               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.5.2022
            COM(2022) 614 final

            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu
            {SWD(2022) 614 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Ungārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2022. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241
                  2
               , ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada XX. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

               (2)Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā Portu 2021. gada maija sociālajā samitā atkārtoti nostiprinātā kopīgā apņemšanās arī turpmāk īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Ungārija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats
                  3
               . Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana un kuru Padome pieņēma 2022. gada 14. martā.

               (3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva
                  4
               , pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Ungārijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

               (4)Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Papildus konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti līdz mainītā atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas dienai, šo plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

               (5)Vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta
                  5
               . Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā
                  6
                izklāstīja viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

               (6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada konverģences programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi
                  7
               . Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem
                  8
                primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

               (7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju
                  9
               . Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

               (8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

               (9)Ungārija savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada konverģences programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

               (10)Komisija 2022. gada ziņojumu par Ungāriju publicēja 2022. gada 23. maijā
                  10
               . Tajā tika izvērtēts, kā Ungārija īstenojusi attiecīgos tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā. Tajā bija arī novērtēts Ungārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

               (11)Ungārija 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada konverģences programmu Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteiktajā termiņā.

               (12)2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Ungārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda kritēriji nav izpildīti. Saskaņā ar 2022. gada 2. marta paziņojumu Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nozīmētu pārāk stingru fiskālo stimulu esību, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras un 2022. gada rudenī atkārtoti izvērtēs iespējamo pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru uzsākšanu.

               (13)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Ungārijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Ungārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 7,8 % no IKP 2020. gadā līdz 6,8 % no IKP 2021. gadā. Ungārijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 4,0 % no IKP 2020. gadā līdz 0,8 % 2021. gadā. Ungārijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kas galvenokārt ietvēra darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksu samazināšanu, mācību nodevas atcelšanu, darbinieku, kas jaunāki par 25 gadiem, atbrīvojumu no iedzīvotāju ienākuma nodokļa, 13. mēneša pensijas atkārtotu ieviešanu un ārstu algu palielināšanu. Pēc Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 76,8 % no IKP.

               (14)2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 4,3 % un 2023. gadā – par 4,1 %. Salīdzinājumam — Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums par 3,6 % 2022. gadā un 2,6 % 2023. gadā, galvenokārt saistībā ar pieņēmumu par Krievijas agresijas kara Ukrainā noturīgāko makroekonomisko ietekmi. Komisijas prognozē paredzēts vājāks privātā patēriņa pieaugums, jo īpaši 2023. gadā, un lēnāks investīciju pieaugums 2022. un 2023. gadā. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,9 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,5 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo nepārtrauktu un dinamisku nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 76,1 % un 2023. gadā kritīsies līdz 73,8 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 6,0 % un 4,9 % no IKP. Tas ir lielāks nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais deficīts, galvenokārt saistībā ar prognozētajām mazāk labvēlīgajām makroekonomikas prognozēm, jo īpaši 2023. gadā, un lielāku izdevumu pieaugumu, kas ietver kapitāla iepludināšanu komunālo pakalpojumu uzņēmumiem 1,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un vēl 0,7 % apmērā 2023. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 76,4 % 2022. gadā un 76,1 % 2023. gadā. Atšķirība ir saistīta ar augstāku primāro bilanci un mazāk labvēlīgu nominālā IKP dinamiku.

               Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, vidējā termiņa (10 gadu vidējais) potenciālā ražošanas apjoma pieaugums tiek lēsts 3,2 % apmērā. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Ungārijas potenciālo izaugsmi.

               (15)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla pasākumus, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 0,8 % no IKP 2021. gadā līdz 0,0 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 1,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,7 % apmērā no IKP 2023. gadā
                  11
               . Šie pasākumi ietver valdības kompensācijas komunālo pakalpojumu uzņēmumiem ar kapitāla pārvedumiem par paredzamajiem zaudējumiem, kas izriet no regulētām enerģijas cenām, degvielas akcīzes nodokļa pagaidu samazināšanu un kompensācijām mazām degvielas uzpildes stacijām. Visi pasākumi, kas nav pastāvīgie gāzes un elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenu griesti, ir paziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem pēc būtības nav mērķorientēti, jo īpaši vispārējie enerģijas mazumtirdzniecības cenu griesti un akcīzes nodokļa samazināšana. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,2 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,3 % apmērā no IKP 2023. gadā
                  12
               .

               (16)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Ungārijai 2022. gadā
                  13
                saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Ungārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

               (17)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Ungārijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozēta kopumā neitrāla fiskālā nostāja –0,1 % apmērā no IKP, savukārt Padome ieteica atbalstošu fiskālo nostāju
                  14
               . Ungārija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 1,0 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu sakarā ar ES līdzekļu apguves prognozēto palēnināšanos
                  15
               . Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP
                  16
               . Tādējādi Ungārija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,1 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,2 % no IKP). Vairāki diskrecionāri pasākumi arī veicina valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu pieaugumu (atskaitot jaunus ieņēmumu pasākumus), piemēram, 13. mēneša pensijas atjaunošana, tiesībaizsardzības darbinieku un militārpersonu algas pabalsti, darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksu un mācību nodevas samazināšana.

               (18)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 1,9 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies
                  17
               . Tiek paredzēts, ka Ungārija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,3 IKP procentpunktiem 2023. gadā. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no fiskālās nostājas
                  18
               . Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,9 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieaugumu (0,1 % no IKP) un papildu izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,1 % no IKP).

               (19)2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,5 % no IKP 2024. gadā un 1,5 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2024. gadam samazināsies zem 3 % no IKP. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 70,4 % un 2025. gadā kritīsies līdz 66,9 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

               (20)Paredzams, ka sabiedrības novecošanas un valsts parāda pieauguma ietekme Covid-19 krīzes laikā pastiprinās ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas problēmas Ungārijā. Tiek prognozēts, ka pensiju izdevumi ievērojami palielināsies no aptuveni 8 % 2019. gadā līdz vairāk nekā 12 % no IKP 2070. gadā. Fiskālās ilgtspējas rādītāji norāda uz vidējiem ilgtspējas riskiem vidējā termiņā un augstiem riskiem ilgtermiņā. Nesenie politikas pasākumi saasina ilgtspējas problēmu, palielinot valdības ilgtermiņa pensiju saistības. Paredzams, ka 2021. un 2022. gadā atjaunotā 13. mēneša pensija palielinās pensiju izdevumus. Tiek prognozēts, ka pēdējās desmitgades laikā notikušās izmaiņas nodokļu un pensiju sistēmās palielinās izdevumus par augstu atalgojumu saņēmušo pensionāru pensijām un palielinās nevienlīdzību starp pensionāriem. Minētie pasākumi ietver pensionēšanās ienākumu un pensiju maksimālās robežas atcelšanu un vienota iedzīvotāju ienākuma nodokļa ieviešanu, kas palielina augsta atalgojuma saņēmēju pensionēšanās ienākumus. Minimālā pensija kopš 2008. gada nominālā izteiksmē nav mainījusies, un tas ietekmē to cilvēku situāciju, kuriem ir pārtrauktas darba attiecības un kuriem karjeras laikā ir zemi vidējie ienākumi.

