               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2015
            COM(2015) 253 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Bulgārijas 2015. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2015. gada konverģences programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Bulgārijas 2015. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2015. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju — “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Kopā tās veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Bulgārijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza  atzinumu par atjaunināto Bulgārijas konverģences programmu 2014. gadam.

               (4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  5
               , iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  6
               , kurā tā noteica Bulgāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

               (6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Bulgāriju
                  7
               . Tajā tika izvērtēti Bulgārijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi. Ziņojumā par valsti ir ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Bulgārijā ir pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Jo īpaši finanšu sektora satricinājumi 2014. gadā ir radījuši bažas par to, ka atsevišķu iekšzemes banku prakse var būtiski ietekmēt finanšu sektoru un vispārējo makroekonomikas stabilitāti. Turklāt vēl joprojām negatīvais (kaut arī tas uzlabojas) ārējais saldo, pārmērīgs aizņemto līdzekļu īpatsvars uzņēmumos un vāja darba tirgus pielāgošanās turpina radīt makroekonomiskos riskus un prasa īpašu uzmanību.

               (7)Bulgārija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (8)Uz Bulgāriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība 2015. gada konverģences programmā nominālo deficītu plāno saglabāt 2,8 % apmērā no IKP 2015. gadā. Pēc tam valdība izklāsta savu nodomu pakāpeniski samazināt deficītu līdz 1,3 % no IKP 2018. gadā. Saskaņā ar konverģences programmu valdība vidēja termiņa mērķi — strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP — plāno sasniegt 2018. gadā. Sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP programmas darbības periodā palielināsies, sasniedzot gandrīz 31 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Tomēr pasākumi plānoto budžeta deficīta mērķu sasniegšanai, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka neto izdevumu pieaugumā 2015. gadā tiks ievērots izdevumu kritērijs. Tomēr, ja tiek ņemta vērā strukturālās bilances pasliktināšanās (2014. gadā 1,7 % no IKP), pastāv risks zināmai novirzei no prasības 2014.–2015. gadā. Pastāv risks, ka 2016. gadā notiks būtiska novirze, jo izdevumu neto pieaugums par 0,9 % no IKP  pārsniedz noteikto kritēriju. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi abos gados. Pamatojoties uz savu konverģences programmas izvērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Bulgārija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

               (9)Nodokļu saistību izpilde joprojām ir liela problēma Bulgārijā. Ir nepieciešama visaptveroša nodokļu saistību izpildes stratēģija, kas balstās uz risku rūpīgu analīzi, sistemātisku ietekmes novērtējumu par veiktajiem pasākumiem un ciešu koordināciju starp dažādām nodokļu iekasēšanas struktūrām.

               (10)Bulgārijas veselības aizsardzības sistēma saskaras ar vairākām būtiskām problēmām, tostarp sliktiem veselības rādītājiem, nelielu finansējumu un ļoti neefektīvu resursu izlietojumu. Paredzamais mūža ilgums ir ievērojami zem ES vidējā rādītāja, un jaundzimušo paredzamais mūža ilgums ir viens no zemākajiem ES. Sistēma joprojām ir balstīta uz pārmērīgi lielo slimnīcu nozari. Lai gan finansējums primārai un ambulatorai aprūpei pēdējos gados ir nedaudz palielinājies nominālā izteiksmē, tas joprojām ir visai ierobežots. Saskaņā ar līgumsaistībām veselības aizsardzības fondam ir jāmaksā slimnīcām iepriekš noteikta cena par ārstniecības pakalpojumiem, kas savukārt mudina slimnīcas sniegt nepietiekami mērķtiecīgu medicīnisko aprūpi. Valsts veselības aizsardzības stratēģija tika pieņemta 2014. gadā, taču trūkst skaidra īstenošanas plāna.

               (11)Krīze banku nozarē 2014. gada vasarā atklāja institucionālās un uzraudzības nepilnības. Tas, ka uzraudzības iestāde nespēja atklāt nopietnas problēmas valsts ceturtajā lielākajā bankā — Corporate Commercial Bank (KTB) — , norāda uz trūkumiem finanšu nozares uzraudzībā un koncentrācijas riska uzraudzībā. Tas ir mazinājis uzticību banku uzraudzībai, kas rada arī iemeslu apšaubīt citu finanšu nozares jomu stāvokli. Likviditātes krīze 2014. gada vasarā atklāja kapitāla trūkumu, kā rezultātā KTB bankas licence tika anulēta. Garantētie noguldījumi — aptuveni 5 % no IKP — tika izmaksāti tikai pēc ievērojamas kavēšanās.

               (12)Aktīva darba tirgus politika nav pietiekami attīstīta ne attiecībā uz tvērumu, ne arī mērķiem. Struktūru sadrumstalotība pabalstu un pakalpojumu sniegšanu bezdarbniekiem un neaktīviem iedzīvotājiem padara sarežģītāku. Koordinācija starp nodarbinātības dienestiem un sociālās palīdzības direkciju nav vērsta uz tādu pasākumu efektīvu un integrētu īstenošanu, kas paredzēti, lai palīdzētu visneaizsargātākajām sabiedrības grupām. Bulgārijā ir liels to jauniešu īpatsvars, kuri nav ne nodarbināti, ne iesaistīti izglītībā vai apmācībā un kuriem nav kontakta ar nodarbinātības dienestiem, un tādējādi viņus nevar aizsniegt ar standarta darba tirgus aktivizācijas pasākumiem. Lielākā daļa Bulgārijas bezdarbnieku ir ilgtermiņa bezdarbnieki, kas norāda uz to, ka bezdarbs ir drīzāk strukturāla, nevis cikliska rakstura. Lai gan Bulgārijas minimālā alga ir viszemākā ES nominālā izteiksmē, tā kopš 2011. gada ir ievērojami palielinājusies, un valdība nākamajos gados plāno turpmākus ievērojamus palielinājumus. Šādām krasām diskrecionārām izmaiņām valdības algu noteikšanas politikā varētu būt kropļojoša ietekme uz darba tirgu. Turklāt nav skaidru norāžu par minimālās algas noteikšanu, tādējādi sistēma rada nenoteiktību par to, vai tiks rasts pareizais līdzsvars starp atbalstu nodarbinātībai un konkurētspējai, no vienas puses, un darba ienākumu nodrošināšanu, no otras puses. Nabadzība un sociālā atstumtība joprojām raisa bažas, jo valstī ir viens no augstākajiem materiālās nenodrošinātības rādītājiem Savienībā. Romi saskaras ar īpaši lielu nabadzību un sociālo atstumtību. Lielākā daļa romu jauniešu nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Sākumskolas un bērnudārza romu bērnu uzņemšanas rādītāji ir zemi, un gandrīz ceturtā daļa bērnu vecumā no 7 līdz 15 gadiem nav iesaistīti izglītības sistēmā.

