt sasniegumus, lai sasniegtu MVU politikas mērķus, kādus Eiropadome izvirzīja 2006. gada pavasara sanāksmē; uzlabot konkurētspēju brīvo profesiju pakalpojumu jomā; aizsargāt vidi, par prioritāti nosakot cieto atkritumu un notekūdeņu efektīvu apsaimniekošanu, kā arī nepieļaut siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju; veicināt sieviešu iesaisti nodarbinātībā; samazināt priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un ieviest saskaņotu aktīvu vecumdienu stratēģiju.

            SPĀNIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Spānijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz Integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Spānija ir guvusi labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Spānija ir guvusi labus panākumus saistību izpildē trijās no četrām prioritārajām rīcības jomām, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir labi ievēroti. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi. Turklāt īstenošanas ziņojumā īpaši tiek ņemti vērā ieteikumi euro zonas valstīm.

                  4.

                  Spānijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie sasniegumi ir: valsts parāda straujāka samazināšanās, nekā noteikts mērķī; labi panākumi, īstenojot pētniecības un attīstības un jauninājumu plānu, kā arī noteikto nodarbinātības mērķi, jo īpaši sieviešu nodarbinātības jomā.

                  5.

                  Spānijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: konkurences uzlabošana elektroenerģijas tirgos un turpmāki uzlabojumi izglītības jomā. Ņemot to vērā, Spānijai iesaka:

                              —

                              veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu konkurenci enerģētikas nozarē, jo īpaši, izskaužot konkurenci kropļojošus cenu noteikšanas mehānismus un uzlabojot pārrobežu savstarpējo savienojumu jaudas, lai garantētu piegādes drošību,

                              —

                              nodrošināt izglītības reformu efektīvu īstenošanu, tostarp reģionālā līmenī, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pamešanu.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Spānijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: turpināt īstenot centienus, lai samazinātu inflācijas spiedienu, un vērsties pret cēloņiem, kas izraisa tekošā konta deficītu, un pārraudzīt attīstību mājokļu tirgū; palielināt konkurenci profesionālo pakalpojumu un mazumtirdzniecības tirgos; īstenot labāka regulējuma programmu un, ja nepieciešams, uzlabot tiesisko regulējumu; turpināt attīstīt pasākumus vides jomā, jo īpaši lai samazinātu CO2 emisijas; veikt visus vajadzīgos pasākumus, turpinot modernizēt nodarbinātības aizsardzības politiku, lai veicinātu darba tirgus elastdrošību un tādējādi novērstu segmentāciju, kā arī palielinātu nepilnas slodzes darba pievilcību; palielināt ražīgumu, paaugstinot prasmju līmeni un veicinot jauninājumus, kā arī integrējot imigrantus darba tirgū; turpināt uzlabot piekļuvi bērnu aprūpei un īstenot pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformas, lai uzlabotu ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju.

            FRANCIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Francijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz Integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Francija ir guvusi stabilus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Reformu temps ir paātrinājies kopš 2007. gada vidus. Francija ir guvusi nelielus panākumus saistību izpildē četrās prioritārajās rīcības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Francija veikusi pirmos pasākumus, lai ievērotu Padomes ieteikumus Francijai, bet atlikušās reformu prasības aizvien ir ārkārtīgi svarīgas. Pārējās jomās, kurām Padome noteikusi pievērst vairāk uzmanības, ir pieņemti vairāki pasākumi, galvenokārt uzsāktas svarīgas uzņēmējdarbības veicināšanas reformas un jauno uzņēmumu atbalsta reformas. Tomēr īstenošanas ziņojumā īpaši nav apskatīti ieteikumi, kas attiecas uz euro zonas valstīm.

                  4.

                  Francijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie sasniegumi ir: reformas pētniecības un attīstības un jauninājumu jomā; konkrēti sasniegumi attiecībā uz pasākumiem informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā; īpašu uzmanību veltot rūpniecības politikai (pôle de compétitivité); reforma, kuras mērķis ir sniegt vairāk autonomijas universitātēm, izziņojot vispusīgu pasākumu kopumu, lai uzlabotu darba tirgus darbību, tostarp izmaiņas tiesību aktos.

                  5.

                  Īstenošanas ziņojumā atspoguļota būtiski grozīta stratēģija, saskaņā ar kuru nodarbinātībai jākļūst par ekonomikas politikas faktoru, lai tādējādi pastiprinātu izaugsmi. Lai arī pieņemts Galland akta reformas otrais posms, aizvien ir nepieciešams pilnīgi īstenot un ieviest jaunos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu konkurētspēju pakalpojumu tirgos. Ir svarīgi, lai Francija turpinātu stiprināt centienus budžeta jomā un tādējādi varētu vienlaikus īstenot saskaņotu reformu stratēģiju un turpināt valsts finanšu konsolidēšanu. Lai konsolidētu budžetu, stiprinātu konkurenci ar tīkliem saistītajās nozarēs un uzlabotu darba tirgus darbību, ir nepieciešami turpmāki nozīmīgi ilgtermiņa pasākumi. Ņemot to vērā, Francijai iesaka:

                              —

                              saistībā ar iedzīvotāju novecošanos nodrošināt valsts finanšu ilgtspēju, ievērojami pastiprinot budžeta konsolidācijas un parāda samazināšanas pasākumus, lai – ja to atļauj cikliskie apstākļi – 2010. gadā sasniegtu vidēja termiņa mērķi. 2008. gadā paredzēto sarunu par pensiju sistēmām pamatā jābūt rezultātiem, kas gūti, ieviešot reformu 2003. gadā,

                              —

                              uzlabot konkurenci gāzes un elektroenerģijas nozarēs un veikt turpmākus pasākumus, lai stiprinātu konkurentu un tradicionālo pārvadātāju konkurētspēju dzelzceļa kravu pārvadājumu jomā,

                              —

                              pielietojot integrētu elastdrošības pieeju, uzlabot mūžizglītības efektivitāti un modernizēt nodarbinātības aizsardzību, lai cīnītos pret darba tirgus segmentāciju pa dažādiem darba līgumu veidiem, un atvieglot pāreju no darba līguma, kas noslēgts uz noteiktu laiku, uz pastāvīgu līgumu.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Francijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: turpināt stiprināt konkurenci reglamentēto arodu un profesiju jomā, turpināt uzlabot reglamentēšanas politiku, izmantojot ietekmes novērtējumus; turpināt vairot darbaspēka piedāvājumu, kā arī īstenot pasākumus, lai strādāšana atmaksātos.

            ITĀLIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Itālijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas veikto novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz Integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Itālija ir guvusi labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Itālija ir guvusi nelielus panākumus saistību izpildē četrās prioritārajās rīcības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti daļēji. Ņemot vērā uzdevuma mērogu, arī turpmāk ir nepieciešamas nozīmīgas reformas. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi. Turklāt īstenošanas ziņojumā īpaši tiek ņemti vērā ieteikumi euro zonas valstīm.

                  4.

                  Itālijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: pirmie pasākumi uzņēmējdarbības vides uzlabošanai; pasākumi konkurences pastiprināšanai finanšu un profesionālo pakalpojumu jomā un mazumtirdzniecībā; nesen veiktie uzlabojumi saistībā ar ES tiesību aktu transponēšanas deficītu, kā arī pasākumi e-pārvaldes jomā valsts sektora modernizēšanai.

                  5.

                  Itālijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jārisina esošās problēmas, ir: fiskālā ilgtspēja – šajā sakarā jāturpina līdzšinējie centieni un pilnībā jāīsteno un, ja nepieciešams, jāpabeidz pensiju reformu process; jāpalielina konkurence preču un pakalpojumu tirgū un pilnīgi jāīsteno izziņotās reformas; jāturpina mazināt reģionālās atšķirības nodarbinātības jomā; jāuzlabo izglītība un mūžizglītība. Ņemot to vērā, Itālijai iesaka:

                              —

                              enerģiski veikt fiskālo konsolidāciju, jo īpaši samazinot kārtējo primāro izdevumu pieaugumu, pilnīgi īstenot un nepieciešamības gadījumā pabeigt pensiju reformu procesu, lai uzlabotu valsts finanšu fiskālo ilgtspēju,

                              —

                              turpināt iesāktos pasākumus, lai palielinātu konkurenci preču un pakalpojumu tirgū, un enerģiski turpināt izziņoto reformu īstenošanu,

                              —

                              uzlabot izglītības kvalitāti un nozīmi darba tirgum, veicināt mūžizglītību, cīnīties pret nedeklarētu darbu un nodrošināt nodarbinātības dienestu efektīvu darbu, izmantojot elastdrošības pieeju un samazinot reģionālās atšķirības.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Itālijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: palielināt ieguldījumus pētniecībā un attīstībā un šo ieguldījumu efektivitāti, jo šajā jomā, neraugoties uz atzīstamām politikas attīstības tendencēm, jāpieliek turpmākas pūles, lai sasniegtu 2010. gada mērķi un uzlabotu valsts izdevumu efektivitāti; pastiprināt centienus, lai sasniegtu CO2 emisiju samazināšanas mērķus; uzlabot regulējuma kvalitāti, stiprinot un pilnībā īstenojot ietekmes novērtējumu sistēmu, it īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem; īstenot plānus, lai uzlabotu infrastruktūru, īpaši tās devumu dienvidu reģionos; turpināt uzlabot bērnu un veco ļaužu aprūpes iespējas, lai varētu apvienot darbu un ģimeni un veicinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū; un izstrādāt vienotu aktīvu vecumdienu stratēģiju, lai palielinātu gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību un tādējādi uzlabotu pensiju atbilstību.

            KIPRA

                  1.

                  Ņemot vērā Kipras 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas veikto novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz Integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Kipra ir guvusi labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Kipra ir guvusi labus panākumus saistību izpildē prioritārajās rīcības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir labi ievēroti. Runājot par valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, pirmie apmierinošie panākumi ir gūti, reformējot veselības aprūpes sistēmu, savukārt minimāli panākumi ir gūti, īstenojot pensiju reformu. Turklāt daļēji ir ievēroti ieteikumi, lai veicinātu mūžizglītību, bet panākumi saistībā ar arodizglītības un mācību sistēmu reformu ir nelieli. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi.

                  4.

                  Izpildes ziņojumā minētie sasniegumi ir: fiskālās konsolidācijas jomā gūtie panākumi, samazinot deficītu un parādu; jauna politika, lai izstrādātu vispusīgu pētniecības un jauninājumu sistēmu, kā arī saglabāti labi kopējie rezultāti nodarbinātības jomā, kā pamatā ir plašs aktīvu darba tirgus pasākumu klāsts.

                  5.

                  Kipras Valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: ar sabiedrības novecošanos saistītu izdevumu problēmas risināšana; nesen pieņemtās Valsts mūžizglītības stratēģijas (2007.–2013. gadam) īstenošana un darba tirgus iespēju palielināšana jauniešiem. Ņemot to vērā, Kiprai iesaka:

                              —

                              veikt pasākumus, lai īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformas, un noteikt grafiku to īstenošanai nolūkā veicināt fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā,

                              —

                              veicināt mūžizglītību un turpināt vairot nodarbinātības un mācību iespējas jauniešiem, īstenojot nesen apstiprināto mūžizglītības valsts stratēģiju, kā arī arodizglītības, izglītības, mācību un mācekļa prakses sistēmas reformas, tostarp jauno moderno mācekļa prakses shēmu.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Kiprai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem pasākumiem: uzlabot konkurētspēju brīvo profesiju pakalpojumu jomā; turpināt stimulēt pētniecības un attīstības sistēmu privātajā sektorā un risināt problēmu saistībā ar ļoti lielām samaksas atšķirībām starp dzimumiem.

            LATVIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Latvijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Latvija ir guvusi nelielus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.– 2007. gada laikposmā, kā arī izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka ir gūti nelieli panākumi Padomes pieņemto ieteikumu ievērošanā. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Eiropadomes 2007. gada pavasara sanāksmes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, rādītāji bija dažādi.

                  4.

                  Īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: pirmie pozitīvie pasākumi zināšanu un jauninājumu jomā; panākumi saistībā ar dažiem jautājumiem par MVU un uzņēmējdarbību; Konkurences uzraudzības iestādes lielāka nozīme tirgus uzraudzībā un turpmāki pasākumi energoefektivitātes veicināšanai un atjaunojamo energoresursu izmantošanai. Latvija ir arī īstenojusi tādu pasākumu kopumu, kas veiksmīgi atbalsta darba tirgus attīstību.

                  5.