               (21)Ungārija iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus
                  19
                — partnerības nolīgumu 2021. gada 30. decembrī un Ekonomikas attīstības un inovācijas programmu Plus 2022. gada 26. janvārī [pievienot vēl citas darbības programmas, ja tās tiks iesniegtas līdz pavasara paketes publicēšanai]. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Ungārijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

               (22)Ungārijas darba tirgus kopumā ir labs, tomēr joprojām pastāv problēmas saistībā ar sieviešu un nelabvēlīgā situācijā esošu grupu zemo nodarbinātības līmeni. Mātes ar maziem bērniem parasti ilgstoši nestrādā, daļēji tāpēc, ka bērniem, kas jaunāki par trim gadiem, trūkst bērnu aprūpes vietu. Pateicoties īpašām programmām, bērnu aprūpes vietu skaits pakāpeniski palielinās, taču šīs iestādes saskaras arī ar darbinieku trūkumu. Pastāv ievērojamas iespējas paaugstināt nodarbinātības līmeni dažām nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, mazkvalificētiem darba ņēmējiem, ilgstošiem bezdarbniekiem, personām ar invaliditāti un romiem. Šīs grupas varētu labāk mobilizēt, nodrošinot tām prasmes un aktīvi palīdzot atrast darbu. Palīdzība darba meklēšanas laikā ir ierobežota, un tikai puse reģistrēto bezdarbnieku saņem finansiālus pabalstus. Bezdarbnieka pabalsta ilgums ir viens no visīsākajiem ES. Bezdarbs ir koncentrēts mazāk attīstītos reģionos un lauku apvidos.

               (23)Nabadzības risks ir ievērojami samazinājies, taču daudzi cilvēki joprojām nespēj atļauties pirmās nepieciešamības preces. Materiālās un sociālās nenodrošinātības rādītāji joprojām ir vieni no augstākajiem ES, jo īpaši attiecībā uz bērniem. Nabadzība un sociālā atstumtība koncentrējas konkrētās grupās un teritorijās. Romu nabadzības rādītāji ir trīs līdz četras reizes augstāki, jo viņiem ir ierobežotāka piekļuve darba tirgum un sabiedriskajiem pakalpojumiem. Pēdējās desmitgades laikā sociālās drošības tīkls ģimenēm bez stabilas nodarbinātības ir pavājinājies, un pēdējā laikā nabadzības plaisa ir palielinājusies. Nodokļu sistēma nesamērīgi apgrūtina mazāk apmaksātus darba ņēmējus. Maz ticams, ka ģimenes ar zemiem ienākumiem saņems ienākuma nodokļa atlaidi uz vienu bērnu. Viņu galvenie ienākumu avoti, piemēram, atalgojums par sabiedrisko darbu, minimālie ienākumi un ģimenes pabalsts, neatbilda dzīves dārdzībai. Mājokļu enerģijas regulētās cenas nav mainījušās, tādējādi daļēji aizsargājot mājsaimniecības no nesenā preču cenu kāpuma. Tomēr tas nepalīdz nabadzīgām lauku mājsaimniecībām izmantot cieto kurināmo apkurei. Mājokļu cenu pieaugums rada papildu problēmas ģimenēm ar zemiem ienākumiem, kurām ir grūti piekļūt valsts mājokļu atbalsta shēmām. Tikmēr sociālie mājokļi ir kļuvuši nepietiekami un bieži panīkuši.

               (24)Izglītības rezultāti Ungārijā ir zemāki par ES vidējiem rādītājiem. Līdz 15 gadu vecumam pamatprasmes ir ievērojami zemākas par ES un reģionu vidējiem rādītājiem, un pēdējās desmitgades laikā tās ir samazinājušās. Pretēji Eiropas tendencēm priekšlaicīga mācību pārtraukšana pēdējā desmitgadē ir palielinājusies līdz 12,0 % 2021. gadā, kas pārsniedz ES vidējo rādītāju 9,7 %. Priekšlaicīga mācību pārtraukšana ir augstāka vismazāk attīstītajos rajonos un sešas reizes lielāka romu vidū nekā pārējo iedzīvotāju vidū. To 25–34 gadus vecu cilvēku īpatsvars, kuriem ir terciārais diploms, kopš 2010. gada ir palielinājies, bet joprojām ir viens no zemākajiem ES. Dalība pieaugušo izglītībā ir nedaudz vairāk nekā puse no ES vidējā rādītāja. Trūkst digitālo prasmju, jo īpaši nabadzīgāko cilvēku vidū. Divās zemākajās ienākumu kvartilēs tikai 13 % un 18 % ungāru ir vismaz digitālās pamatprasmes, kas ir viens no zemākajiem procentiem ES. Nelabvēlīgā situācijā esošiem studentiem ir mazas iespējas iekļūt augstākās izglītības programmās. Nevienlīdzība izglītībā samazina sociālās mobilitātes iespējas. Zemā efektivitāte un taisnīgums skolu sistēmā, iespējams, ir saistīti ar zemo mācību programmu autonomijas līmeni, sociālekonomiskās daudzveidības trūkumu skolās un zemām skolotāju algām. Skolotāju trūkums kļūst par arvien lielāku problēmu. Lai gan kopējie rādītāji, piemēram, skolotāju un skolēnu attiecība, neliecina par akūtu trūkumu, sīkāka analīze liecina, ka trūkst konkrētu priekšmetu, piemēram, matemātikas, zinātnes un svešvalodu, skolotāju. Skolotāju trūkums ir saistīts arī ar skolu sistēmas sadrumstalotību, jo pusē no visām pamatskolām un zemākā līmeņa vidējās izglītības skolām ir mazāk nekā 150 skolēnu. Skolas, kurās ir liels nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu īpatsvars, īpaši cieš no kvalificētu skolotāju trūkuma. Vairāk nekā puse skolotāju izglītības absolventu nonāk citā karjerā, jo skolotājiem ir liela darba slodze un zems atalgojums, jo īpaši karjeras sākumā. Turklāt skolu centralizētā pārvaldība skolu vadītājiem atstāj ierobežotu autonomiju un instrumentus, lai uzlabotu mācīšanas kvalitāti.

               (25)Veselības rezultāti ir vājāki nekā vairākumā citu dalībvalstu, un tas atspoguļo gan neveselīgu dzīvesveidu, gan veselības aprūpes pakalpojumu ierobežoto efektivitāti. Smēķēšanas, ar alkohola lietošanu saistīto traucējumu un aptaukošanās izplatība ir viena no augstākajām Savienībā. Savienības mērogā Ungārijā ir vislielākā priekšlaicīgas mirstības varbūtība sliktās gaisa kvalitātes dēļ. Novēršamo nāves gadījumu skaits ir viens no augstākajiem Savienībā, un tas daļēji ir nepietiekamas pārbaudes un primārās aprūpes pārvaldības dēļ. Pastāv ievērojamas sociālekonomiskas atšķirības piekļuvē kvalitatīvai aprūpei, jo ļoti trūkst veselības aprūpes darbinieku, jo īpaši ģimenes ārstu un medmāsu. Slimnīcu tīkls ir sadrumstalots, un tajā ir liels skaits slimnīcu gultasvietu. Ungārijas pacienti uzturas visilgāk slimnīcās visā ES, jo salīdzinājumā ar ES joprojām maz izmanto dienas operācijas. Nesenās reformas ir mudinājušas ģimenes ārstus sadarboties, kas uzlabotu pakalpojumu sniegšanu. Tika veikti būtiski pasākumi, lai izskaustu naudas balvas maksājumus un novērstu ārstu trūkumu.