               (13)Izglītības un apmācību sistēmu zemā kvalitāte un nelielā saistība ar darba tirgu kavē atbilstoši kvalificēta darbaspēka pieejamību ekonomikai. To pieaugušo īpatsvars, kas piedalās mūžizglītībā, ir viens no zemākajiem ES. Pēc gadiem ilgas kavēšanās Bulgārija vēl joprojām nav pieņēmusi skolu izglītības likuma reformu, un stratēģijas attiecībā uz priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu īstenošana joprojām ir agrīnā posmā. Valsts profesionālās izglītības un apmācības stratēģija tika grozīta, un 2014. gadā tika pieņemta jauna stratēģija augstākās izglītības jomā. Šādu stratēģiju īstenošanai vajadzētu palīdzēt uzlabot izglītības sistēmu, lielākā mērā to sasaistīt ar ekonomiku un sekmēt inovāciju un darbvietu radīšanu.

               (14)2015. gada pavasarī valdība iesniedza priekšlikumu pensiju sistēmas reformai. Pensiju sistēmas atbilstība un ilgtspēja ir atkarīga no  reformām, kas stimulē un atbalsta ilgāku darba dzīvi ar mazākiem pārtraukumiem. 2013. gadā tika konstatēts, ka 1,2 miljoni pensionāru saņem pensijas, kas ir zem valsts noteiktā nabadzības sliekšņa. Galvenie zemu pensiju iemesli ir priekšlaicīga pensionēšanās un īsi iemaksu periodi. Bulgārijas sabiedrības straujā novecošana, visticamāk, situāciju turpmāk pasliktinās. Tādēļ Bulgārijai ir lietderīgi vēl vairāk ierobežot ar vecumu saistīto izdevumu pieaugumu, lai sekmētu publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā, tostarp ieviešot stingras pensiju reformas.

               (15)Centrāls elements ieguldītājiem labvēlīgai uzņēmējdarbības videi ir neatkarīga, augstas kvalitātes un efektīva tiesu sistēma un efektīvi korupcijas apkarošanas mehānismi. Galvenās problēmas šajā jomā ietver vispārējas koordinācijas trūkumu, institucionālos trūkumus un vājus rezultātus, kad runa ir par galīgajiem spriedumiem tiesā. Šīs svarīgās politikas jomas tiks iekļautas sadarbības un pārbaudes mehānismā.

               (16)Maksātnespējas regulējums Bulgārijā ir bijis neefektīvs, tādējādi palielinot nenoteiktību tirgus dalībnieku vidū un samazinot valsts vispārējo pievilcību ieguldītāju skatījumā. Maksātnespējas lietu izskatīšana aizņem vairāk laika nekā salīdzināmās valstīs, un prasījumu atgūšanas rādītājs ir zems. Nepieciešamība pēc efektīvas sistēmas maksātnespējas lietu izskatīšanai būtu jāaplūko arī, ņemot vērā augsto nefinanšu sabiedrību parādsaistību līmeni Bulgārijā un šādas sistēmas nozīmi aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas procesa veicināšanā.

               (17)Stratēģijas attiecībā uz valsts pārvaldes reformu un e-pārvaldības ieviešanu tika pieņemtas 2014. gadā. Lai tās varētu īstenot, būs nepieciešama spēcīga politiskā vadība un koordinācija. Neatkarīgi no līdzšinējiem ieguldījumiem sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte joprojām ir zema. Nepietiekama e-pārvaldes attīstība ierobežo centienus uzlabot pārredzamību un samazināt administratīvo slogu. Īpaša problēma attiecas uz publiskā iepirkuma procedūrām, kuras tiek kavētas bieži mainīgā tiesiskā regulējuma un nepietiekamu administratīvo spēju dēļ. Konkursa procedūru ex ante pārbaude bieži vien tiek veikta formāli. Tajā pašā laikā iepirkuma procedūrām piemēro ex post pārbaudes, kas pārklājas, kā rezultātā dažkārt tiek gūti atšķirīgi rezultāti. Pārredzamības trūkums konkursa procedūrā ir skaidrojams arī ar to, ka nav pabeigta visu e-iepirkuma platformu uzstādīšana. Publiskā iepirkuma procedūru pārkāpumu rezultātā iepriekš ir bijuši būtiski kavējumi saistībā ar ES fondu programmu īstenošanu, tie ir negatīvi ietekmējuši uzņēmējdarbības vidi un kavē ļoti nepieciešamos infrastruktūras uzlabojumus. Daudzgadu stratēģijā, kas tika pieņemta 2014. gada jūlijā ar mērķi novērst galvenās nepilnības publiskā iepirkuma sistēmā, ietverts skaidrs grafiks konkrētiem pasākumiem, kas jāveic 2015. un 2016. gadā. Šī stratēģija ir jāīsteno.

               (18)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Bulgārijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada valsts ziņojumā. Tā arī ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu,  kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Bulgārijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Bulgārijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–5. ieteikumā.

               (19)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Bulgārijas konverģences programmu, un tās atzinums
                  8
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (20)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–3. un 5. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA Bulgārijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

               1.Novērst publisko finanšu strukturālo pasliktināšanos 2015. gadā un panākt korekciju 0,5 % apmērā no IKP 2016. gadā. Veikt izlēmīgus pasākumus, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu un cīnītos pret ēnu ekonomiku, pamatojoties uz visaptverošu riska analīzi un iepriekšējo pasākumu vērtējumu. Uzlabot veselības aizsardzības sistēmas izmaksu lietderību, jo īpaši, pārskatot veselības aprūpes pakalpojumu cenas un stiprinot ambulatoro un primāro veselības aprūpi.

               2.Līdz 2015. gada decembrim ciešā sadarbībā ar Eiropas struktūrām pabeigt visas sistēmas neatkarīgu aktīvu kvalitātes pārskatīšanu un banku nozares augšupvērstu spriedzes testu. Veikt portfeļa pārbaudi pensiju fondu un apdrošināšanas nozarēs. Pārskatīt un stiprināt banku un ārpusbanku finanšu nozares uzraudzību, tostarp stiprinot banku noregulējumu un noguldījumu garantiju sistēmas. Uzlabot korporatīvo pārvaldību finanšu starpnieku vidū, tostarp novēršot koncentrācijas risku un saistīto pušu darījumus.

               3.Izstrādāt integrētu pieeju attiecībā uz grupām, kuras darba tirgū ir atstumtas, jo īpaši vecāka gadagājuma darba ņēmējiem un jauniešiem, kas nav ne nodarbināti, ne iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, izveidot pārskatāmu mehānismu minimālās darba algas un obligāto sociālā nodrošinājuma iemaksu noteikšanai, ņemot vērā to ietekmi uz nodarbinātu personu nabadzību, darbavietu radīšanu un konkurētspēju.

               4.Pieņemt Skolu izglītības likuma reformu un palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu, jo īpaši romu, dalību izglītībā, uzlabojot piekļuvi kvalitatīvai agrīnai izglītībai.

               5.Lai uzlabotu ieguldījumu klimatu, sagatavot maksātnespējas regulējuma visaptverošu reformu, balstoties uz starptautisko paraugpraksi un speciālajām zināšanām, jo īpaši, lai uzlabotu mehānismus attiecībā uz procedūrām pirms maksātnespējas un ārpustiesas pārstrukturēšanu.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)
                  COM(2015) 253.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904.

                     (7)
                  DDD (2015) 22.