                  Latvijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: ņemot vērā pārkaršanas risku, ir nepieciešami konkrētāki pasākumi, lai nodrošinātu makroekonomikas stabilitāti; jāturpina izstrādāt pētniecības un attīstības stratēģiju, lai labāk noteiktu prioritātes un palielinātu privātā sektora iesaisti, un ir jāveic stingrāki pasākumi, lai palielinātu darbaspēka piedāvājumu un uzlabotu darbaspēka prasmes. Ņemot to vērā, Latvijai iesaka:

                              —

                              censties nodrošināt ierobežojošāku fiskālo politiku, prioritātes rūpīgi nosakot attiecībā uz izdevumiem un pārmaiņas algu jautājumā saskaņojot ar ražīguma attīstību, lai sekmētu pārkaršanas riska novēršanu un mazinātu makroekonomikas nestabilitātes risku,

                              —

                              paātrināt pētniecības un jauninājumu politikas reformu īstenošanu, lai sasniegtu noteiktos vērienīgos mērķus. Tas jo īpaši attiecas uz politikas pasākumiem, kas veicina partnerattiecības starp pētniecības un izglītības iestādēm un uzņēmumiem,

                              —

                              īstenojot integrētu elastdrošības pieeju, pastiprināt centienus, lai palielinātu darbaspēka piedāvājumu un ražīgumu, uzlabojot aktivizāciju un reģionālo mobilitāti, un pilnveidot izglītības un mācību sistēmu spēju atsaukties uz darba tirgus vajadzībām, ieviešot mūžizglītības sistēmu.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Latvijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem jautājumiem: normatīvās vides turpmāka uzlabošana, jo īpaši ar izteikta labāka regulējuma palīdzību; aktīva darba tirgus politika, kā arī labāka piekļuve bērnu aprūpes sistēmai.

            LIETUVA

                  1.

                  Ņemot vērā Lietuvas 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Lietuva ir guvusi labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Lietuva ir arī guvusi nelielus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā nav pilnīgi ievēroti. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi.

                  4.

                  Lietuvas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: prioritāro jomu atzīšana saistībā ar pētniecības un attīstības pilnveidošanu un likuma par profesionālo izglītību pieņemšana.

                  5.

                  Lietuvas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādi īstenošanas pasākumi: efektivitātes uzlabošana ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā un atbalsts jauninājumiem; darbaspēka iekšējās mobilitātes paaugstināšana, pieaugušo iesaistes mūžizglītībā veicināšana, jo īpaši gados vecāku darba ņēmēju vidū, kā arī izglītības un mācību sistēmu reforma, lai nodrošinātu šo sistēmu kvalitāti un to nozīmi darba tirgū. Ņemot to vērā, Lietuvai iesaka:

                              —

                              straujāk īstenot pētniecības un attīstības un jauninājumu sistēmas strukturālo reformu, lai varētu paaugstināt valsts izdevumu efektivitāti un radītu labvēlīgus nosacījumus privātu ieguldījumu pieaugumam šajā jomā, tostarp ieguldījumus tradicionālajās un pamattehnoloģiju nozarēs,

                              —

                              stiprināt centienus, lai palielinātu kvalificēta darbaspēka piedāvājumu, uzlabojot reģionālo mobilitāti un reformējot izglītības un mācību sistēmas, lai nodrošinātu šo sistēmu kvalitāti un to nozīmi darba tirgū, kā arī īstenojot pārskatīto mūžizglītības stratēģiju, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot gados vecāku darba ņēmēju dalībai.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Lietuvai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: makroekonomikas stabilitātes uzlabošana un inflācijas ierobežošana; ārvalstu tiešo ieguldījumu palielināšana; normatīvās vides efektivitātes uzlabošana, īpašu uzsvaru liekot uz tiesību aktu vienkāršošanu; jauniešu nodarbinātības iespēju uzlabošana; izglītības veicināšana uzņēmējdarbības jomā; labāka piekļuve bērnu aprūpes sistēmai; labāka drošība un veselības aizsardzība darbā.

            LUKSEMBURGA

                  1.

                  Ņemot vērā Luksemburgas 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Luksemburga ir guvusi ļoti labus panākumus savas valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Luksemburga ir guvusi nelielus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka jomās, kurām saskaņā ar Padomes ieteikumu ir jāvelta vairāk uzmanības, rādītāji ir dažādi. Turklāt īstenošanas ziņojumā īpaši tiek ņemti vērā arī ieteikumi euro zonas valstīm.

                  4.

                  Luksemburgas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: ieguldījumi ekonomikas integrācijā starptautiskā mērogā, centieni izstrādāt vienkāršošanas politiku, uzsvaru liekot uz uzņēmumu vajadzībām, infrastruktūras attīstīšana bērnu aprūpes jomā, arodmācības reforma, kā arī jaunu nodarbinātības veidu ieviešana.

                  5.

                  Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Luksemburgai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: tādu pasākumu paātrināta īstenošana, kuru mērķis ir nodarbinātības līmeņa paaugstināšana gados vecāku darba ņēmēju vidū, jo īpaši ieviešot reformu, ar kuru apgrūtina priekšlaicīgu pensionēšanos; turpmāku pasākumu veikšana, lai samazinātu to jauniešu skaitu, kas pamet mācības, un lai likvidētu mākslīgos šķēršļus starp dažādiem izglītības veidiem; nesen pieņemto pasākumu bezdarba samazināšanai jauniešu vidū rūpīga ietekmes pārraudzība; un, lai padarītu pievilcīgāku ekonomikas vidi, ir jāpalielina atbalsts konkurētspējīgiem tirgiem, ES tiesību aktu transponēšanas uzlabošanai un MVU atbalstam. Turklāt ir svarīgi, lai Luksemburga veiktu pasākumus attiecībā uz pensiju sistēmas reformu, tādējādi nodrošinot noturību ilgtermiņā.

            UNGĀRIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Ungārijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Ungārija ir guvusi ierobežotus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Ungārija ir guvusi ierobežotus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti dažādā mērā. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi.

                  4.

                  2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: ievērojami sasniegumi fiskālās konsolidācijas jomā, strukturālo reformu dažādu pakāpju pieņemšana un īstenošana, īsāks laiks, kas nepieciešams uzņēmumu dibināšanai, un centieni samazināt administratīvās izmaksas, papildu stimulu ieviešana, lai veicinātu ieinteresētību strādāt un palikt darba tirgū, kā arī nedeklarēta darba pārveidošana par oficiālu nodarbinātību.

                  5.