               (26)Neatkarīgu kontroles mehānismu nepilnības un ciešā saikne starp politiku un atsevišķiem uzņēmumiem veicina korupciju. Ja tiek celtas nopietnas apsūdzības, sistemātiski trūkst apņēmīgas rīcības, lai izmeklētu korupcijas gadījumus, kuros iesaistītas augsta līmeņa amatpersonas vai tām tuvu stāvošas personas, un sauktu pie atbildības vainīgos. Atbildība par lēmumiem izbeigt izmeklēšanu joprojām rada bažas, jo nav efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu pret prokuratūras lēmumiem neveikt kriminālvajāšanu par iespējamu noziedzīgu darbību. Pilsoniskās uzraudzības sarūkošās iespējas saistībā ar plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumiem, naidīga vide pilsoniskās sabiedrības organizācijām un kārtējie sarežģījumi noteikumu par pārredzamību un piekļuvi publiskā sektora informācijai piemērošanā vēl vairāk novājina pretkorupcijas satvaru. 2021. gada decembrī valdība atlika lielākās daļas korupcijas apkarošanas stratēģijā paredzēto pasākumu īstenošanu 2020.–2022. gadam
                  20
               .

               (27)Lai piesaistītu uzņēmējdarbību un veicinātu ekonomikas izaugsmi, izšķiroša nozīme ir tiesu sistēmas neatkarībai, efektivitātei un kvalitātei. Joprojām pastāv bažas par tiesu iestāžu neatkarību. Valsts tiesu padomei joprojām ir grūti līdzsvarot Valsts tiesu iestāžu biroja priekšsēdētāja pilnvaras. Noteikumi par Augstākās tiesas priekšsēdētāja ievēlēšanu rada politiskās ietekmes risku valsts augstākajā tiesā. Lietu sadales sistēmas pārredzamības trūkums neļauj pusēm pārbaudīt, vai ir piemērota nepamatota rīcības brīvība. Ir radušies jautājumi par Konstitucionālās tiesas, kuras sastāvā ir parlamenta ievēlēti deputāti, neiesaistot tiesu varu, lomu vispārējās jurisdikcijas tiesu spriedumu pārskatīšanā.

               (28)Ungārijas rādītāji ir zemi starp dalībvalstīm attiecībā uz sociālo dialogu, ieinteresēto personu iesaisti primāro tiesību aktu izstrādē, apspriešanos ar sociālajiem partneriem, pilsonisko sabiedrību un pierādījumos balstītu instrumentu izmantošanu. Valstu noteikumi par tiesību aktu projektu obligāto sabiedrisko apspriešanu un to ietekmes novērtējumiem ir sistemātiski ignorēti. To tiesību aktu skaits, par kuriem notiek apspriešanās, pēdējos gados ir ievērojami samazinājies.

               (29)Ir veikti pasākumi, lai vēl vairāk uzlabotu nodokļu sistēmu, taču vēl joprojām ir dažas problēmas. Nodokļu slogs darbaspēkam ir samazinājies, bet tas joprojām ir augsts zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Nozarei specifiski nodokļi un liels skaits nelielu nodokļu sarežģī nodokļu sistēmu un palielina saistību izpildes izmaksas, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem.

               (30)Regulatīvie šķēršļi un valsts iesaistīšanās produktu tirgos kavē efektīvu uzņēmumu atlasi un ierobežo konkurenci. Uzņēmumu darījumu ad hoc atbrīvojumi no konkurences pārbaudes kavē tirgus darbību un investīcijas. Tiesiskā regulējuma neparedzamība ir vēl viena problēma, jo īpaši mazumtirdzniecības nozarē, kas pēdējos gados saskārās ar biežām noteikumu izmaiņām. Noteikumi un nodokļi varētu kavēt uzņēmumu izaugsmi, jo īpaši mazumtirdzniecībā un komunālajos pakalpojumos. Arī profesiju regulējums joprojām ir ierobežojošs. Lēnas un dārgas maksātnespējas procedūras varētu kavēt grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšanu. Iepirkuma tirgus joprojām ir neaizsargāts pret konkurenci kropļojošu praksi. To līgumu īpatsvars, kas piešķirti procedūrās, kurās bija tikai viens pretendents, joprojām ir viens no augstākajiem ES. Iestādes uzlaboja publiskā iepirkuma pareizības uzraudzību, reaģējot uz Komisijas secīgo revīziju konstatējumiem ES līdzekļu pārvaldības jomā, kurās tika konstatēti nopietni, sistēmiski trūkumi un pārkāpumi, jo īpaši saistībā ar pamatnolīgumu izmantošanu. Tas, vai visi iepriekš konstatētie trūkumi ir pilnībā novērsti, joprojām ir jāskata praksē. Nesen radās jauni riski, acīmredzami izslēdzot sabiedrības interešu trastus no publiskā iepirkuma noteikumiem. Valdība 2021. gada februārī sev izvirzīja vērienīgu mērķi samazināt to publiskā iepirkuma procedūru procentuālo daļu, kurās ir tikai viens piedāvājums, līdz mazāk nekā 15 %, lai gan bez noteikta termiņa.

               (31)Pāreja uz klimatneitrālu ekonomiku joprojām ir agrīnā posmā. Puse Ungārijas teritorijas ir būtiski pakļauta klimata pārmaiņu riskiem, tajā skaitā sausumam un plūdiem. Tas rada vajadzību pēc ilgtspējīgiem klimatadaptācijas risinājumiem, jo īpaši izmantojot dabā balstītu ūdens aizturi, tajā skaitā atjaunojot dabīgo hidroloģiju, pielāgojot lauksaimniecības praksi un rūpīgi uzraugot zemes un virszemes ūdeņu ieguvi apūdeņošanai. Gaisa un ūdens kvalitāte joprojām raisa bažas. Galvenie gaisa piesārņojuma avoti ir cietā kurināmā sadedzināšana mājokļu sektorā, lauksaimniecība un transporta emisijas. Liela daļa dzeramā ūdens apgādes tīkla ir sliktā stāvoklī, un normatīvā vide rada šķēršļus investīcijām. Aprites ekonomika joprojām ir sākotnējā posmā, sadzīves atkritumu reciklēšana nav pietiekami attīstīta, un ekonomikas instrumenti nav pietiekami, lai risinātu vides problēmas. Atkritumu apsaimniekošanu valdība reorganizēja vairākos posmos. Pārmaiņas ierobežoja konkurenci nozarē, un vienlaikus samazinājās efektivitāte un reciklēšanas rādītāji. Nozares, kuras zaļās pārkārtošanās dēļ varētu samazināties vai pārveidoties, nodrošina darbvietas gandrīz 4 % no visiem darba ņēmējiem, kuriem jo īpaši varētu būt vajadzīga kvalifikācijas celšana un pārkvalifikācija. Darbaspēka trūkums enerģētikas nozarē varētu kavēt pāreju uz klimatneitralitāti.