                     (8)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.5.2017
            COM(2017) 524 final
            EMPTY
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Slovākijas 2017. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2017. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Slovākijas 2017. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2017. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  2
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2016. gada 16. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  4
               , iezīmējot 2017. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes Eiropadome apstiprināja 2017. gada 9. un 10. martā. Komisija 2016. gada 16. novembrī , pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  5
               , kurā Slovākija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. Eiropadome atbalstīja šo ieteikumu 2017. gada 9. un 10. martā, un 2017. gada 21. martā Padome to pieņēma
                  6
               .

               (2)Ņemot vērā to, ka Slovākijas valūta ir euro un ekonomiskajā un monetārajā savienībā starp ekonomikām ir cieša savstarpēja saikne, Slovākijai būtu jānodrošina pilnīga un savlaicīga ieteikuma par eurozonu, kas ir atspoguļots 1.–2. ieteikumā, īstenošana.

               (3)2017. gada ziņojums par Slovākiju
                  7
                tika publicēts 2017. gada 22. februārī. Tajā tika izvērtēti Slovākijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti Padomes 2016. gada 12. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, turpmākie pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējos gados pieņemtajiem ieteikumiem, un Slovākijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

               (4)Slovākija 2017. gada 26. aprīlī iesniedza savu 2017. gada valsts reformu programmu un 2017. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika izvērtētas vienlaikus.

               (5)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, veicot dalībvalstu programmu plānošanu attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts tiesību aktā, kas reglamentē ESI fondus
                  8
               , ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt dalībvalsti pārskatīt un grozīt tās attiecīgās ESI fondu programmas. Komisija ir sniegusi papildu norādes par minēto noteikumu piemērošanu
                  9
               .

               (6)Uz Slovākiju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Savā 2017. gada stabilitātes programmā valdība plāno samazināt nominālo deficītu – 2017. gadā līdz 1,3 % no IKP un 2019. un 2020. gadā pakāpeniski turpināt samazinājumu līdz 0 % no IKP. Vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālu deficītu 0,5 % apmērā no IKP – paredzēts sasniegt 2018. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmu ir paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2020. gadam pakāpeniski samazināsies līdz 46 %. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir budžeta prognozes pamatā, ir ticams.

               (7)Padome 2016. gada 12. jūlijā ieteica Slovākijai sasniegt ikgadēju fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2017. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, pastāv risks, ka 2017. gadā būs neliela novirze no minētās prasības.

               (8)2018. gadā, ņemot vērā fiskālo stāvokli, paredzams, ka Slovākija veiks turpmākas korekcijas virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi – strukturālo deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros kopīgi saskaņotajai korekciju matricai minētā korekcija atbilst prasībai par valdības neto primāro izdevumu nominālo izaugsmes tempu
                  10
               , kas nedrīkst pārsniegt 2,9 %. Tas atbilstu strukturālai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP. Nemainīgas politikas apstākļos pastāv risks, ka 2017.–2018. gada periodā kopā būs ievērojama novirze no minētās prasības. Kopumā Padome uzskata, ka Slovākijai ir jābūt gatavai veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību 2017. gadā, un ka 2018. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Tomēr, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1466/97, budžeta plānu un rezultātu izvērtējumā būtu jāņem vērā dalībvalsts budžeta bilance, ņemot vērā arī cikliskus apstākļus. Kā atgādināts Komisijas paziņojumā, kas pievienots šiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, 2018. gada budžeta plāna projekta izvērtējumā un turpmākajā 2018. gada budžeta rezultātu izvērtējumā būs pienācīgi jāņem vērā mērķis panākt fiskālo nostāju, kas sekmē gan pašreizējās atlabšanas stiprināšanu, gan Slovākijas publisko finanšu stabilitātes nodrošināšanu. Šajā sakarā Komisija plāno izmantot piemērojamo rīcības brīvību, ņemot vērā ciklisko situāciju Slovākijā.

               (9)Slovākijas publiskās finanses joprojām saskaras ar riskiem ilgtermiņā. Veselības aprūpes izdevumi joprojām rada risku publisko finanšu stabilitātei ilgtermiņā, jo veselības aprūpes izmaksu lietderības palielināšana Slovākijā joprojām ir problemātisks jautājums. Ir veikti daži pasākumi, lai racionalizētu stacionāro aprūpi un samazinātu izmaksas, bet konkrēti rezultāti vēl nav redzami. 2016. gada izdevumu pārskatīšanā ir apzināti iespējamie ietaupījumi. Tomēr progresu visaptverošas veselības aprūpes un veselības aprūpes izdevumu reformas īstenošanā līdz kavējis lēnais progress, ieviešotradniecīgas diagnozes grupu sistēmu maksājumiem un e-veselības sistēmu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka valsts pensiju sistēmas deficīts ilgtermiņā divkāršosies, un pensionēšanās vecums Slovākijā ir viens no zemākajiem ES. Nesenās korekcijas pensiju sistēmā lielā mērā ir ad hoc un īstermiņa.

               (10)Nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ir samazinājusies, un tiek pieliktas pūles, lai uzlabotu saistību labprātīgu izpildi. Nodokļu iekasēšanas uzlabojumi ir ievērojami samazinājuši iepriekš augsto PVN iztrūkumu. Šķiet, ka krāpšanas PVN jomā ierobežošanai arī ir bijusi pozitīva ietekme uz uzņēmumu ienākuma nodokļa iekasēšanu. Finanšu administrācija galveno uzmanību pievērš tam, lai uzlabotu PVN saistību izpildi, jo īpaši veicot revīzijas. Tajā pašā laikā tiek izskatīti ar revīziju nesaistīti pasākumi, lai stiprinātu nodokļu saistību labprātīgu izpildi.

               (11)Neraugoties uz uzlabojumiem darba tirgū ekonomikas stabilās atveseļošanās un daudzu darbvietu radīšanas rezultātā, problēma joprojām ir ilgstošs bezdarbs. Ilgstoša bezdarba līmenis joprojām ir viens no augstākajiem ES. Tas jo īpaši ietekmē atstumtās romu kopienas, mazkvalificētus un jaunus cilvēkus. Turklāt saglabājas reģionālās atšķirības – bezdarba līmenis Slovākijas austrumos joprojām ir divreiz lielāks nekā Bratislavā. Pieaugušo līdzdalība mūžizglītībā un otrās iespējas izglītībā joprojām ir neliela. Neskatoties uz pasākumiem, kas veicina zemu atalgotu darba ņēmēju nodarbinātību, un notiekošo valsts nodarbinātības dienestu reformu, joprojām pastāv grūtības ieviest individualizētu atbalstu ilgstošiem bezdarbniekiem un neaizsargātām iedzīvotāju grupām citstarp sakarā ar lielu skaitu lietu. Slovākijas rīcības plāns par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū, kuru lielā mērā finansēja no Eiropas Sociālā fonda, ir vērsts uz to, lai šo trūkumu novērstu, izmantojot visaptverošu pieeju individualizētiem pakalpojumiem.  Tas tiks panākts, sniedzot specializētas konsultācijas, nodrošinot jaunu profilēšanas sistēmu, īstenojot sadarbību ar privātām nodarbinātības aģentūrām un organizējot mērķorientētas mācību programmas, kuras izstrādājuši darba devēji, pamatojoties uz reģionālo darba tirgu vajadzībām. Romu iesaistes līmenis Slovākijas darba tirgū joprojām ir ļoti zems, un progress viņu nodarbinātības līmeņa palielināšanā ir lēns. Faktori, kas veicina viņu vājos rezultātus darba tirgū, ir zems izglītības un prasmju līmenis un diskriminācija. Reproduktīvā vecuma sieviešu zemais nodarbinātības līmenis ir saistīts ar ilgo bērna kopšanas atvaļinājumu (līdz pat trim gadiem), kuru vīrieši ņem reti, bērnu aprūpes iestāžu trūkumu – jo īpaši bērniem, kas nav sasnieguši trīs gadu vecumu, un elastīga darbalaika režīmu nelielo izmantošanu.