                  Ungārijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: turpināt fiskālo konsolidāciju un novērst pārmērīgu budžeta deficītu, kā plānots, turpināt uzlabot valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā, uzlabot nelabvēlīgā situācijā esošo cilvēku grupu situāciju darba tirgū, samazināt joprojām pastāvošās reģionālās atšķirības nodarbinātības jomā, kā arī veikt reformas izglītības un mācību sistēmās. Ņemot vērā iepriekš minēto, Ungārijai iesaka:

                              —

                              turpināt īstenot nepieciešamos pasākumus, lai ilgstoši samazinātu valsts parādu un valsts parāda īpatsvaru iekšzemes kopproduktā, vairāk balstoties uz izdevumu jomu, tostarp izveidojot pilnīgākus un vispusīgākus fiskālos noteikumus,

                              —

                              turpināt valsts pārvaldes, veselības aprūpes, pensiju un izglītības sistēmu reformu, lai nodrošinātu fiskālo ilgtspējību ilgtermiņā un uzlabotu ekonomikas efektivitāti. Šajā sakarā būtu jāveic pasākumi, lai vēl vairāk ierobežotu priekšlaicīgu pensionēšanos, samazinātu to personu skaitu, kam tiek piešķirtas invaliditātes pensijas, un turpinātu pārstrukturēt veselības aprūpi,

                              —

                              pastiprināt aktīvu darba tirgus politiku, lai uzlabotu nelabvēlīgā situācijā esošo cilvēku grupu stāvokli; samazināt joprojām pastāvošās reģionālās atšķirības nodarbinātības jomā,

                              —

                              nodrošināt visiem piekļuvi augstas kvalitātes izglītībai un mācībām, celt iemaņu līmeni un palielināt izglītības un mācību sistēmu spēju atsaukties uz darba tirgus vajadzībām.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Ungārijai galvenā uzmanība nākotnē būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: turpmāka valsts pētniecības sistēmas reforma, pētniecībai un attīstībai paredzēto valsts izdevumu efektivitātes palielināšana un saikņu pastiprināšana starp pētniecību un attīstību valsts un privātajā sektorā; valsts atbalsta samazināšana un tā pārorientācija; normatīvās vides uzlabošana, turpinot samazināt administratīvo slogu un vienkāršojot tiesību aktus; papildu stimulu ieviešana, lai veicinātu ieinteresētību strādāt un palikt darba tirgū; darba un privātās dzīves labāka saskaņošana; integrētas nodarbinātības un sociālo pakalpojumu sistēmas izveides pabeigšana; nedeklarēta darba pārveide par oficiālu nodarbinātību, kā arī mūžizglītības stratēģijas īstenošana.

            MALTA

                  1.

                  Ņemot vērā Maltas 2007. gada īstenošanas ziņojumu, Komisijas novērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus:

                  2.

                  Malta ir guvusi labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Malta ir guvusi labus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā nav pilnīgi ievēroti. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes ieteikumu ir jāvelta vairāk uzmanības, tie arī nav pilnīgi ievēroti.

                  4.

                  Maltas valsts reformu programmas īstenošanas panākumi ir šādi: reformu programmas pārvaldība, fiskālās konsolidācijas jomā gūtie panākumi, kā arī panākumi uzņēmējdarbības vides uzlabošanā, noteiktu tirgu (piemēram, ostu) liberalizācija, reformas izglītības jomā un pastiprināta informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošana.

                  5.

                  Valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: konkurences politika un problēmas darba tirgū. Ņemot vērā iepriekš minēto, Maltai iesaka:

                              —

                              stiprināt konkurenci, jo īpaši samazinot valsts atbalstu un pārorientējot to uz horizontāliem mērķiem, stiprinot konkurences uzraudzības iestādi un veicot turpmākus pasākumus brīvo profesiju pakalpojumu liberalizācijai,

                              —

                              palielināt centienus, lai darba tirgum piesaistītu vairāk cilvēku, jo īpaši sievietes un gados vecākus darba ņēmējus; veikt pasākumus, lai cīnītos ar nedeklarētu nodarbinātību, un pārveidot pabalstu sistēmas tā, lai deklarēta nodarbinātība kļūtu pievilcīgāka.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Maltai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem jautājumiem: turpināt veselības aprūpes reformas pasākumu īstenošanu un stiprināšanu; turpināt uzlabot normatīvo vidi, vienkāršojot tiesību aktus, ieviešot regulārus ietekmes novērtējumus un izveidojot efektīvas vienas pieturas aģentūras, kuru mērķis ir atbalstīt jaunu uzņēmumu dibināšanu; dažādot enerģijas avotus, tostarp pastiprināt energoefektivitāti un atjaunojamās enerģijas izmantošanu, kā arī piesaistīt Maltu Eiropas energotīkliem; turpināt centienus, lai paaugstinātu izglītības līmeni un samazinātu to skolēnu skaitu, kas priekšlaikus pametuši mācības.

            NĪDERLANDE

                  1.

                  Ņemot vērā Nīderlandes 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Nīderlande ir guvusi ievērojamus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam. Nīderlande ir guvusi labus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi ir ievēroti daļēji un ir gūti nelieli panākumi papildu jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, lai gan vēl aizvien ir jāveic būtiski uzdevumi pētniecības un attīstības jomā. Turklāt īstenošanas ziņojumā īpaši tiek ņemti vērā ieteikumi euro zonas valstīm.

                  4.

                  Kā valsts reformu programmas un tās īstenošanas stiprās puses jāmin šādas: centieni administratīvā sloga samazināšanai un uzņēmējdarbības vides uzlabošanai; vērienīgie plāni enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā; stimuli uzlabot bērnu aprūpes sistēmu.

                  5.

                  Nīderlandes valsts reformu programmas politikas joma, kurā pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir darbaspēka piedāvājuma uzlabošana. Ņemot vērā iepriekš minēto, Nīderlandei iesaka:

                              —

                              veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu darbaspēka piedāvājumu no sieviešu, gados vecāku darba ņēmēju un nelabvēlīgākā stāvoklī esošu grupu vidus, tādējādi palielinot tautsaimniecībā nostrādāto stundu kopējo skaitu.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Nīderlandei galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: stiprināt centienus, lai veicinātu privātā sektora izdevumu palielinājumu pētniecībai un attīstībai, nodrošinot saskaņotību nesen ieviestajās jaunajās politikas pārvaldības struktūrās, un īstenot tādu saskaņotu stratēģiju pētniecībai un attīstībai un jauninājumiem, kas balstās uz privātā sektora pētniecības un attīstības un valsts sektora pētniecības savstarpēju iedarbību, kā arī ārvalstu pētniecības un attīstības ieguldījumiem.

            AUSTRIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Austrijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Austrija ir guvusi ievērojamus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Austrija ir guvusi labus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi par nodarbinātību politikā nav pilnīgi ievēroti. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi. Turklāt īstenošanas ziņojumā īpaši tiek ņemti vērā ieteikumi euro zonas valstīm.