               (32)Transporta infrastruktūru raksturo blīvs automaģistrāles un elektrificēts dzelzceļa tīkls. Ungārija ir piedzīvojusi ievērojamu emisiju pieaugumu transporta nozarē, kas strauji kļūst par lielāko emisiju nozari. Ungārija ir viena no visvairāk noslogotajām dalībvalstīm, kur pilsētu teritorijās tiek zaudēts arvien vairāk stundu uz vienu autovadītāju. Bezemisiju vieglo automobiļu īpatsvars jaunās reģistrācijās un uzlādes punktu skaits pastāvīgi pieaug. Lai gan attiecīgie rādītāji liecina par vadošo pozīciju reģionālo partneru vidū, tie joprojām ir zemāki par ES vidējo rādītāju.

               (33)Pētniecība un inovācija ir būtisks ilgtermiņa izaugsmes un konkurētspējas virzītājspēks. Ungārija ir uzskatāma par jaunu novatori. Izdevumi pētniecībai un izstrādei pieaug un 2020. gadā sasniedza 1,61 % no IKP. Svarīgs šķērslis inovācijai ir augsti kvalificētu darbinieku trūkums. Terciārās izglītības iegūšanas rādītāji ir vieni no zemākajiem ES. Nesenais atbrīvojums no iedzīvotāju ienākuma nodokļa gados jauniem darba ņēmējiem un citas strukturālas pārmaiņas, kas kavē akadēmisko brīvību, mazina augstākās izglītības pievilcību. Digitālās prasmes un digitālo tehnoloģiju izmantošana uzņēmumos un sabiedriskajos pakalpojumos joprojām ir zem Savienības vidējā līmeņa.

               (34)Pamatojoties uz ES valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots REPowerEU plāns, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Eiropas Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab dialogā ar dalībvalstīm tiek apzināti piemērotākie projekti, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un ES līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

               (35)Attiecībā uz fosilo kurināmo Ungārijas enerģētikas nozare ir ļoti atkarīga no Krievijas. Saskaņā ar 2020. gada datiem
                  21
                gandrīz visa importētā dabasgāze nāk no Krievijas (95 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 44 %). Atkarība no Krievijas naftas arī pārsniedz ES vidējo rādītāju (61 % salīdzinājumā ar 26 %), bet oglēm tas ir zemāks (22 % salīdzinājumā ar 54 %). Dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā ir lielāks nekā vidēji ES (35 % salīdzinājumā ar 24 %), savukārt naftas īpatsvars (30 % salīdzinājumā ar 33 %) un ogļu īpatsvars (7 % salīdzinājumā ar 11 %) ir mazāks. Atjaunojamo energoresursu īpatsvars enerģijas bruto galapatēriņā 13,9 % apmērā ir viens no zemākajiem ES. Ungārija plāno vairāk paļauties uz saules enerģiju, savukārt vēja un ģeotermālās enerģijas potenciāls joprojām netiek pietiekami izmantots. Elektroenerģijas tīklam ir vajadzīgas investīcijas, piemēram, viedā uzskaite, ražojošu patērētāju shēmas, energokopienas un dinamiskas cenas, lai vairāk izmantotu atjaunojamo energoresursu enerģiju. Turklāt varētu vienkāršot atļaujas piešķiršanas procedūras tādu iekārtu uzstādīšanai, kurās izmanto atjaunojamos energoresursus. Reģionālie gāzes starpsavienojumi varētu nodrošināt importa diversifikāciju. Ar gāzi saistītas jaunas infrastruktūras un tīklu investīcijas iespēju robežās ir ieteicamas nākotnes vajadzībām, lai veicinātu to ilgtermiņa ilgtspēju, nākotnē pārprofilējot ilgtspējīgu degvielu. Lai vēl vairāk samazinātu atkarību, ir liels potenciāls uzlabot energoefektivitāti dzīvojamo ēku sektorā. Stingrāku vides standartu piemērošana jauniem mājokļiem tika atlikta par 18 mēnešiem līdz 2022. gada jūnijam. Pašreizējā dzīvojamo ēku renovācijas programmā galvenā uzmanība nav pievērsta energoefektivitātei, un praksē tā izslēdz visneaizsargātākās ģimenes. Vienādi zemais regulēto enerģijas cenu līmenis neatkarīgi no mājsaimniecību ienākumiem vai patēriņa līmeņa palielina ienākumu nevienlīdzību un nerada stimulus enerģijas taupīšanai. Lai Ungārija atbilstu mērķiem “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, būs vēl vairāk jāpalielina mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt atjaunojamos energoresursus un energoefektivitāti.

               (36)Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Ungārija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Ungārija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus.

               (37)Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums ir atspoguļots 1. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA  Ungārijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

               1.Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tostarp izmantojot ANM, RePowerEU un citus ES fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Uzlabot pensiju sistēmas ilgtspēju ilgtermiņā, vienlaikus saglabājot adekvātumu, jo īpaši novēršot ienākumu nevienlīdzību.

               2.Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

               3.Turpināt visneaizsargātāko grupu integrāciju darba tirgū, jo īpaši, ceļot kvalifikāciju, un pagarināt bezdarbnieku pabalstu ilgumu. Uzlabot sociālās palīdzības adekvātumu un nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem un pienācīgiem mājokļiem visiem. Uzlabot izglītības rezultātus un palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, jo īpaši romu, dalību kvalitatīvā vispārējā izglītībā. Uzlabot piekļuvi kvalitatīviem profilakses un primārās aprūpes pakalpojumiem.

               4.Pastiprināt korupcijas apkarošanas regulējumu, tajā skaitā uzlabojot prokuratūras centienus un piekļuvi publiskai informācijai, un stiprināt tiesu varas neatkarību. Uzlabot lēmumu pieņemšanas procesa kvalitāti un pārredzamību, izmantojot efektīvu sociālo dialogu, citu ieinteresēto personu iesaistīšanu un regulārus ietekmes novērtējumus. Turpināt nodokļu sistēmas vienkāršošanu. Uzlabot regulējuma paredzamību un konkurenci pakalpojumu nozarē, jo īpaši mazumtirdzniecībā un komunālajos pakalpojumos, un sistemātiski piemērot konkurences kontroli komercdarījumos. Uzlabot konkurenci publiskā iepirkuma jomā.

               5.Veicināt reformas un investīcijas ilgtspējīgā ūdens un atkritumu apsaimniekošanā un ekonomikas apritīgumā, uzņēmumu digitalizācijā, zaļajās un digitālajās prasmēs, kā arī pētniecībā un inovācijā.