               (12)Izglītības sistēma nav pietiekami orientēta uz Slovākijas ekonomiskā potenciāla palielināšanu. Izglītības rezultāti un pamatprasmju līmenis joprojām ir neapmierinošs pēc starptautiskajiem standartiem un 2012.–2015. gadā pasliktinājās vēl vairāk. Turklāt joprojām pastāv lielas reģionālās atšķirības. Sliktie rezultāti galvenokārt ir saistīti ar skolēnu sociālekonomiskās un etniskās izcelsmes spēcīgu ietekmi, jautājumiem par taisnīgumu, piekļuvi un iekļautību, kā arī skolotāja profesijas samērā mazo pievilcību. Neraugoties uz skolotāju algu palielinājumu par 6 % 2016. gadā un 2017.– 2020. gadā plānotajiem papildu palielinājumiem, nekonkurētspējīgi algu nosacījumi un ierobežota skolotāju tālākizglītība ir faktori, kas profesiju joprojām padara lielā mērā nepievilcīgu, jo īpaši potenciālajiem jaunajiem skolotājiem un tiem, kas dzīvo attīstītākajos valsts reģionos. Nesen pieņemtais pret segregāciju vērstais tiesību akts par sociāli atstumto romu kopienu vēl ir pilnībā jāīsteno, lai ieviestu pozitīvas izmaiņas un palielinātu viņu līdzdalību iekļaujošā vispārējā izglītībā, īpašu uzmanību veltot agrīnai pirmsskolas izglītībai un aprūpei, kā arī pirmsskolas izglītībai.

               (13)Tiek modernizēta Slovākijas valsts pārvalde, bet korupcija joprojām ir problēma. Korupcijas līmenis joprojām tiek uzskatīts par augstu un ir būtisks uzņēmējdarbības šķērslis. Kontroles mehānismi un korupcijas apkarošanas noteikumu izpilde, šķiet, joprojām ir nepietiekami, un politikas iniciatīvas attiecībā uz trauksmes celšanu un pastkastītes uzņēmumiem var nebūt pietiekamas, lai problēmu atrisinātu. Turklāt publiskā iepirkuma praksei trūkst paraugprakses daudzās jomās. Tiek izstrādāti mācību pasākumi, lai nodrošinātu personāla prasmes vadīt efektīvāku iepirkuma sistēmu. Tomēr interešu konflikti, konkrētiem kandidātiem piemērotas iepirkuma specifikācijas un zemākās cenas piešķiršanas kritēriju pārmērīga izmantošana joprojām rada bažas un mazu konkurenci, kas balstīta uz kvalitāti. Pastāvīgi tiek ziņots, ka publiskā iepirkuma nepilnības ietekmē publisko resursu sadalījuma lietderību.

               (14)Bieži mainīgā tiesiskā vidē uzņēmumiem ir grūti un dārgi ievērot tiesību aktus, un likumdošanas, normatīvie procesi un maksātnespējas režīmi bieži vien tiek uzskatīti par nepietiekami labvēlīgiem uzņēmējdarbībai. Nesen tika izveidota starpministriju darba grupa uzņēmējdarbības veikšanai, kuru vada Ekonomikas ministrijas valsts sekretārs, un paredzams, ka līdz 2017. gada jūnijam tā iesniegs priekšlikumus uzņēmējdarbības vides uzlabošanas pasākumiem. Slovākijā joprojām pastāv lieli reglamentējoši šķēršļi uzņēmējdarbības pakalpojumu nozarē. Lai risinātu šo jautājumu, 2017. gada janvārī tika sniegti īpaši norādījumi pa profesijām Komisijas paziņojumā par profesionālo pakalpojumu regulējuma reformu ieteikumiem kā daļa no pasākumu kopuma, lai novērstu šķēršļus pakalpojumu tirgos
                  11
               .

               (15)Uzlabot efektivitāti, tostarp tiesu sistēmas neatkarību, joprojām ir problēma Slovākijai, lai gan tiek pieliktas pūles, lai novērstu trūkumus. Tomēr joprojām pastāv bažas par tiesu sistēmas efektivitāti un neatkarību. Turklāt valsts pārvaldi joprojām apgrūtina neefektivitāte, nepietiekami resursi un sadrumstalotība. Stratēģijas par cilvēkresursu vadību pieņemšana 2015. gada oktobrī un Civildienesta likuma nesenā pieņemšana ir pozitīvi soļi uz priekšu. Jaunā, politiski neatkarīgā Civildienesta padome uzraudzīs likuma principu, kā arī civildienesta ierēdņu ētikas kodeksa īstenošanu. Sarežģīts, nepārredzams tiesiskais regulējums sarežģī attiecības starp ieinteresētajām personām enerģijas tirgū. Jaunākās izmaiņas sadales tarifu noteikšanā liecina par turpmāku politisko un ekonomisko ietekmi. Paredzams, ka enerģijas cenas regulatora neatkarība samazināsies pēc tādu tiesību aktu pieņemšanas, ar kuriem valdībai tiek piešķirtas ekskluzīvas tiesības iecelt amatā regulatora priekšsēdētāju un Ekonomikas ministrijai un Vides ministrijai tiek piešķirtas tiesības iejaukties cenu noteikšanas procesā.

               (16)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Slovākijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Slovākijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovākijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

               (17)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  12
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA Slovākijai 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

               1.Īstenot savu fiskālo politiku atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasībām, kas nozīmē ievērojamus fiskālos centienus 2018. gadā. Īstenojot politikas rīcību, būtu jāapsver tādas fiskālās nostājas panākšana, kas sekmē gan pašreizējās atlabšanas stiprināšanu, gan Slovākijas publisko finanšu stabilitātes nodrošināšanu. Uzlabot veselības aprūpes sistēmas izmaksu lietderību, tostarp īstenojot līdzekļu izlietojumam atbilstošas vērtības projektu.

               2.Uzlabot iesaistīšanas darba tirgū pasākumus nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, tostarp īstenojot rīcības plānu ilgstošiem bezdarbniekiem un nodrošinot individualizētus pakalpojumus un mērķorientētu apmācību. Uzlabot nodarbinātības iespējas sievietēm, jo īpaši paplašinot izmaksu ziņā pieejamu, kvalitatīvu bērnu aprūpi. Uzlabot izglītības kvalitāti un palielināt romu līdzdalību iekļaujošā vispārējā izglītībā.

               3.Uzlabot konkurenci un pārredzamību publiskā iepirkuma darbībās un pastiprināt cīņu pret korupciju ar spēkā esošo tiesību aktu labāku īstenošanu. Pieņemt un īstenot visaptverošu plānu, lai mazinātu administratīvus un regulējuma radītos šķēršļus uzņēmumiem. Uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti, tostarp samazinot civillietu un komerclietu tiesvedības ilgumu.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  COM(2017) 524 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 un P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01.

                     (7)
                  SWD(2017) 90 final/2.

                     (8)
                  23. pants Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

                     (9)

                        COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Valdības neto izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts 4 gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

                     (11)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (12)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


                       EIROPAS
                       KOMISIJA
                                                Briselē, 13.5.2015.
                                                COM(2015) 269 final
                                      Ieteikums
                             PADOMES IETEIKUMS
                par Austrijas 2015. gada valsts reformu programmu
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2015. gada stabilitātes programmu
 ---pagebreak---                                            Ieteikums
                                     PADOMES IETEIKUMS
                     par Austrijas 2015. gada valsts reformu programmu
   un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2015. gada stabilitātes programmu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un
148. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu1 un jo īpaši
tās 5. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas3,
ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
tā kā:
(1)      Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu
         izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju „Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka
         ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā lielākoties tiek pievērsta uzmanība
         galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes
         potenciālu un konkurētspēju.
(2)      Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma
         ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas
         pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par
         dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Tās kopā veido „integrētās
         pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un
         nodarbinātības politikā.
(3)      Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Austrijas 2014. gada valsts
         reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Austrijas stabilitātes
         programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Regulu (ES)
1
        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
2
        COM(2015) 269.
3
        P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
 ---pagebreak---      Nr. 473/20134 sniedza savu atzinumu par Austrijas budžeta plāna projektu
     2015. gadam5.
(4)  Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu6, iezīmējot
     2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā
     dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas
     mehānisma ziņojumu7, kurā Austrija nebija norādīta kā viena no dalībvalstīm, par
     kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.
(5)  Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, kuru mērķis ir veicināt
     ieguldījumus, paātrināt strukturālās reformas un īstenot atbildīgu, uz izaugsmi vērstu
     fiskālo konsolidāciju.
(6)  Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Austriju8.
     Tajā tika novērtēts Austrijas gūtais progress, izpildot konkrētai valstij adresētos
     ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.
(7)  Austrija 2015. gada 21. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu
     un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus,
     lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.
(8)  Uz Austriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un
     2014.–2016. gadā tai piemēro pārejas noteikumus par valsts parādu. Savā 2015. gada
     stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu –
     2015. gadā līdz 2,2 % no IKP un 2019. gadā vēl līdz 0,5 % no IKP. Saskaņā ar
     stabilitātes programmu vidēja termiņa mērķis, proti, strukturālais deficīts, kas
     nepārsniedz 0,45 % no IKP, tika sasniegts 2014. gadā, un valdība plāno sasniegt
     vidēja termiņa mērķi visā programmas periodā. Tomēr pārrēķinātā strukturālā
     bilance liecina par novirzīšanos no vidēja termiņa mērķa, sākot ar 2015. gadu.
     Paredzams, ka valdības parāda/IKP attiecība 2015. gadā sasniegs 86,8 % un pēc tam
     pakāpeniski samazināsies līdz 79,7 % 2019. gadā. Makroekonomiskais scenārijs, kas
     ir pamatā programmā iekļautajām budžeta prognozēm, ir ticams. Tomēr nav
     pietiekamā mērā precizēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plānoto deficīta mērķu
     sasniegšanu, sākot ar 2016. gadu. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara
     prognozi, tiek paredzēts, ka strukturālā bilance 2015. gadā novirzīsies no vidēja
     termiņa mērķa par 0,4 % no IKP. Paredzams, ka 2016. gadā novirze kļūs būtiska,
     ņemot vērā prognozēto strukturālās bilances pasliktināšanos par 0,6 % no IKP
     salīdzinājumā ar strukturālo korekciju 0,3 % apmērā no IKP, kas ir nepieciešama, lai
     sasniegtu vidējā termiņa mērķi. Tas nozīmētu, ka novirze no Stabilitātes un
     izaugsmes pakta prasībām būtu aptuveni 0,9 % no IKP. Tāpēc būs vajadzīgi papildu
     pasākumi. Vienlaikus saskaņā ar stabilitātes programmu un Komisijas 2015. gada
     pavasara prognozi bruto parādam 2015. un 2016. gadā būs tendence samazināties
     atbilstoši pārejas noteikumiem par valsts parādu. Pamatojoties uz savu stabilitātes
     programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi,
     Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Austrija neievēros Stabilitātes un izaugsmes
     pakta noteikumus.
(9)  Dažādu valdības līmeņu attiecības joprojām ir sarežģītas un kaitē efektivitātei
     svarīgos valsts pārvaldes sektoros. Austrija vēl aizvien ir viena no valstīm, kurās ir
4
    OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.
5
    C(2014) 8811 final, 28.11.2014.
6
    COM(2014) 902, 28.11.2014.
7
    COM(2014) 904 final, 28.11.2014.
8
    SWD(2015) 39 final, 26.2.2015.
 ---pagebreak---      zemākais vietējo pašvaldību pašu nodokļu līmenis procentos no IKP. Neraugoties uz
     šo nodokļu autonomijas zemo līmeni, pašvaldības ir atbildīgas par vairākām
     izdevumu un administratīvajām jomām. Lielā sarežģītība un neatbilstība starp
     atbildību par ieņēmumu un izdevumu jomām neveicina vērienīgu politikas reformu
     īstenošanu.
(10) Austrijas pensiju sistēmas ilgtermiņa fiskālajai ilgtspējai joprojām kaitē strukturāli
     trūkumi. Šķiet, ka Austrijas līdz šim veiktās reformas nepietiekami nodrošina
     sistēmas ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju. Pirmkārt, faktiskais pensionēšanās vecums vēl
     aizvien ir ievērojami mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu. Otrkārt,
     likumā noteiktais sieviešu pensionēšanās vecums ir krietni mazāks par likumā
     noteikto pensionēšanās vecumu vīriešiem un netiks palielināts līdz 2024. gadam.
     Treškārt, likumā noteiktais pensionēšanās vecums joprojām nav sasaistīts ar
     pieaugošo paredzamo mūža ilgumu Austrijā. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai
     palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, kas tagad ir 59,7 gadi (2014. gadā), taču
     vēl aizvien ir mazāks par vidējo ES rādītāju, proti, 63,1 gadu (2013. gadā). Ir ieviesti
     pasākumi, lai slēgtu pieeju priekšlaicīgas pensionēšanās un invaliditātes shēmām,
     tādējādi pagarinot darba mūža ilgumu. Ir arī palielinātas sankcijas par katru
     priekšlaicīgas pensionēšanās gadu un palielināta izdiena, kas ir nepieciešama, lai
     varētu izmantot šādas shēmas. Paliek neskaidrs, vai īstenosies šo pasākumu gaidāmā
     pozitīvā ietekme uz budžetu.
(11) Austrijas izdevumi veselības aprūpes jomā ir vieni no lielākajiem Eiropas Savienībā.
     Šobrīd īstenotās veselības aprūpes reformas (2013.–2016. g.) mērķis ir stabilizēt šo
     izdevumu īpatsvaru IKP, sākot ar 2016. gadu. Tomēr pat tad, ja reformas būs
     sekmīgas, veselības aprūpes sistēmas fiskālā ilgtspēja un efektivitāte joprojām
     saskarsies ar strukturālām problēmām. Tagad būtu jāveic pasākumi attiecībā uz
     laikposmu pēc 2016. gada. Piemēram, vairāk pacientu būtu jāārstē daudzdisciplinārās
     primārās ambulatorās aprūpes iestādēs un būtu vēl vairāk jāsamazina vidējais
     uzturēšanās ilgums stacionārās pacientu aprūpes iestādēs.
(12) Austrijai joprojām ir grūtības nodrošināt pienācīgi kvalificēta darbaspēka pieejamību
     ilgtermiņā. Bezdarba līmenis (aptuveni 5,6 %) ir viens no zemākajiem Eiropas
     Savienībā, taču darba tirgū netiek pilnībā izmantots atsevišķu darbaspēka daļu
     potenciāls. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai pagarinātu darba mūža ilgumu,
     vēl vairāk atvieglinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un pilnīgāk izmantotu personu
     ar migrantu izcelsmi darbaspēka potenciālu, tostarp uzlabojot viņu kvalifikācijas
     atzīšanu. Tomēr nesenās reformas ir cieši jāuzrauga, un ir nepieciešami papildu
     pasākumi, lai pilnībā izmantotu šo personu grupu potenciālu darba tirgū.
(13) Austrija 2015. gada 13. martā nāca klajā ar visaptverošu reformu nodokļu jomā,
     kuras mērķis ir pārskatīt iedzīvotāju ienākuma nodokļa kategorijas un likmes, jo īpaši
     samazinot iedzīvotāju ienākuma nodokļa sākotnējo likmi no 36,5 % līdz 25 %.
     Saskaņā ar aplēsēm šis nodokļu samazinājums sasniegs 4,9 miljardus euro, savukārt
     līdztekus ir paredzēti papildu izdevumi 300 miljonu euro apmērā, lai atbalstītu
     ģimenes politiku un pētniecības darbības. Saskaņā ar priekšlikumu nodokļu sloga
     pārvirzīšana daļēji tiks finansēta, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas,
     samazinot publiskos izdevumus, dažās jomās palielinot samazinātās PVN likmes līdz
     13 % un paaugstinot kapitāla ienākuma nodokli no 25 % līdz 27,5 %. Šie reformu
     plāni kopumā atbilst Padomes 2014. gada ieteikumiem. Tie, visticamāk, palielinās
     personu ar nelielu izpeļņas potenciālu, kā arī otro pelnītāju motivāciju strādāt un
     veicinās izmantojamo ienākumu pieaugumu. Tomēr reforma būtu jāīsteno,
     neietekmējot budžetu.
 ---pagebreak--- (14)  Austrijas skolu sistēmai ir raksturīgs neliels mācības priekšlaicīgi pārtraukušo
      skolēnu skaits, kas ir krietni mazāks par vidējo ES rādītāju. Spēcīga un labi
      funkcionējoša profesionālās izglītības un apmācības sistēma nodrošina daudz augsti
      kvalificētu darba ņēmēju. Tomēr joprojām ir grūtības uzlabot izglītības rezultātus un
      tādējādi nodarbināmību jauniešiem ar zemu sociālekonomisko statusu; jo īpaši tas
      attiecas uz migrantu izcelsmes jauniešiem. Jaunas vidusskolas sistēmas (Neue
      Mittelschule) īstenošanas izvērtējums ir atklājis nepilnības, kas vēl ir jānovērš.
(15)  Eiropas pusgada kontekstā Padome ir konsekventi ieteikusi Austrijai uzlabot un
      veicināt konkurenci pakalpojumu jomā, taču politiskā reakcija līdz šim ir bijusi
      ierobežota. Vairākās profesijās joprojām pastāv prasības attiecībā uz juridisko formu,
      kapitāla turējumu un tarifiem, tādējādi radot regulatīvus šķēršļus tirgus pieejamībai
      un neļaujot individuāliem saimnieciskās darbības veicējiem vai uzņēmumiem no
      citām dalībvalstīm sākt uzņēmējdarbību Austrijā. Savstarpējās izvērtēšanas
      pasākumu ietvaros Austrija pārskata savus noteikumus par pieeju profesijām un
      profesionālās darbības veikšanu, lai novērtētu, vai tie ir samērīgi un atbilstoši
      vispārējām interesēm. Salīdzinājumā ar konkurences iestādēm citās dalībvalstīs
      federālajai konkurences iestādei trūkst resursu, un tas kavē efektīvāku rīcību.
(16)  Austrijas banku nozare ir saglabājusi stabilitāti, taču tā joprojām saskaras ar
      vairākām problēmām gan iekšzemē, gan saistībā ar riskantiem darījumiem ārvalstīs.
      Banku nozares kapitalizācija 2014. gadā turpināja uzlaboties, taču Austrijas banku
      rentabilitāte joprojām bija pakļauta spiedienam. Piecas no sešām lielākajām Austrijas
      kredītiestādēm sekmīgi izturēja ECB visaptverošo novērtējumu; izņēmums bija
      Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austrija guva ievērojamus panākumus ÖVAG
      un Hypo Group Alpe Adria (HGAA) pārstrukturēšanā. Tomēr 2015. gada februārī
      tika konstatēts, ka HGAA sadalīšanas rezultātā izveidotajā aktīvu pārvaldības
      uzņēmumā Heta Asset Resolution ir kapitāla iztrūkums 7,6 miljardu euro apmērā.
      Valdība, kas ir Heta Asset Resolution 100 % īpašniece, reaģēja, pasludinot
      15 mēnešu moratoriju pamatsummas un procentu maksājumiem par uzņēmuma
      īpašumā esošajām obligācijām aptuveni 10 miljardu euro vērtībā, tādējādi pirmoreiz
      izmantojot jaunos instrumentus saskaņā ar Banku atveseļošanas un noregulējuma
      direktīvu.
(17)  Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Austrijas
      ekonomikas politiku un publicēja to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī
      izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī turpmāko
      rīcību saistībā ar iepriekšējos gados Austrijai adresētajiem ieteikumiem. Komisija ir
      ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās
      politikas izveidē Austrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot
      vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība,
      turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Ieteikumi saskaņā ar
      Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.
(18)  Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Austrijas stabilitātes programmu,
      un tās atzinums9 ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.
(19)  Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas
      ekonomikas politiku. Pamatojoties uz to, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus,
      kas adresēti dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro. Austrijai būtu arī jānodrošina
      pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,
9
     Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.
 ---pagebreak--- AR ŠO IESAKA Austrijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.
1.       Nepieļaut 2015. un 2016. gadā novirzi no vidēja termiņa mērķa. Nodrošināt to, ka
         nodokļu reforma, kuras mērķis ir samazināt nodokļu slogu darbaspēkam, neietekmē
         budžetu. Koriģēt nesaskaņotību starp dažādu valdības līmeņu atbildību par
         finansējumu un izdevumiem. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu pensiju sistēmas
         ilgtermiņa ilgtspēju, tostarp agrāk veicot likumā noteiktā vīriešu un sieviešu
         pensionēšanās vecuma saskaņošanu un sasaistot likumā noteikto pensionēšanās
         vecumu ar paredzamo mūža ilgumu.
2.       Pastiprināt pasākumus, kuru mērķis ir palielināt gados vecāku darba ņēmēju un
         sieviešu līdzdalību darba tirgū, tostarp uzlabojot bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes
         pakalpojumu sniegšanu. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nelabvēlīgā situācijā esošu
         jauniešu sasniegumus izglītības jomā.
3.       Atcelt nesamērīgus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem un kavēkļus starpnozaru
         uzņēmumu izveidei.
4.       Novērst iespējamās problēmas finanšu nozarē attiecībā uz riskantiem darījumiem
         ārvalstīs un aktīvu nepietiekamu kvalitāti.
Briselē,
                                              Padomes vārdā –
                                              priekšsēdētājs


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0610

Ieteikums Padomes lēmums par pasākumu „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” 2010. gadā  /* COM/2006/0610 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.10.2006COM(2006) 610 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMSpar pasākumu „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” 2010. gadā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Lēmumā Nr. 1419/1999/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 649/2005/EK[1], ir paredzēta kārtība, kādā sākot no 2005. gada un turpmāk izvirza Eiropas Kultūras galvaspilsētu. Saskaņā ar šā lēmuma 2. pantu sākot ar 2009. gadu turpmāk divu dalībvalstu divas pilsētas (viena no ES-15 un viena no jaunajām dalībvalstīm) izvirzīs par Eiropas Kultūras galvaspilsētām, ievērojot secību, kas atbilst minētā lēmuma I pielikumā izklāstītajai hronoloģiskajai secībai.Atbilstīgās dalībvalstis paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai par šīm kandidātpilsētām ne vēlāk kā četrus gadus pirms attiecīgā pasākuma sākšanas.Turklāt saskaņā ar Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 4. pantu „šajā rīcībā var piedalīties arī Eiropas valstis, kas nav dalībvalstis. Katra šāda valsts var izvirzīt vienu pilsētu par Eiropas Kultūras galvaspilsētu, un tai jāpaziņo kandidātpilsēta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai”.Komisija ik gadu izveido atlases žūriju, kas ziņo par kandidātpilsētu vai kandidātpilsētām, kuras izvērtētas saskaņā ar šīs rīcības mērķiem un pazīmēm. Atlases žūrijā ir septiņas vadošas neatkarīgas personas, kas ir eksperti kultūras jomā. Atlases žūrija sniedz ziņojumu Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei.Eiropas Parlaments var sniegt Komisijai atzinumu par kandidātpilsētu vai kandidātpilsētām ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc ziņojuma saņemšanas.Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu, kas sagatavots, ņemot vērā atlases žūrijas ziņojumu, oficiāli izraugās attiecīgo pilsētu par tā gada Eiropas Kultūras galvaspilsētu, kuram tā izvirzīta.Saskaņā ar Lēmuma Nr. 649/2005/EK 2. pantu un I pielikumu Vācija pirms 2005. gada beigās ir paziņojusi, ka tā par Eiropas Kultūras galvaspilsētu 2010. gadā izvirza Esseni un Gerlicu un Ungārija – Pēču.Vienlaicīgi saskaņā ar Lēmuma Nr. 1419/1999/EK 4. pantu Turcija ir paziņojusi, ka par Eiropas Kultūras galvaspilsētu izvirza Istanbulu.Atlases žūrija tikās 2006. gada 14. –15. martā, lai pārbaudītu visas kandidātpilsētas. Minētajā pārbaudē tika uzklausīti visu kandidātpilsētu pārstāvji. Žūrija 2006. gada 11. aprīlī Komisijai iesniedza ziņojumu; pēc žūrijas pieprasījuma Komisija to nosūtīja pārējām iestādēm.Pamatojoties uz pieteikumu vispārēju novērtējumu, žūrija vienprātīgi nolēma Eiropas Savienības iestādēm ieteikt, ka Essene, Pēča un Istanbula 2010. gadā rīkos pasākumu „Eiropas Kultūras galvaspilsēta”.Nākamais solis pēc žūrijas ziņojuma bija vēstule, ko Eiropas Parlamenta Kultūras un izglītības komiteja 18. jūlijā nosūtīja Izglītības un kultūras Ģenerāldirektorātam, lai uzsvērtu būtiskākos viedokļu apmaiņas aspektus, kas šajā jautājumā bija pausti.Visbeidzot Komisija saskaņā ar 2. panta 3. punktu Lēmumā Nr. 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 649/2005/EK, iesniedz Padomei pielikumā pievienoto ieteikumu oficiāli izraudzīties attiecīgi Esseni, Pēču un Istanbulu par Eiropas Kultūras galvaspilsētām 2010. gadā.IeteikumsPADOMES LĒMUMSpar pasākumu „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” 2010. gadāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Lēmumu Nr. 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 649/2005/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam „Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2005. līdz 2019. gadam[2], un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu un 4. pantu,ņemot vērā atlases žūrijas 2006. gada aprīļa ziņojumu, kas Komisijai, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegts saskaņā ar 2. panta 2. punktu Lēmumā Nr. 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 649/2005/EK,uzskatot, ka kritēriji, kuri noteikti 3. pantā un II pielikumā Lēmumam 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 649/2005/EK, ir pilnībā izpildīti,ņemot vērā Komisijas 2006. gada  ieteikumu,IR NOLEMUSI ŠADI.1. pantsSaskaņā ar 2. panta 1. punktu Lēmumā Nr. 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 649/2005/EK, Essene un Pēča ir izraudzītas par Eiropas Kultūras galvaspilsētām 2010. gadā.2. pantsSaskaņā ar 4. pantu Lēmumā Nr. 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 649/2005/EK, Istanbula ir izraudzīta par Eiropas Kultūras galvaspilsētu 2010. gadā.3. pantsVisām izraudzītajām pilsētām jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu Lēmuma Nr. 1419/1999/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 649/2005/EK, 1. un 5. panta efektīvu īstenošanu.BriselēPadomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp. un OV L 117, 4.5.2005., 20. lpp.[2] OV L 166, 1.7.1999., 1. lpp. un OV L 117, 4.5.2005., 20. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.5.2016
            COM(2016) 297 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko atceļ Lēmumu 2009/416/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Īrijā

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko atceļ Lēmumu 2009/416/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Īrijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

               ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Pēc Komisijas ieteikuma Padome ar Lēmumu 2009/416/EK
                  1
                saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 6. punktu 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Īrijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2008. gadā sasniedza 6,3 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto 3 % atsauces vērtību, un tika lēsts, ka 2009. gadā tas sasniegs 11 % no IKP. Tika prognozēts, ka vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP.

               (2)Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tajā pašā dienā pieņēma ieteikumu Īrijai novērst pārmērīgā budžeta deficītu, vēlākais, līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

               (3)Padome 2009. gada 2. decembrī secināja, ka Īrijas iestādes ir veikušas efektīvus pasākumus atbilstīgi Padomes 2009. gada 27. aprīļa ieteikumiem, taču varētu uzskatīt, ka pēc sākotnējā ieteikuma pieņemšanas Īrijā negaidīti ir norisinājušās nelabvēlīgas ekonomikas norises ar būtisku negatīvu ietekmi uz valsts finansēm. Tāpēc Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pauda uzskatu, ka Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu nāca klajā ar jaunu ieteikumu Īrijai novērst pārmērīgā budžeta deficīta situāciju līdz 2014. gadam
                  2
               .

               (4)Padome 2010. gada 7. decembrī pauda uzskatu, ka Īrijā ir notikušas negaidītas nelabvēlīgas ekonomikas norises ar būtisku negatīvu ietekmi uz valsts finansēm, jo īpaši saistībā ar būtiskiem banku nozares atbalsta pasākumiem, kas bija jāīsteno. Tāpēc Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu nāk klajā ar jaunu ieteikumu Īrijai, nosakot 2015. gadu kā termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai
                  3
               . Vienlaicīgi, pamatojoties uz Eiropas Savienībai, dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF) iesniegto Īrijas iestāžu finanšu palīdzības lūgumu, Padome adresēja lēmumu Īrijai par finanšu atbalstu un par konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai
                  4
               . Starp Komisiju un Īrijas iestādēm 2010. gada 16. decembrī tika parakstīts saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”).

               (5)Komisija 2011. gada 24. augustā secināja, ka Īrija ir veikusi efektīvus pasākumus, lai saskaņā ar Padomes 2010. gada 7. decembra ieteikumu līdz 2015. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu
                  5
               .

               (6)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr.472/2013 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu Īrija bija atbrīvota no pienākuma iesniegt atsevišķu ziņojumu saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru, un tā iesniedza ziņojumu tikai tai sniegtās finansiālās palīdzības programmas ietvaros.

               (7)Īrija 2013. gada decembrī sekmīgi pabeidza ES un SVF finansiālās palīdzības programmu pēc tam, kad tā saskaņā ar programmu bija izpildījusi lielāko daļu politikas nosacījumu un atjaunojusi ieguldītāju uzticēšanos valsts parādam un banku sektoram.

               (8)Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 3. pantu
                  6
                divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

               (9)Padomei, pamatojoties uz paziņotajiem datiem, būtu jālemj par to, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir atceļams. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja i) Komisijas prognozes liecinātu, ka prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs robežvērtību — 3 % no IKP
                  7
               .

               (10)Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Īrijas 2016. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz 2016. gada Stabilitātes programmu un Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus.

               –Kopš 2009. gada, kad deficīts sasniedza maksimālo rādītāju aptuveni 11,5 % no IKP (neņemot vērā deficītu palielinošos vienreizējos pasākumus saistībā ar atbalstu finanšu sektoram), vispārējās valdības budžeta bilance ir pastāvīgi uzlabojusies, deficītam samazinoties līdz 3,8 % no IKP 2014. gadā un līdz 2,3 % no IKP 2015. gadā (1,3 % no IKP, ja izslēdz vienreizējo maksājumu darījumu
                  8
               ). Kopumā deficīta samazināšanos galvenokārt virzīja izdevumu ierobežošana — kārtējie primārie izdevumi kā daļa no IKP laikposmā no 2010. gada līdz 2015. gadam samazinājās par 8,5 %. Ieņēmumu attiecības pret IKP koeficienta pieaugums šajā pašā laikposmā bija ½ %.

               –Īrijas 2016. gada 29. aprīlī iesniegtā 2016. gada Stabilitātes programma paredz vispārējās valdības budžeta deficīta samazināšanos līdz 1,1 % no IKP 2016. gadā un, pamatojoties uz pieņēmumu par nemainīgu politiku, līdz 0,4 % no IKP 2017. gadā
                  9
               . Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredz, ka, vadoties pēc pieņēmuma par nemainīgu politiku, deficīts 2016. gadā būs 1,1 % no IKP, un 2017. gadā tas būs 0,6 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka visā prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 3 % no IKP.

               –Komisija lēš, ka strukturālā bilance, resp., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta attiecībā uz ekonomikas ciklu un kurā atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2011. gada līdz 2015. gadam ir uzlabojusies par 6,7 % no IKP.

               –Īrijas vispārējās valdības bruto parāda attiecība pret IKP, kas 2013. gadā sasniedza maksimālo rādītāju 120 % no IKP, stabili samazinājās un ir paredzams, ka prognozes periodā tai būs tendence samazināties. Vispārējās valdības bruto parāds samazinājās no 107,5 % no IKP 2014. gadā līdz 93,8 % no IKP 2015. gadā, pateicoties nominālā IKP pieaugumam un valsts aktīvu pārdošanai, un 2016. gadā ir paredzama turpmāka tā samazināšanās līdz 89,1 % no IKP. Tiek prognozēts, ka valdības bruto parāda attiecība turpinās samazināties līdz 86,6 % no IKP 2017. gadā, pateicoties arī labvēlīgiem cikliskiem apstākļiem, neredzēti zemām procentu likmēm un primārā budžeta pārpalikumam.

               (11)Sākot no 2016. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Īrijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz vidējā termiņa budžeta mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda rādītājs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu. Šajā sakarībā šķiet, ka 2016. gadā pastāv zināms risks novirzīties no prasītās korekcijas, kas vērsta uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, kaut gan Īrija paredz to izpildīt 2017. gadā. Tiek prognozēts, ka Īrija izpildīs pārejas noteikumus par parādu gan 2016., gan 2017. gadā. Kopumā papildu pasākumi būs nepieciešami 2016. gadā.

               (12)Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               (13)Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Īrijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2009/416/EK būtu jāatceļ,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Īrijā ir novērsta.

               2. pants

               Ar šo atceļ Lēmumu 2009/416/EK.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Īrijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums 2009/416/EK (2009. gada 27. aprīlis) par pārmērīgu budžeta deficītu Īrijā.

                     (2)
                  Padomes 2009. gada 2. decembra Ieteikums par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Īrijā.

                     (3)
                  Padomes 2010. gada 7. decembra Ieteikums par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu Īrijā.

                     (4)
                  Padomes Īstenošanas lēmums (2010. gada 7. decembris) par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai.

                     (5)
                  Komisijas paziņojums Padomei — Novērtējums par pasākumiem, kurus Īrija veikusi, reaģējot uz Padomes 2010. gada 7. decembra ieteikumu par pārmērīga valdības budžeta deficīta situācijas novēršanu — COM(2011) 509 final, 24.8.2011.

                     (6)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

                     (7)
                  Saskaņā ar 2012. gada 3. septembra “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”. Skatīt:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.

                     (8)
                  Saskaņā ar plānoto Allied Irish Bank (AIB) kapitāla bāzes pārstrukturēšanu 2015. gadā daļa no valdības priekšrocību akcijām tika konvertēta akciju kapitālā. Šī konvertācija tika veikta nolūkā šīs akcijas pārdot, ņemot vērā Īrijas valdības plānus banku no jauna privatizēt. Saskaņā ar piemērojamiem uzskaites noteikumiem šī konvertācija 2015. gadā palielināja Īrijas vispārējās valdības izdevumus (un attiecīgi tās vispārējās valdības budžeta deficītu).

                     (9)
                  Tā kā sarunas par valdības veidošanu pēc februārī notikušajām vispārējām vēlēšanām aprīļa beigās vēl nebija pabeigtas, Īrijas iesniegtā 2016. gada Stabilitātes programma ir sagatavota, pamatojoties uz pieņēmumu par nemainīgu politiku.