                  4.

                  Austrijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: jauninājumu veicināšanas labā prakse, piemēram, jauninājumu kupons; palielināts budžets pētniecībai un attīstībai atbilstīgi 3 % mērķim; klimata un enerģētikas fonda izveide; Austrijas elastdrošības modeļa veiksmīga īstenošana un turpmāka attīstība.

                  5.

                  Austrijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: lielāks darbaspēka piedāvājums no gados vecāku darbinieku vidus un nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu prasmju un nodarbinātības uzlabošana. Ņemot to vērā, Austrijai iesaka:

                              —

                              veicināt to, lai gados vecāki darba ņēmēji turpinātu strādāt, īstenojot vispusīgu stratēģiju, tostarp, izmantojot ar darbu saistītas mācības, darba apstākļu pielāgošanu un stingrāku nosacījumu ieviešanu attiecībā uz priekšlaicīgu pensionēšanos, un uzlabot izglītību neaizsargātiem jauniešiem.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Austrijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem jautājumiem: nostiprināt fiskālo pielāgošanu, lai panāktu līdzsvarotu budžetu pirms 2010. gada; palielināt konkurenci pakalpojumu jomā, jo īpaši brīvo profesiju pakalpojumiem; stiprināt izglītību uzņēmējdarbības jomā; turpināt noteikt emisiju samazināšanas politiku un pasākumus; panākt risinājumus, lai novērstu dzimumu nošķiršanu darba tirgū, tostarp nodrošinot labāku piekļuvi bērnu aprūpes sistēmai.

            POLIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Polijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Polija ir guvusi ierobežotus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā, un tā ir guvusi ierobežotus rezultātus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti dažādā mērā. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi.

                  4.

                  Polijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir: centieni uzņēmējdarbības veicināšanai; pasākumi, lai strādājošiem samazinātu nodokļu slogu; prioritātes noteikšana un piešķirtais finansējums aktīva darba tirgus politikai, un valsts reformu programmas prioritāšu ciešā saikne ar ES finansējumu.

                  5.

                  Polijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: stingrāka apņemšanās nodrošināt valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā; apņēmīga rīcība, lai uzlabotu regulējumu un veicinātu tirgu atvēršanu ar tīklu saistītās nozarēs; pētniecības un attīstības reformu īstenošana; turpmāki pasākumi, lai risinātu zemo nodarbinātības līmeni gados vecāku darba ņēmēju vidū; labāka aktīva darba tirgus politikas īstenošana attiecībā uz visneaizsargātākajām grupām un mūžizglītības stratēģijas īstenošana. Ņemot to vērā, Polijai iesaka:

                              —

                              stiprināt fiskālo konsolidāciju un papildināt nominālā valsts budžeta deficīta griestus ar turpmākiem mehānismiem, lai uzlabotu izdevumu kontroli,

                              —

                              veicināt konkurenci ar tīklu saistītās nozarēs, tostarp enerģētikas tirgos, inter alia pārskatot regulējošo iestāžu nozīmi,

                              —

                              veikt reformas pētniecības nozarē valsts sektorā, lai veicinātu pētniecību un attīstību un jauninājumus un tādējādi izveidotu pētniecības un attīstības sistēmu privātajā sektorā,

                              —

                              ņemot vērā integrētu elastdrošības pieeju, paaugstināt aktīva darba tirgus politikas līmeni un efektivitāti, īpaši attiecībā uz gados vecākiem cilvēkiem un cilvēku grupām, ko apdraud nabadzība, pārskatīt pabalstu sistēmu, lai radītu motivāciju strādāt, izveidot mūžizglītības stratēģiju un modernizēt izglītības un mācību sistēmas, ņemot vērā darba tirgus vajadzības.

                  6.

                  Turklāt, pamatojoties uz sasniegto, īstenojot valsts reformu programmu, Polijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem jautājumiem: uzlabot transporta infrastruktūru; paātrināt uzņēmumu reģistrēšanas procesu; nodrošināt savlaicīgu e-pārvaldes programmu īstenošanu; uzlabot iekšējā tirgus tiesību aktu transponēšanu un uzlabot bērnu aprūpes sistēmu, lai varētu apvienot darbu un ģimeni.

            PORTUGĀLE

                  1.

                  Ņemot vērā Portugāles 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Portugāle ir guvusi labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Portugāle ir guvusi labus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti labi. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi. Turklāt īstenošanas ziņojumā īpaši tiek ņemti vērā arī ieteikumi euro zonas valstīm.

                  4.

                  2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: sasniegumi, veicot fiskālās nelīdzsvarotības korekciju, veicinot ilgtspējīgas reformas valsts pārvaldes jomā un veicot pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformu, kā arī panākumi uzņēmējdarbības potenciāla izmantošanā un Tehnoloģijas plāna īstenošanā.

                  5.

                  Portugāles valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: konsolidēt valsts finanses, turpinot uzlabot to kvalitāti un stabilitāti ilgtermiņā, un pielāgot valsts finanses Portugāles izaugsmes potenciālam; uzlabot izglītības sistēmas efektivitāti, proti, paaugstinot zināšanu līmeni un mazinot to skolēnu skaitu, kas priekšlaikus pamet mācības; modernizēt nodarbinātības aizsardzību, lai ierobežotu darba tirgus segmentāciju. Ņemot to vērā, Portugālei iesaka:

                              —

                              saistībā ar notiekošo fiskālo konsolidāciju un valsts pārvaldes reformu novirzīt valsts izdevumus uz jomām, kas vairāk atbalstītu potenciālo ekonomisko izaugsmi, vienlaikus saglabājot stingru kontroli pār izdevumiem kopumā,

                              —

                              pamatojoties uz iegūtajiem rezultātiem, turpināt centienus, lai uzlabotu izglītības sistēmas efektivitāti, proti, paaugstinot jauniešu zināšanu līmeni un samazinot to skolēnu skaitu, kas priekšlaikus pamet mācības, un attīstot arodmācības sistēmu, kas atbilst darba tirgus vajadzībām un ir balstīta uz Valstu kvalifikāciju sistēmu,

                              —

                              saskaņā ar elastdrošības pieeju turpināt modernizēt nodarbinātības aizsardzību, tostarp tiesisko regulējumu, lai mazinātu lielo darba tirgus segmentāciju.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Portugālei galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: pastāvīgi samazināt pašreizējo tekošā konta deficītu; turpināt uzlabot valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā; īstenot Tehnoloģijas plānu, nostiprināt saiknes starp pētniecību un attīstību, augstāko izglītību un ražošanu un veicināt privātā sektora iesaisti; turpināt enerģētikas nozares liberalizāciju un nodrošināt efektīvu konkurenci finanšu pakalpojumu tirgū; turpināt īstenot labāka regulējuma programmu un jo īpaši nostiprināt ietekmes novērtējumu sistēmu; novērst trūkumus ES tiesību aktu transponēšanā valsts tiesību aktos; turpināt pilnīgi īstenot pasākumus siltumnīcas efekta izraisošo gāzu emisiju samazināšanai un turpināt risināt problēmas, kas kavē sociālo kohēziju.

            RUMĀNIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Rumānijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par valsts reformu programmu un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Kopumā valsts reformu programmā ir pievērsta uzmanība svarīgākajām problēmām. Taču dažām kritiskām jomām programmā pietrūkst vērienīguma, piemēram, administratīvo spēju nostiprināšanai un uzņēmējdarbības vides uzlabošanai. Citās jomās trūkst informācijas par pasākumu saturu, to grafiku un budžetu, un tādēļ ir grūti novērtēt, vai ar šo pasākumu palīdzību varēs atrisināt apzinātās problēmas.

                  3.

                  Programmas stiprās puses ir ierosmes vidēja termiņa izdevumu sistēmu īstenošanai, ar algu nesaistītu darbaspēka izmaksu samazināšana un pētniecības struktūru reorganizēšana.

                  4.

                  Rumānijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: nostiprināt administratīvās spējas, novērst ekonomikas pārkaršanu, kā arī uzlabot budžeta plānošanu un izdevumu kvalitāti; samazināt birokrātiju, aktivizēt darbaspēka piedāvājumu un paaugstināt prasmju līmeni. Ņemot to vērā, Rumānijai iesaka:

                              —

                              steidzami nostiprināt valdības un pašvaldību administratīvās spējas, attīstot efektīvas regulēšanas, kontroles un izpildes spējas,

                              —

                              izvairīties no cikliskas fiskālās politikas, lai ierobežotu aizvien lielāko tekošā konta deficītu un inflācijas spiedienu, saskaņot atalgojuma palielinājumu ar ražīguma pieaugumu un uzlabot budžeta plānošanu un izpildi, kā arī valsts finanšu kvalitāti, pārskatot valsts izdevumu struktūru un samazinot valsts atbalstu, un novirzot to horizontāliem mērķiem,

                              —

                              tiecoties sasniegt saskaņotu labāku regulējumu, veikt steidzamus pasākumus, lai būtiski saīsinātu administratīvas un atļauju saņemšanas procedūras uzņēmējdarbības vides uzlabošanai, tādējādi veicinot korupcijas apkarošanu,

                              —

                              īstenot integrētu pieeju, lai palielinātu nodarbinātību, aktivitātes rādītājus un ražīguma līmeni, jo īpaši paātrinot izglītības sistēmas reformas, lai tās labāk atbilstu darba tirgus vajadzībām, mazinot to skolēnu skaitu, kas priekšlaikus pamet mācības, ievērojami palielinot pieaugušo līdzdalību izglītībā un apmācībā un transformējot pašnodrošinājuma saimniecības/daļēja pašnodrošinājuma saimniecības ilgtspējīgā nodarbinātībā.

                  5.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Rumānijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem jautājumiem: veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā, īpaši attiecībā uz iespējamiem riskiem saistībā ar pensiju atbilstību un ilgtspējību; stiprināt pasākumus, lai novērstu pētniecības bāzes sadrumstalošanos, vienlaikus nodrošinot, ka plānotais valsts pētniecības finansējuma palielinājums dod efektīvus rezultātus, apņēmīgi īstenojot valsts pētniecības un attīstības un jauninājumu stratēģiju un regulāri uzraugot rezultātus; īstenot integrētāku pieeju infrastruktūras attīstībai un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstībai; apņēmīgāk pievērsties nedeklarētā darba problēmai; uzlabot valsts nodarbinātības dienestu efektivitāti un ģeogrāfisko izvietojumu, jo īpaši, lai palīdzētu neaizsargātākajām cilvēku grupām.

            SLOVĒNIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Slovēnijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Slovēnija ir guvusi labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Slovēnija arī uzrāda nelielus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti daļēji. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi. Lai arī īstenošanas ziņojumā nav minēti ieteikumi euro zonas valstīm, pievienotajā ziņojuma tabulā ir norādīta skaidra saikne šajā sakarā.

                  4.

                  2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: sasniegumi valsts finanšu konsolidācijā; sociālo partneru iesaistīšana visu galveno darba tirgus reformu sagatavošanā; pasākumi saiknes stiprināšanai starp izglītības un stipendiju sistēmu un tautsaimniecību; uzņēmuma dibināšanai nepieciešamā laika un administratīvā sloga samazināšana. Slovēnijas pievienošanās euro zonai ir galvenais sasniegums makroekonomikas jomā.

                  5.

                  Valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: turpināt pensiju reformu un aktīvu vecumdienu stratēģijas efektīvu īstenošanu; pievērst vairāk uzmanības elastīgākam darba tirgum, vienlaikus izmantojot efektīvāku personalizētu pieeju aktīvā darba tirgus politikas īstenošanā. Ņemot to vērā, Slovēnijai iesaka:

                              —

                              veikt turpmākus pasākumus, lai stiprinātu pensiju sistēmas reformu un veicinātu aktīvas vecumdienas nolūkā palielināt nodarbinātības līmeni gados vecāku darba ņēmēju vidū un uzlabot ilgtspēju ilgtermiņā,

                              —

                              īstenojot integrētas elastdrošības pieeju un balstoties uz pēdējam reformām, veicināt elastīgākas līgumattiecības, lai novērstu darba tirgus segmentāciju, kas galvenokārt ietekmē jauniešus, un turpināt uzlabot nodarbinātības dienestu efektivitāti, jo īpaši attiecībā uz personām ar vājām izredzēm būt nodarbinātām.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Slovēnijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: stiprināt valstu pētniecības un jauninājumu stratēģijas īstenošanu un – vajadzības gadījumā – tās izstrādi, turklāt inflācijas ierobežošanas nolūkā uzlabot konkurenci pakalpojumu nozarē, jo īpaši attiecībā uz mazumtirdzniecības pakalpojumiem, finanšu pakalpojumiem, dažiem komunālajiem pakalpojumiem un brīvo profesiju pakalpojumiem; uzlabot energoefektivitātes pasākumu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar CO2 emisijām un neizpildītiem Kioto mērķiem; īstenot vērienīgus plānus, lai stiprinātu saikni starp izglītības sistēmu un darba tirgu.

            SLOVĀKIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Slovākijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Slovākija ir guvusi nelielus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Slovākija ir sasniegusi ierobežotus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti dažādā mērā. Ir vajadzīgas turpmākas reformas, lai palielinātu izdevumus pētniecībai un attīstībai un izglītībai, īstenotu stratēģijas mikroekonomikas jomā, samazinātu ilgtermiņa bezdarbu un pabeigtu izglītības un mācību reformu. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, rādītāji bija dažādi.

                  4.

                  Slovākijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: valsts finanšu deficīta plānotais samazinājums zem 3 % no IKP 2007. gadā; vairāku stratēģijas dokumentu pieņemšana šādās jomās: pētniecība un attīstība un jauninājumi, energoefektivitāte un atjaunojami energoresursi; vienas pieturas aģentūru daļēja īstenošana jaunizveidotajiem uzņēmumiem; nodarbinātības tiesību aktu pārskatīšana; mūžizglītības stratēģijas pieņemšana un pasākumi, lai pārskatītu aktīva darba tirgus politiku, tādējādi panākot labāku atbilstību darba tirgus attīstības tendencēm.

                  5.

                  Slovākijas valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: izdevumu palielināšana izglītībai, pētniecībai un attīstībai un jauninājumiem; normatīvās vides uzlabošana; bezdarba samazināšana ilgtermiņā; izglītības un mācību sistēmas reformas pabeigšana un tās kvalitātes uzlabošana atbilstīgi darba tirgus prasībām. Ņemot to vērā, Slovākijai iesaka:

                              —

                              pienācīgi īstenot saskaņotu stratēģiju pētniecībai un attīstībai un jauninājumiem, jo īpaši pievēršot uzmanību iestāžu reformai valsts pētniecības nozarē un uzņēmumu un pētniecības iestāžu sadarbības būtiskai uzlabošanai, vienlaikus pārdalot līdzekļus izglītībai, pētniecībai un attīstībai un jauninājumiem,

                              —

                              uzlabot normatīvo vidi, īstenojot visaptverošu labāka regulējuma stratēģiju, kas ietver gan ietekmes novērtējumu, gan esošo tiesību aktu vienkāršošanu,

                              —

                              īstenojot integrētas elastdrošības pieeju, nodrošināt mūžizglītības stratēģijas īstenošanu, ievērojot darba tirgus vajadzības, pabeigt pamatizglītības, vidējās izglītības un augstākās izglītības reformas, lai uzlabotu kvalifikācijas un prasmju līmeni un veicinātu piekļuvi nodarbinātībai, jo īpaši ilgtermiņa bezdarbniekiem un neaizsargātām grupām.

                  6.

                  Turklāt valsts reformu programmas īstenošanas laikā Slovākijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem jautājumiem: turpināt attīstīt informācijas un komunikācijas tehnoloģiju politiku, jo īpaši attiecībā uz platjoslas infrastruktūru; pilnīgi īstenot vienas pieturas aģentūru shēmu jaunizveidotajiem uzņēmumiem; ieviest izglītību uzņēmējdarbības jomā; palielināt konkurenci energoapgādes jomā; risināt jautājumu par darba samaksas atšķirībām starp dzimumiem; izstrādāt aktīvu vecumdienu stratēģiju un radīt darba iespējas jauniešiem.

            SOMIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Somijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Somija ir guvusi ļoti labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Somija ir guvusi labus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka jomās, kurām saskaņā ar Padomes ieteikumu ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti nelieli panākumi. Turklāt īstenošanas ziņojumā īpaši tiek ņemti vērā arī ieteikumi euro zonas valstīm.

                  4.

                  2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: notiekošās reformas valsts jauninājumu sistēmas darbības uzlabošanai un novērotais gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa palielinājums.

                  5.

                  Valsts reformu programmas īstenošanas laikā Somijai galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: turpināt reformas, lai uzlabotu konkurenci un ražīgumu pakalpojumu jomā, un radīt vajadzīgos mehānismus, lai samazinātu augsto cenu līmeni; īstenot paredzētos pasākumus, lai sasniegtu Kioto mērķi; turpināt reformas, lai risinātu darba tirgus trūkumus, īpaši pievēršoties liela strukturālā bezdarba, jo īpaši mazkvalificētu darbinieku, tostarp jauniešu, bezdarba novēršanai un ņemtu vērā ekonomiskās migrācijas iespējamo devumu.

            ZVIEDRIJA

                  1.

                  Ņemot vērā Zviedrijas 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Zviedrija ir guvusi ļoti labus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Zviedrija ir arī sasniegusi ļoti labus panākumus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka jomās, kurām saskaņā ar Padomes ieteikumu jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti labi panākumi.

                  4.

                  Zviedrijas 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: rīcības plāns tiesiskā regulējuma vienkāršošanai un pasākumi, lai uzlabotu ietekmes novērtējuma sistēmu; rezultāti darbaspēka piedāvājuma palielināšanā un bezdarba samazināšanā; ilgtspējīga enerģijas izmantošana un sasniegtais valsts ieguldījumu palielināšanā pētniecībai un attīstībai.

                  5.

                  Zviedrijai ir jāveic turpmāki reglamentējoši pasākumi, lai veicinātu konkurenci, jo īpaši pakalpojumu jomā; jākoncentrē uzmanība uz aktuālo reformu īstenošanu un ietekmes novērtēšanu, lai uzlabotu stimulus strādāt, risinātu jauniešu bezdarba problēmu, uzlabotu imigrantu nodarbinātību un reintegrētu cilvēkus, kas iekļauti ar slimībām saistītās programmās.

            APVIENOTĀ KARALISTE

                  1.

                  Ņemot vērā Apvienotās Karalistes 2007. gada īstenošanas ziņojumu un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Apvienotā Karaliste ir guvusi ievērojamus panākumus valsts reformu programmas īstenošanā 2005.–2007. gada laikposmā. Apvienotā Karaliste ir guvusi labus rezultātus, izpildot saistības četrās prioritārajās darbības jomās, par kurām Eiropadome vienojās 2006. gada pavasara sanāksmē.

                  3.

                  Īstenošanas ziņojumā norādīts, ka Padomes pieņemtie ieteikumi politikā ir ievēroti labi. Pārējās jomās, kurām saskaņā ar Padomes secinājumiem ir jāvelta vairāk uzmanības, ir gūti labi panākumi.

                  4.

                  Apvienotās Karalistes 2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie panākumi ir šādi: plāni integrētai pieejai nodarbinātības un prasmju jomā, pasākumi uzņēmējdarbības interesēm atbilstošas normatīvās vides radīšanai un tālredzīgie enerģētikas politikas plāni.

                  5.

                  Valsts reformu programmas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: jāuzlabo prasmju līmenis, lai palielinātu darba ražīgumu un mazinātu trūkumus darba tirgū. Ņemot to vērā, Apvienotajai Karalistei iesaka:

                              —

                              īstenot jaunākos plānus, lai būtiski uzlabotu prasmju līmeni un radītu integrētu pieeju nodarbinātības un prasmju jomā, lai uzlabotu darba ražīgumu un paplašinātu iespējas nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem.

                  6.

                  Turklāt Apvienotajai Karalistei nākotnē galvenā uzmanība būs jāpievērš šādiem uzdevumiem: pakāpeniski paplašināt mājokļu piedāvājumu, lai vidējā termiņā samazinātu mājokļu pieprasījuma radīto spriedzi; nodrošināt Apvienotās Karalistes pētniecības un attīstības intensitātes mērķa sasniegšanu, pilnībā īstenojot nesen pārskatīto pētniecības un attīstības un jauninājumu politiku un pievēršot uzmanību pakalpojumu nozares īpašām vajadzībām.

            EURO ZONAS DALĪBVALSTIS

                  1.

                  Ņemot vērā euro zonas dalībvalstu 2007. gada īstenošanas ziņojumus un Komisijas vērtējumu par sasniegumiem galveno strukturālo reformu īstenošanā un pamatojoties uz integrētajām pamatnostādnēm izaugsmei un nodarbinātībai, var izdarīt šādus secinājumus.

                  2.

                  Euro zonas dalībvalstu īstenošanas ziņojumos ir norādīts, ka saistībā ar pasākumiem euro zonas darbības uzlabošanai ir panākti nelieli sasniegumi.

                  3.

                  Turpmāk ir jāveic plašas reformas, lai izpildītu ieteikumus attiecībā uz mikroekonomiku un nodarbinātību. 2007. gadā sasniegtie rezultāti makroekonomikas jomā ir jānostiprina ilgtermiņā.

                  4.

                  2007. gada īstenošanas ziņojumā minētie euro zonas dalībvalstu panākumi ir šādi: budžeta pielāgojumi 2007. gadā, tiesību aktu īstenošana, lai veicinātu finanšu tirgus integrāciju, un dažās dalībvalstīs – tādu sistēmu izveide algu noteikšanai sarunu ceļā, kas veicina algu elastīgumu.

                  5.

                  Euro zonas politikas jomas, kurās pirmām kārtām būtu jāpievēršas trūkumiem, ir šādas: valsts finanšu stabilitāte ilgtermiņā un to nozīme izaugsmē; konkurence preču tirgū, jo īpaši pakalpojumu jomā, finanšu integrācija un konkurence attiecībā uz finanšu pakalpojumiem privātpersonām un mazajiem uzņēmumiem, lai atvieglotu pielāgošanos un nodrošinātu elastīgākas cenas; adekvātas algu izmaiņas kopumā, kā arī nozares, reģionālā un profesiju līmenī, izmaiņas saskaņojot ar ražīguma pieaugumu, lai nodrošinātu konkurētspēju; elastdrošība darba tirgos saskaņā ar pieņemtajiem kopīgajiem principiem; un lielāka darbaspēka mobilitāte, lai veicinātu darba tirgus pielāgošanu.

                  6.

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, euro zonas dalībvalstīm – līdz ar konkrētiem ieteikumiem valstīm – iesaka:

                              —

                              turpināt veikt budžeta konsolidāciju nolūkā sasniegt vidēja termiņa mērķus saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, tādējādi cenšoties panākt, lai gada strukturālie pielāgojumi būtu vismaz 0,5 % no IKP; Eurogrupa 2007. gada aprīlī vienojās par to, ka “izmantojot labvēlīgos cikliskos nosacījumus, lielākā daļa euro zonas valstu vidējā termiņa mērķus sasniegtu 2008. vai 2009. gadā un visām euro zonas valstīm tie būtu jāsasniedz vēlākais 2010. gadā”. Jomās, kurās vidēja termiņa mērķi ir sasniegti, būtu jāsaglabā budžeta stāvoklis,

                              —

                              pārskatot valsts izdevumus un nodokļus, kā arī veicot valsts pārvaldes modernizāciju, uzlabot valsts finanšu kvalitāti, lai palielinātu darba ražīgumu un jauninājumus, tādējādi veicinot ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un fiskālo ilgtspēju,

                              —

                              efektīvi īstenot pasākumus, kas uzlabo konkurenci, jo īpaši pakalpojumu jomā, un enerģiskāk īstenot pasākumus, kas veicina finanšu tirgu pilnīgu integrāciju un konkurenci attiecībā uz finanšu pakalpojumiem privātpersonām un mazajiem uzņēmumiem, vienlaikus stiprinot stabilitātes pasākumus un uzraudzības konverģenci,

                              —

                              uzlabot darba tirgu elastīgumu un drošību, inter alia īstenojot elastdrošības principus, kuros ņemti vērā katras dalībvalsts īpašie apstākļi un kas pilnībā atbilst stabilam un finansiāli ilgtspējīgam valsts budžetam, labāk saskaņojot algu un darba ražīguma attīstības tendences, lai tādējādi palielinātu izaugsmi un konkurētspēju, un veicot pasākumus, lai veicinātu darbaspēka mobilitāti pāri robežām un no vienas profesijas uz otru.

                  7.

                  Lai panāktu pēc iespējas lielāku politikas sinerģiju, kas ir spēcīgāka monetārā savienībā, un palielinātu politisko atbildību par reformām, euro zonas dalībvalstīm būtu jācenšas turpināt stiprināt politikas koordināciju, jo īpaši saistībā ar Eurogrupu un starptautiskos forumos, kā arī būtu pilnīgi jāīsteno spēkā esošie nolīgumi attiecībā uz euro zonas ārējo pārstāvību. Tas ievērojami veicinātu veiksmīgus risinājumus politikas uzdevumiem gan euro zonā, gan pasaules ekonomikā. Šajā sakarā Berlīnes 2007. gada aprīļa Eurogrupas nospraustie mērķi attiecībā uz valsts finansēm ir apsveicams solis. Euro zonas dalībvalstis ir aicinātas šos ieteikumus ņemt vērā savās valsts politikas nostādnēs. Eurogrupa regulāri pārskatīs to īstenošanu.