               6.Samazināt vispārējo atkarību no fosilā kurināmā, paātrinot atjaunojamo energoresursu izmantošanu, jo īpaši racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras un modernizējot elektroenerģijas infrastruktūru. Dažādot fosilā kurināmā importu, jo īpaši stiprinot starpsavienojumus ar citām valstīm. Samazināt atkarību no fosilā kurināmā ēkās un transportā, pastiprinot centienus attiecībā uz energoefektivitātes pasākumiem visiem, jo īpaši dzīvojamās mājās, un transporta elektrifikāciju.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas paziņojums Padomei par Stabilitātes un izaugsmes pakta
                     vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu (COM(2020) 123 final, Briselē, 20.3.2020.).

                     (6)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” (COM(2021) 105 final, Briselē, 3.3.2021.).

                     (7)

                        Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

                     (8)

                        Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem.

                     (9)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Fiskālās politikas norādes 2023. gadam” (COM(2022) 85 final, Briselē, 2.3.2022.).

                     (10)

                        SWD(2022) 614 final.

                     (11)

                        Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

                     (12)

                        Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz ES pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā ES, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

                     (13)

                        Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 78. lpp.).

                     (14)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (15)

                        Tās ir Komisijas prognozes. Komisija vēl nav novērtējusi Ungārijas atveseļošanas un noturības plānu.

                     (16)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme 0,4 procentpunktu apmērā no IKP, ko lielā mērā nosaka komunālo pakalpojumu uzņēmumu rekapitalizācijas fiskālā ietekme.

                     (17)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (18)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP, ko lielā mērā nosaka renovācijas subsīdiju pakāpeniska izbeigšana ģimenēm un zemāka aplēstā rekapitalizācija komunālo pakalpojumu uzņēmumiem nekā 2022. gadā.

                     (19)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (PE/47/2021/INIT. OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

                     (20)

                        Komisija 27. aprīlī nosūtīja Ungārijai paziņojuma vēstuli saskaņā ar 6. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2020. gada 16. decembra Regulā (ES, Euratom) 2020/2092 par vispārēju nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai.

                     (21)

                        Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. ES-27 vidēji kopējais imports ir balstīts uz importu ārpus ES-27 valstīm. Attiecībā uz Ungāriju kopējais imports ietver ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus. Jāatzīmē, ka, lai gan Ungārijas importa atkarība no Krievijas gāzes ir liela, Ungārija eksportē ievērojamu daudzumu gāzes uz kaimiņvalstīm. Tādējādi gāzes atkarība iekšzemes patēriņam, iespējams, ir mazāka nekā paziņotie skaitļi, lai gan tā joprojām ir ievērojama.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.5.2022
            COM(2022) 612 final

            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Francijas 2022. gada valsts reformu programmu
            {SWD(2022) 612 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Francijas 2022. gada valsts reformu programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  1
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241
                  2
               , ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada [XX]. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

               (2)Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā Portu 2021. gada maija sociālajā samitā atkārtoti nostiprinātā kopīgā apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Francija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats
                  3
               . Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu attiecībā uz Padomes ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku, kuru Padome pieņēma 2022. gada 5. aprīlī, kā arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana un kuru Padome pieņēma 2022. gada 14. martā.

               (3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, it īpaši tās, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva
                  4
               , pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

               (4)Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Papildus konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti līdz mainītā atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas dienai, šo plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

               (5)Vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta
                  5
               . Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā
                  6
                izklāstīja viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

               (6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada stabilitātes programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi
                  7
               . Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem
                  8
                primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

               (7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju
                  9
               . Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

               (8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

               (9)Francija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 28. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma lēmumu par Francijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu
                  10
               . Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Francija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

               (10)Francija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 4. maijā. Francija neiesniedza savu stabilitātes programmu. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Francijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

               (11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Franciju publicēja 2022. gada 23. maijā
                  11
               . Tajā novērtēts, kā Francija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Francija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Francijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

               (12)Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Franciju un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā
                  12
               . Komisija secināja, ka Francijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši neaizsargātība ir saistīta ar lielu valdības parādu un vāju konkurētspēju zema produktivitātes pieauguma apstākļos, kam ir pārrobežu ietekme.

               (13)Komisija 2022. gada 23. maijā nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Francijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un neatbilda parāda samazināšanas kritērijam. Ziņojumā secināts, ka deficīta un parāda samazināšanas kritēriji nav izpildīti. Saskaņā ar 2022. gada 2. marta paziņojumu Komisija, novērtējot visus attiecīgos faktorus, uzskatīja, ka atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nozīmētu pārāk stingru paātrinātu fiskālo stimulu esību, kas varētu apdraudēt izaugsmi. Tāpēc Komisija uzskata, ka pašreizējos ārkārtas ekonomiskajos apstākļos atbilstība parāda samazināšanas kritērijam nav uzskatāma par vajadzīgu. Kā paziņots, Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, un 2022. gada rudenī tā atkārtoti izvērtēs, vai ir atbilstoši ierosināt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru uzsākšanu.

               (14)Padome 2020. gada 20. jūlijā ieteica Francijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Francijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Francijas vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 8,9 % no IKP 2020. gadā līdz 6,5 % no IKP 2021. gadā. Francijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 3,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,6 % 2021. gadā. Francijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Vienlaikus daži no valdības 2020. un 2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem nebija ne pagaidu pasākumi, ne arī tika atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem, un tos galvenokārt veidoja pastāvīgs ražošanas nodokļu samazinājums, sākot no 2021. gada, un civildienesta ierēdņu algu pieaugums, galvenokārt veselības aprūpes sistēmā. Pēc Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 112,9 % no IKP.

               (15)Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,6 % un 3,2 % no IKP. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā būs 111,2 %, 2023. gadā tā būs 109,1 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

               Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, vidējā termiņa (10 gadu vidējais) potenciālais izlaides pieaugums tiek lēsts 1,0 % apmērā. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Francijas potenciālo izaugsmi.

               (16)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 2,6 % no IKP 2021. gadā līdz 0,4 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,7 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts izbeigt
                  13
               . Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam, mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības cenu griestus un subsīdijas par labu energoietilpīgiem uzņēmumiem. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem – jo īpaši vispārēji elektroenerģijas un gāzes cenu griesti, kā arī pilnā apmērā subsidētas cenu atlaides degvielām – nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2023. gadā
                  14
               .

               (17)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Francijai
                  15
                2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Francijai, kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā arī vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

               (18)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –1,7 % apmērā no IKP
                  16
               . Francija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Šis samazinājums 2022. gadā ir izskaidrojams ar to, ka finansiālais atbalsts no Atveseļošanas un noturības mehānisma 2021. gadā tika piešķirts jau agrīnā posmā. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju
                  17
               . Tādējādi Francija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,5 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Citi kārtējo izdevumu pasākumi ir noturības plānā ietvertie pasākumi, kuru mērķis ir novērst Ukrainā notiekošā kara ekonomiskās sekas, piemēram, tiešās subsīdijas ad hoc nozarēm (0,1 % apmērā no IKP) un civildienesta ierēdņu algu palielinājums (0,1 % apmērā no IKP). Paredzams, ka ekspansīvu fiskālo nostāju arī veicinās ieņēmumu daļā paredzētais uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazinājums (0,1 % apmērā no IKP), kā arī mājokļu nodokļu samazinājums (0,1 % apmērā no IKP). Tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi 2022. gadā, jo palielināsies publiskais patēriņš un sociālie pabalsti. Komisijas prognozē norādīts, ka šos pasākumus un faktorus, kas ir par iemeslu lielākiem izdevumiem, pilnībā neatsvērs kompensējoši pasākumi.

               (19)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta +0,9 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies
                  18
               . Tiek paredzēts, ka Francija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jau agrīnā posmā 2021. un 2022. gadā sniegto finansiālu atbalstu no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju
                  19
               . Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,7 % apmērā no IKP). Tāpēc valsts finansēto kārtējo izdevumu bremzējošā ietekme ir atkarīga no to pasākumu pakāpeniskas atcelšanas, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ietekmi, kā patlaban plānots.

               (20)Pašreizējā pensiju sistēma Francijā ir sarežģīta, un to veido vairāk nekā 40 līdzpastāvošas shēmas. Šīs shēmas tiek piemērotas dažādām darba ņēmēju grupām, un uz tām attiecas atšķirīgi noteikumi. Saskaņā ar Eurostat datiem valsts pensiju izdevumi Francijā 2019. gadā sasniedza 14,6 % no IKP, kas ir trešais augstākais rādītājs Eiropas Savienībā. Lielās izmaksas ir saistītas ar samērā augstu aizvietošanas koeficientu (t. i., pensija salīdzinājumā ar pēdējo gada algu), paredzamo mūža ilgumu, samērā agru faktisko pensionēšanās vecumu (aptuveni 62 gadi) un pensiju saņēmēju lielo skaitu attiecībā pret iedzīvotāju kopskaitu. Gan Komisijas 2021. gada ziņojumā par sabiedrības novecošanu, gan Francijas Pensiju konsultatīvās padomes (Conseil d’orientation des retraites) jaunākajā gada ziņojumā ir prognozēts, ka pensiju izdevumi – pēc neliela samazinājuma līdz 2024. gadam – laikposmā no 2025. gada līdz aptuveni 2030. gadam mēreni palielināsies par aptuveni 0,2 procentpunktiem no IKP. Lieli kopējie publiskie izdevumi, no kuriem pensiju izdevumi ir viena no galvenajām kategorijām, sekmē valsts parāda uzkrāšanos, neraugoties uz lielu nodokļu slogu, un noved pie tā, ka Francija vidējā termiņā saskarsies ar augstiem fiskālās stabilitātes riskiem. Ilgākā termiņā paredzams, ka pensiju izdevumi līdz 2070. gadam sāks pastāvīgi samazināties, galvenokārt pensijas pabalstu indeksācijas dēļ inflācijas rezultātā, kas atsver apgādājamo īpatsvara koeficienta pieauguma ietekmi saistībā ar sabiedrības novecošanu. Pensiju sistēmas vienkāršošana, kas panākama, vienādojot dažādos režīmus, palīdzētu uzlabot šīs sistēmas pārredzamību un taisnīgumu, vienlaikus pozitīvi ietekmējot darbaspēka mobilitāti un darbaspēka sadales efektivitāti, un tā varētu stiprināt fiskālo stabilitāti. 2018. gadā Francijas valdība sāka reformu procesu, lai vienādotu daudzo pensijas režīmu noteikumus. Reforma tika apturēta Covid-19 pandēmijas dēļ. Valdība, iepazīstinot ar Francijas atveseļošanas un noturības plāna mērķiem, apstiprināja savu apņemšanos īstenot vērienīgu pensiju sistēmas reformu, kuras mērķis būtu uzlabot šīs sistēmas taisnīgumu un ilgtspēju.

               (21)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Francijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Francijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Francijas plāna īstenošana norit labi. Komisija, ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, pozitīvi novērtēja Francijas pirmā maksājuma pieprasījumu, kā rezultātā 2022. gada 4. martā tika izmaksāts finansiālais atbalsts 7,4 miljardu euro apmērā (bez priekšfinansējuma). Saistītie 38 atskaites punkti un mērķrādītāji attiecas uz reformām publisko finanšu, darba tirgus, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes jomās. Ir veiktas investīcijas ēku energoefektivitātē (publiskajos, privātajos un sociālajos mājokļos), ilgtspējīgā transportā (“tīro” transportlīdzekļu iegādē), rūpniecības dekarbonizācijā, jaunatnes nodarbinātībā un izglītībā. Tika apstiprinātas vairākas pētniecības stratēģijas svarīgu zaļo un digitālo tehnoloģiju jomā, un 2022. un 2023. gadā tiks izsludināti uzaicinājumi iesniegt projektus.

               (22)Paredzams, ka Francijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Francijā atbilst 46,0 % no plāna kopējā piešķīruma (ievērojamas investīcijas ir paredzētas ēku energorenovācijā), savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 21,3 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Francijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

               (23)Francija iesniedza kohēzijas politikas plānošanas dokumentus
                  20
               , proti, 2021. gada 17. decembrī tā iesniedza partnerības nolīgumu, savukārt līdz 2022. gada 17. martam – dokumentus par lielāko daļu programmu. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Francijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

               (24)Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Francijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar prasmju nepietiekamību un atjaunīgās enerģijas izvēršanu. Darba ņēmēju prasmju uzlabošana palīdzētu palielināt darba ražīgumu un tādējādi uzlabot Francijas ekonomikas vispārējo konkurētspēju.

               (25)Darbaspēka trūkums aizvien pieaug, un darba devēji ziņo par to, ka kvalificētu darbinieku trūkums ir galvenais šķērslis pieņemšanai darbā vairāk nekā 50 % gadījumu – it īpaši darbvietās, kurās ir vajadzīgas tehniskas prasmes, piemēram, tādas, kas nepieciešamas zaļās un digitālās pārkārtošanās procesam (rūpniecība, būvniecība). Ir vajadzīgs laiks, kamēr atmaksāsies pašreizējās investīcijas darba ņēmēju prasmju pilnveidē un pārkvalifikācijā, un šo investīciju efektivitāti mazina zemais pamatprasmju līmenis vairāk nekā vienas piektdaļas 15 gadus vecu skolēnu vidū, kuri parasti gūs mazāku labumu no apmācības viņu vēlākajā dzīves gaitā. Ņemot vērā tehnisko prasmju trūkumu, īpašas bažas izraisa skolēnu sliktās sekmes matemātikā (to 22 ES valstu vidū, kas piedalījās TIMSS (Trends in International Results in Mathematics and Science) 2019. gada pētījumā, Francijas skolēniem bija vissliktākie rezultāti matemātikā) un dabaszinībās. Turklāt izvērtējumi liecina par to, ka mazkvalificētas personas parasti gūst mazāku labumu no apmācības, kuras rezultātā var iegūt profesionālu kvalifikāciju.

               (26)Neraugoties uz kopumā labiem rezultātiem, liela sociālekonomiskā un reģionālā nevienlīdzība Francijas izglītības sistēmā ietekmē pamatprasmju līmeni. Saskaņā ar PISA pētījumu Francija ir viena no ES dalībvalstīm, kurās sociālekonomiskā izcelsme vislielākā mērā ietekmē skolēnu sekmes. Rādītāji liecina, ka 35,3 % no nelabvēlīgā situācijā esošiem 15 gadus veciem skolēniem un 44,5 % no pirmās paaudzes migrantu izcelsmes skolēniem nav pietiekamu pamatprasmju lasīšanā salīdzinājumā ar vidējo rādītāju, kas ir 20,9 %. Lai risinātu šo problēmu, Francija 2017. gadā ieviesa izmēģinājuma reformu, kuras ietvaros par labu skolēniem prioritārajos reģionos klašu lielums izglītības pirmajos gados tiek samazināts uz pusi, lai tādējādi skolēni varētu gūt labumu no individualizētāka atbalsta atmosfērā, kas veicina mācīšanos. Francijas Revīzijas palāta 2021. gadā izgaismoja trūkumus skolu sistēmā, kas īpaši ietekmē nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu mācīšanās rezultātus, un aicināja nodrošināt skolām lielāku autonomiju un izvērtēšanas pasākumus. Sociālekonomisko nevienlīdzību var saasināt tas, ka skolotāji mazākā apmērā piedalās tālākizglītības pasākumos, kā arī lielais skolēnu skaits uz vienu skolotāju. Dabaszinību skolotājiem, kas strādā nelabvēlīgākā situācijā esošos apgabalos, parasti ir ievērojami zemāks sertifikācijas līmenis nekā citās ES valstīs. 2018. gadā īstenotā profesionālās izglītības un apmācības reforma, kā arī nozīmīgi stimuli darba devējiem ir palielinājuši mācekļu skaitu, kas pozitīvi ietekmē absolventu nodarbinātības līmeni.

               (27)Pamatojoties uz ES valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots REPowerEU plāns, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Eiropas Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab dialogā ar dalībvalstīm tiek apzināti piemērotākie projekti, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un ES līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

               (28)Saskaņā ar 2020. gada datiem Francijas importa atkarība no Krievijas naftas, gāzes un oglēm ir attiecīgi 9 %, 17 % un 34 %, kas ir mazāk par 27 ES valstu vidējo rādītāju
                  21
               . Francija ir mazākā mērā atkarīga no Krievijas fosilajām degvielām nekā vidēji ES – lielākoties tādēļ, ka Francijas energoresursu struktūra galvenokārt ir balstīta uz kodolenerģiju (40,6 % no Francijas bruto iekšzemes enerģijas patēriņa). Fosilo degvielu īpatsvars energoresursu struktūrā ir mazāks nekā 27 ES valstu vidējais rādītājs – nafta, gāze un cietais fosilais kurināmais (tostarp ogles) veido attiecīgi 28,6 %, 15,4 % un 2,3 % no bruto iekšzemes enerģijas patēriņa Francijā. Turklāt Francijā ir četri sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināļi, kas ļauj nodrošināt diversificētākus gāzes importa avotus. Tomēr pašreizējā ģeopolitiskā situācija un augstās energoresursu cenas palielina nepieciešamību Francijai vēl vairāk pastiprināt savus centienus sasniegt atjaunīgo energoresursu mērķrādītājus, kas noteikti Francijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā. Atjaunīgie energoresursi 2020. gadā veidoja 19,1 % no Francijas enerģijas bruto galapatēriņa, kas ir mazāk par Francijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā noteikto mērķrādītāju (23 %). Lai Francija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai. Rūpniecisko procesu strauju dekarbonizāciju un ēku apkuri var sekmēt, palielinot valsts atbalstu tādām tehnoloģijām kā mazapjoma un lielapjoma siltumsūkņi un ģeotermālā enerģija, tostarp palielinot atbalstu centralizētās siltumapgādes tīkliem, kā arī ātrāk ieviešot ilgtspējīgu anaerobo noārdīšanos (“metanizācija”) un citas tehnoloģijas, kas saistītas ar ilgtspējīgas biogāzes, piemēram, biometāna, ilgtspējīgu ražošanu. Šādas investīcijas palīdzētu arī samazināt atkarību no Krievijas dabasgāzes importa. Paātrināta atteikšanās no atlikušajām fosilo degvielu subsīdijām uzlabotu atjaunīgo energoresursu enerģijas konkurētspēju salīdzinājumā ar fosilo degvielu alternatīvām. Investīcijas atjaunīgajos energoresursos (gan industriālā mērogā, gan decentralizētā līmenī) var arī stiprināt makroekonomikas noturību un konkurētspēju, jo tiks palielināta enerģētiskā drošība un veicināta inovācija enerģētikas nozarē.

               (29)Atjaunīgo energoresursu projektu (it īpaši sauszemes un atkrastes vējparku un saules fotoelementu projektu) attīstīšanu industriālā mērogā Francijā kavē ierobežojošs regulējums, augsti administratīvie šķēršļi un sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras. Nepietiekamas investīcijas elektrotīklā valsts līmenī ir arī iemesls piekļuves punktu trūkumam, aizvien lielākām pieslēguma izmaksām un kavējumiem tīkla pieslēguma nodrošināšanā, kuri patlaban var ilgt vairākus mēnešus. Sauszemes vējparku būvniecība nav atļauta meteoroloģisko, militāro un civilās aviācijas radaru apkārtnē 5–30 km robežās, kas nozīmē to, ka aptuveni 45 % jauno projektu ir grūtības atrast piemērotas vietas. Procedūras būtu jāuzlabo, lai nepieļautu, ka ar drošību saistītu militāru iebildumu dēļ projekti tiek noraidīti ļoti vēlīnā izstrādes posmā. Apstiprināšanas process, kurā iesaistītas valsts, reģionālās un vietējās iestādes, nozīmē to, ka arī zemāka līmeņa dokumentos bieži vien ir jābūt iestrādātiem pieprasījumiem par pilsētplānošanas dokumentu aktualizāciju, kas rada papildu administratīvo slogu. Atļauju piešķiršanas procesu varētu paātrināt, atvēlot šim procesam vairāk cilvēkresursu un finanšu resursu centrālajās pārvaldes iestādēs reģionālajā līmenī (t. i., valsts decentralizētajos dienestos), kā arī kompetentajās iestādēs un tīkla operatoros, ciešāk iesaistot reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes telpiskajā plānošanā un ātrāk piemērojot konkursa procedūras. Sabiedrības līdzdalības un decentralizācijas mehānismu pastiprināšana samazinātu trešo personu iesniegto sūdzību apmēru, kas ir iemesls ievērojamiem kavējumiem jaunu projektu īstenošanā. Stabils tiesiskais regulējums valsts līmenī radītu lielāku noteiktību investoriem, jo īpaši ilgtermiņa plānošanā.

               (30)Energoefektivitātes uzlabošana un enerģijas patēriņa samazināšana palīdzēs samazināt emisijas un atkarību no fosilajām degvielām. Būvniecība un ēku izmantošana rada 25 % no visām siltumnīcefekta gāzu emisijām Francijā. Atveseļošanas un noturības plānā ēku energorenovācijai ir paredzēts pilns komponents, kas palīdzēs risināt saistītās problēmas ar plašas, transversālas pieejas palīdzību. Pasākumi aptver visa veida ēkas; prioritāte ir veltīta publiskām ēkām, taču vērā ņemamas darbības ir paredzētas arī privāto ēku fonda un sociālo mājokļu renovācijai, kā arī mazu uzņēmumu energoefektivitātes uzlabošanai. Sava jaunā valsts noturības plāna ietvaros Francija pastiprina mehānismus, ar ko atbalsta ēku atjaunīgo siltumapgādi, piemēram, par 150 miljoniem euro palielinot “apkures fondu” un par 1000 EUR palielinot subsīdiju siltumapgādei, kurā tiek izmantoti atjaunīgie energoresursi. Francijas nacionālajā mazoglekļa stratēģijā (Stratégie Nationale Bas Carbone) ir noteikta vērienīga trajektorija, lai samazinātu emisijas no ēkām un līdz 2050. gadam panāktu pilnīgu ēkās patērētās enerģijas dekarbonizāciju. Ar pašreizējo, uz mājsaimniecībām vērsto shēmu “Ma Prime Renov” galvenokārt subsidē atsevišķus renovācijas pasākumus. Lai mudinātu panākt būtiskākus energoefektivitātes ieguvumus, varētu uzlabot politikas satvaru ar mērķi stimulēt pamatīgu renovāciju un palīdzēt Francijai vēl vairāk uzlabot savu ēku fonda energoefektivitāti. 2021. gada augustā pieņemtā Klimata un noturības likuma mērķis ir samazināt enerģijas patēriņu daudzos veidos, piemēram, piešķirot bonusus elektriskiem velosipēdiem un izveidojot lielpilsētu teritorijās mazemisiju zonas.

               (31)Turpmāks atbalsts pārrobežu energotīklu starpsavienojumiem (izstrādes posmā esošiem vai plānotiem) joprojām ir ļoti svarīgs, lai varētu integrēt lielu atjaunīgo energoresursu īpatsvaru. Paātrināta investīciju veikšana enerģētikas infrastruktūrā (gan iekšzemē, gan pārrobežu mērogā) palīdzēs samazināt atkarību no fosilajām degvielām un jo īpaši no Krievijas gāzes. Tiek ieteikts investīcijas jaunā infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Starpsavienojumi ir ārkārtīgi svarīgi iekšējā enerģijas tirgus efektīvai darbībai, jo ar šādu savienojumu palīdzību tiek apvienoti resursi, lai panāktu vispārējo piegādes drošību.

               (32)Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Francija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Francija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus.

               (33)Padome, ņemot vērā Komisijas 2022. gada pavasara ekonomikas prognozi, ir izskatījusi Francijas fiskālo politiku, un tās novērtējums ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā.

               (34)Ņemot vērā ciešās savstarpējās saiknes starp eurozonas dalībvalstu tautsaimniecībām un to kolektīvo devumu ekonomiskās un monetārās savienības darbībā, Padome eurozonas dalībvalstīm ieteica rīkoties, tai skaitā izmantojot atveseļošanas un noturības plānus, lai īstenotu ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku. Attiecībā uz Franciju tas ir atspoguļots visos četros ieteikumos.

               (35)Padome ir izskatījusi 2022. gada valsts reformu programmu, ņemot vērā Komisijas sagatavoto padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 2. un 3. ieteikumā. 1., 2. un 3. ieteikums arī palīdzēs īstenot eurozonai adresēto ieteikumu, jo īpaši pirmo, otro un ceturto eurozonai adresēto ieteikumu. 1. ieteikumā minētā fiskālā politika cita starpā palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar lielo valdības parādu. 2. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdzēs samazināt valdības parādsaistības un uzlabot konkurētspēju, jo atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbalstīs izaugsmi, vienlaikus stiprinot ekonomikas noturību. 3. ieteikumā minētā politika cita starpā palīdzēs novērst nelīdzsvarotību, kas saistīta ar konkurētspēju,

               AR ŠO IESAKA Francijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

               1.Nodrošināt, ka 2023. gadā tiek īstenota piesardzīga fiskālā politika, jo īpaši ierobežojot valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu, lai tas nepārsniegtu vidēja termiņa potenciālās izlaides pieaugumu, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tostarp izmantojot ANM, RePowerEU un citus ES fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un vidējā termiņā nodrošināt ticamu un pakāpenisku parāda samazināšanu un fiskālo ilgtspēju, izmantojot pakāpenisku konsolidāciju, investīcijas un reformas. Reformēt pensiju sistēmu, pakāpeniski vienādojot dažādu pensiju režīmu noteikumus, lai uzlabotu pensiju sistēmas taisnīgumu, vienlaikus stiprinot tās ilgtspēju.

               2.Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentiem, lai sāktu to īstenošanu.

               3.Novērst prasmju trūkumu, paaugstinot pamatprasmju līmeni, nodrošinot darbvietās papildu mācīšanās iespējas un uzlabojot visu skolēnu mācīšanās rezultātus, kas jo īpaši panākams, pielāgojot resursus un metodes nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu un skolu vajadzībām un uzlabojot darba apstākļus un skolotāju tālākizglītību.

               4.Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām. Paātrināt industriāla mēroga un decentralizētu projektu izvēršanu atjaunīgo energoresursu jomā, palielinot publiskās investīcijas un atvieglinot privātās investīcijas, tostarp vēl vairāk racionalizējot atļauju piešķiršanas procedūras un nodrošinot pienācīgu personāla daudzumu atļauju piešķiršanas iestādēs. Uzlabot politikas satvaru, lai stimulētu ēku pamatīgu renovāciju. Palielināt energotīklu starpsavienojumu jaudu.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas paziņojums Padomei par Stabilitātes un izaugsmes pakta
                     vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu (COM(2020) 123 final, Briselē, 20.3.2020.).

                     (6)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” (COM(2021) 105 final, Briselē, 3.3.2021.).

                     (7)

                        Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

                     (8)

                        Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem.

                     (9)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Fiskālās politikas norādes 2023. gadam” (COM(2022) 85 final, Briselē, 2.3.2022.).

                     (10)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (2021. gada 6. jūlijs) par Francijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (ST 10162/2021; ST 10162/2021 ADD 1).

                     (11)

                        SWD(2022) 612.

                     (12)

                        SWD(2022) 632.

                     (13)

                        Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

                     (14)

                        Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz ES pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā ES, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

                     (15)

                        Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 43. lpp.).

                     (16)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (17)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

                     (18)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (19)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

                     (20)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

                     (21)

                        Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. Aprēķinot ES 27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES 27. Attiecībā uz Franciju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus.