title: Komisijas Ieteikums ( 2009. gada 23. jūnijs ) Eiropas Statistikas sistēmai par references metadatiem (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               30.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 168/50

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2009. gada 23. jūnijs)
   Eiropas Statistikas sistēmai par references metadatiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/498/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 211. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Valstu un Kopienas statistikas iestādēm paredzētajā Eiropas Statistikas prakses kodeksā (1) ir iekļauti 15 principi, kas saistīti ar institucionālo vidi, statistikas procesiem un statistikas rezultātiem.

               (2)

               Eiropas Statistikas prakses kodeksa 15. princips ir veltīts Eiropas statistikas pieejamībai un skaidrībai, uzsverot arī, ka pievienotajiem metadatiem jābūt dokumentētiem saskaņā ar standartizētu metadatu sistēmu.

               (3)

               References metadati ir katras statistikas iestādes metadatu sistēmas neatņemama sastāvdaļa.

               (4)

               Pieņemot Eiropas Statistikas prakses kodeksu, valstu un Kopienas statistikas iestādes ir apņēmušās sagatavot augstas kvalitātes statistiku; tas nozīmē, ka arī par datu kvalitāti ir jāsniedz pārredzamāka un saskaņotāka informācija.

               (5)

               Saskaņā ar SDMX iniciatīvu par kopīgiem tehniskiem un statistiskiem datu un metadatu apmaiņas un kopīgas izmantošanas standartiem, ko sāka Starptautisko norēķinu banka, Eiropas Centrālā banka, Kopienas statistikas iestāde (Eurostat), Starptautiskais Valūtas fonds, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija, Apvienoto Nāciju Organizācija un Pasaules Banka, tika sagatavotas pamatnostādnes par SDMX saturu, kurās atbalstīta saskaņotu references metadatu izveide un īstenošana Eiropas Statistikas sistēmā.

               (6)

               Ievērojamus efektivitātes uzlabojumus var panākt, ja references metadatus sagatavo, pamatojoties uz statistikas jēdzienu saskaņotu sarakstu Eiropas Statistikas sistēmā, vienlaikus ļaujot valstu un Kopienas statistikas iestādēm vajadzības gadījumā konkrētās statistikas jomās pievienot papildu statistikas jēdzienus.

               (7)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Kopienas statistiku (2) nodrošina atsauces sistēmu šim ieteikumam,

         AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM.

               1)

               Valstu statistikas iestādes tiek aicinātas izmantot pielikumā norādītos statistikas jēdzienus un apakšjēdzienus, ja tiek apkopoti references metadati dažādās statistikas jomās un notiek apmaiņa ar references metadatiem Eiropas Statistikas sistēmā vai ārpus tās.

               2)

               Valstu statistikas iestādēm jāpievieno iepriekš minētajam jēdzienu un apakšjēdzienu sarakstam papildu statistikas jēdzieni, ja vajadzīgs konkrētās statistikas jomās.

               3)

               Valstu statistikas iestādes tiek aicinātas regulāri informēt Komisiju (Eurostat) par pielikumā norādīto jēdzienu un apakšjēdzienu izmantošanu.

      Briselē, 2009. gada 23. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  Komisijas 2005. gada 25. maija Ieteikums par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību, COM(2005) 217, galīgā redakcija.

      (2)  OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.

      PIELIKUMS

         Statistikas jēdzienu un apakšjēdzienu saraksts (ieskaitot jēdzienu un apakšjēdzienu definīcijas)

                  Numurs

                  Jēdzieni

                  Apakšjēdzieni

                  Apraksti

                  1.

                  Kontaktpunkts

                  Datu vai metadatu individuāli vai organizāciju kontaktpunkti, ieskaitot informāciju par to, kā sasniegt kontaktpunktus.

                  1.1.

                  Kontaktorganizācija

                  Datu vai metadatu kontaktpunktus uzturošās organizācijas nosaukums.

                  1.2.

                  Kontaktorganizācijas vienība

                  Organizācijas apakšnodaļa, ar ko sazināties.

                  1.3.

                  Kontaktpunkta nosaukums

                  Datu vai metadatu kontaktpunktu nosaukums.

                  1.4.

                  Kontaktpersonas funkcija

                  Kontaktpunkta tehniskās atbildības joma, piemēram, “metodika”, “datubāzes pārvaldība” vai “izplatīšana”.

                  1.5.

                  Kontaktpunkta pasta adrese

                  Datu vai metadatu kontaktpunktu pasta adrese.

                  1.6.

                  Kontaktpunkta e-pasta adrese

                  Datu vai metadatu kontaktpunktu e-pasta adrese.

                  1.7.

                  Kontaktpunkta tālruņa numurs

                  Datu vai metadatu kontaktpunktu tālruņa numurs.

                  1.8.

                  Kontaktpunkta faksa numurs

                  Datu vai metadatu kontaktpunktu faksa numurs.

                  2.

                  Metadatu atjaunināšana

                  Datums, kad datubāzē ievadīja vai grozīja metadatu elementu.

                  2.1.

                  Metadati pēdējo reizi sertificēti

                  Pēdējās sertificēšanas datums, ko veicis jomas pārvaldītājs, lai apstiprinātu, ka ievietotie metadati joprojām ir aktuāli, pat ja nav grozīts saturs.

                  2.2.

                  Metadati pēdējo reizi ievietoti

                  Metadatu pēdējās izplatīšanas datums.

                  2.3.

                  Metadati pēdējo reizi atjaunināti

                  Metadatu satura pēdējās atjaunināšanas datums.

                  3.

                  Statistikas atspoguļošana

                  3.1.

                  Datu apraksts

                  Galvenie datu kopas raksturlielumi, kas aprakstīti viegli saprotamā veidā un attiecas uz izplatītajiem datiem un rādītājiem.

                  3.2.

                  Klasifikācijas sistēma

                  Objektu savirknēšana vai sadalīšana grupās, pamatojoties uz kopīgajiem objektu raksturlielumiem.

                  3.3.

                  Nozaru aptvērums

                  Galvenās ekonomikas vai citas nozares, uz ko attiecas statistika.

                  3.4.

                  Statistikas jēdzieni un definīcijas

                  Statistikas novērojumu statistikas raksturlielumi.

                  3.5.

                  Statistikas vienība

                  Vienība, par ko pieprasa informāciju un par ko noslēgumā apkopo statistiku.

                  3.6.

                  Statistikas populācija

                  Definētas cilvēku klases, objektu vai notikumu kopējais dalībnieku skaits vai populācija, vai “kopums”.

                  3.7.

                  Pārskata apgabals

                  Valsts vai ģeogrāfisks apgabals, uz ko attiecas mērītais statistikas fenomens.

                  3.8

                  Laika aptvērums

                  Laika periods, par ko ir pieejami dati.

                  3.9.

                  Bāzes periods

                  Laika periods, ko izmanto par indeksa skaitļa bāzi vai uz ko attiecas konstanta laikrinda.

                  4.

                  Mērvienība

                  Vienība, kurā tiek mērītas datu vērtības.

                  5.

                  Pārskata periods

                  Laika periods vai laika punkts, uz ko attiecas mērītā novērošana.

                  6.

                  Institucionālās pilnvaras

                  Noteikumu kopums vai cits formāls instrukciju kopums, ar ko organizācijai uztic atbildību un piešķir atļauju vākt, apstrādāt un izplatīt statistiku.

                  6.1.

                  Tiesību akti un citas vienošanās

                  Tiesību akti vai citas formālas vai neformālas vienošanās, ar ko iestādei uztic atbildību un piešķir atļauju vākt, apstrādāt un izplatīt statistiku.

                  6.2.

                  Datu koplietošana

                  Noteikumi vai procedūras attiecībā uz datu kopīgu lietošanu un koordināciju starp datu apstrādes iestādēm.

                  7.

                  Konfidencialitāte

                  Datu pazīme, kas norāda, ciktāl to neatļauta izpaušana varētu būt neatbilstoša vai kaitīga datu avota vai citu attiecīgo pušu interesēm.

                  7.1.

                  Konfidencialitāte – e-politika

                  Likumdošanas pasākumi vai citas formālas procedūras, ar ko novērš neatļautu to datu izpaušanu, kas tieši vai netieši identificē personu vai ekonomisku vienību.

                  7.2.

                  Konfidencialitāte – e-datu apstrāde

                  Datu kopas apstrādē piemērotie noteikumi, lai nodrošinātu statistikas konfidencialitāti un novērstu neatļautu izpaušanu.

                  8.

                  Publicēšanas politika

                  Noteikumi par statistikas datu izplatīšanu ieinteresētajām pusēm.

                  8.1.

                  Publikāciju kalendārs

                  Statistikas datu publicēšanas termiņi.

                  8.2.

                  Piekļuve publikāciju kalendāram

                  Piekļuve publikāciju kalendāra informācijai.

                  8.3.

                  Lietotāju piekļuve

                  Publicēšanas politika, datus nododot lietotājiem, izplatīšanas joma (piemēram, sabiedrībai, izraudzītiem lietotājiem), veids, kādā lietotāji tiek informēti par datu publicēšanu, un tas, vai politikā noteikta statistikas datu izplatīšana visiem lietotājiem.

                  9.

                  Izplatīšanas biežums

                  Laika intervāls, ar kādu statistika tiek izplatīta noteiktā laika periodā.

                  10.

                  Izplatīšanas formāts

                  Līdzekļi, ar kuriem tiek izplatīti statistikas dati un metadati.

                  10.1.

                  Paziņojums presei

                  Regulāri vai ad hoc paziņojumi presei par attiecīgajiem datiem.

                  10.2.

                  Publikācijas

                  Regulāras vai ad hoc publikācijas, kurās dati tiek padarīti pieejami sabiedrībai.

                  10.3.

                  Tiešsaistes datubāze

                  Informācija par tiešsaistes datubāzēm, kurās pieejami izplatītie dati.

                  10.4.

                  Piekļuve mikrodatiem

                  Informācija par to, vai tiek izplatīti arī mikrodati.

                  10.5.

                  Citi

                  Ziņas par vissvarīgākajām citām veiktajām datu izplatīšanām.

                  11.

                  Dokumentācijas pieejamība

                  11.1.

                  Dokumentācija par metodiku

                  Pieejamo metodikas dokumentu apraksts un atsauces uz tiem.

                  11.2.

                  Dokumentācija par kvalitāti

                  Dokumentācija par procedūrām, kas izmantotas kvalitātes vadībā un kvalitātes novērtēšanā.

                  12.

                  Kvalitātes vadība

                  Organizācijā izveidotās sistēmas un pamats, ko izmanto, lai vadītu statistikas produktu un procesu kvalitāti.

                  12.1.

                  Kvalitātes nodrošināšana

                  Visi īstenotie sistemātiskie pasākumi, ko var izmantot, lai radītu paļāvību par to, ka procesi atbilst statistikas produktu prasībām.

                  12.2.

                  Kvalitātes novērtēšana

                  Kopējā datu kvalitātes novērtēšana, izmantojot standarta kvalitātes kritērijus.

                  13.

                  Atbilstība

                  Pakāpe, kādā statistikas informācija atbilst pašreizējām un iespējamām lietotāju vajadzībām.

                  13.1.

                  Lietotāju vajadzības

                  Lietotāju un to attiecīgo vajadzību apraksts saistībā ar statistikas datiem.

                  13.2.

                  Lietotāju apmierinātība

                  Pasākumi, lai noteiktu lietotāju apmierinātību.

                  13.3.

                  Pilnīgums

                  Pakāpe, kādā ir pieejami visi vajadzīgie statistikas dati.

                  14.

                  Precizitāte un ticamība

                  Precizitāte – aprēķinu vai novērtējumu atbilstība precīzajām vai patiesajām vērtībām, kuras vajadzēja noteikt ar statistikas palīdzību.
                  Ticamība – sākotnējās novērtētās vērtības atbilstība pēc tam novērtētajai vērtībai.

                  14.1.

                  Kopējā precizitāte

                  Precizitātes novērtēšana attiecībā uz noteiktu datu kopu vai jomu, kurā summēti dažādie komponenti.

                  14.2.

                  Izlases kļūda

                  Populācijas vērtības un tās atbilstošā novērtējuma, kas iegūts, izmantojot nejaušo izlasi, atšķirības daļa, kas radusies tādēļ, ka aptverta tikai populācijas apakškopa.

                  14.3.

                  Ar izlasi nesaistīta kļūda

                  Apsekojuma novērtējumu kļūda, ko nevar izskaidrot ar izlases svārstībām.

                  15.

                  Savlaicīgums un punktualitāte

                  15.1.

                  Savlaicīgums

                  Laika periods starp datu pieejamību un tajos aprakstīto notikumu vai fenomenu.

                  15.2.

                  Punktualitāte

                  Laika periods starp datu faktisko iesniegšanu un termiņu, kad tie bija jāiesniedz.

                  16.

                  Salīdzināmība

                  Izmantoto statistikas jēdzienu, mērinstrumentu un procedūru atšķirību ietekmes noteikšana, salīdzinot statistiku ģeogrāfiskos apgabalos vai laikā.

                  16.1.

                  Salīdzināmība – ģeogrāfiski

                  Pakāpe, kādā statistika ir salīdzināma ģeogrāfiskos apgabalos.

                  16.2.

                  Salīdzināmība laikā

                  Pakāpe, kādā statistika ir salīdzināma vai saskaņojama laikā.

                  17.

                  Saskaņotība

                  Statistikas piemērotība, lai to droši varētu apvienot dažādā veidā un dažādiem nolūkiem.

                  17.1.

                  Saskaņotība – starp dažādām jomām

                  Pakāpe, kādā statistika saskan ar statistiku, ko iegūst, izmantojot citus datu avotus vai statistikas jomas.

                  17.2.

                  Saskaņotība – iekšēja

                  Pakāpe, kādā statistika ir saskanīga noteiktā datu kopā.

                  18.

                  Izmaksas un slogs

                  Izmaksas saistībā ar statistikas vākšanu un statistikas produkta sagatavošanu un respondentu slogs.

                  19.

                  Datu pārskatīšana

                  Visas to statistikas datu vērtības pārmaiņas, kuri publicēti un ir pieejami sabiedrībai.

                  19.1.

                  Datu pārskatīšana – politika

                  Politika, kuras mērķis ir nodrošināt izplatīto datu pārredzamību; tiek apkopoti provizoriski dati, kurus vēlāk pārskata.

                  19.2.

                  Datu pārskatīšana – prakse

                  Informācija par datu pārskatīšanas praksi.

                  20.

                  Statistikas apstrāde

                  20.1.

                  Sākumdati

                  Statistikas kopsavilkuma rādītāju apkopošanā izmantoto statistikas izejas datu raksturojums un sastāvdaļas.

                  20.2.

                  Datu vākšanas biežums

                  Izejas datu vākšanas biežums.

                  20.3.

                  Datu vākšana

                  Sistemātisks oficiālās statistikas datu iegūšanas process.

                  20.4.

                  Datu apstiprināšana

                  Datu apkopošanas rezultātu uzraudzības process un statistikas rezultātu kvalitātes nodrošināšanas process.

                  20.5.

                  Datu apkopošana

                  Ar datiem veiktās darbības, lai atbilstoši norādītajam noteikumu kopumam atvasinātu jaunu informāciju.

                  20.6.

                  Koriģēšana

                  Procedūru kopums, ko izmanto, lai mainītu statistikas datus un panāktu to atbilstību valsts un starptautiskiem standartiem vai novērstu datu kvalitātes atšķirības, ja tiek apkopotas īpašas datu kopas.

                  21.

                  Piezīme

                  Papildu aprakstošs teksts, ko var pievienot datiem vai metadatiem.


title: Padomes Ieteikums ( 2012. gada 10. jūlijs ) par Maltas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam

text:
               24.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 219/61

         PADOMES IETEIKUMS
   (2012. gada 10. jūlijs)
   par Maltas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam
   2012/C 219/18
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Maltas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Maltas atjaunināto stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.

               (4)

               Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Maltu kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (5)

               Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

               (6)

               Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

               (7)

               Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts pārvaldi.

               (8)

               Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

               (9)

               Malta 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 23. aprīlī – 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (10)

               Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir optimistisks, jo īpaši stabilitātes programmas laikposma pēdējos gados, salīdzinot ar Komisijas prognozēto potenciālo izaugsmi. Stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir pakāpeniski samazināt deficītu līdz 0,3 % no IKP 2015. gadā pēc plānotās pārmērīgā deficīta novēršanas 2011. gadā. Stabilitātes programmā ir apstiprināts iepriekšējais vidējā termiņa budžeta mērķis (VTM) – strukturālā izteiksmē līdzsvarots budžets –, kas jāsasniedz pēc programmas laikposma. VTM ir pienācīgi ņemtas vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pastāv risks, ka deficīta rādītāji varētu būt sliktāki par plānoto, kas izriet no i) mazākiem ieņēmumiem, ņemot vērā nedaudz optimistisko makroekonomikas scenāriju; ii) iespējamās kārtējo primāro izdevumu pārsniegšanas; un iii) pašlaik notiekošās valsts aviokompānijas (Air Malta) pārstrukturēšanas un enerģijas piegādātāja (Enemalta) finanšu situācijas. Balstoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), ir plānots, ka ikgadējais progress VTM sasniegšanā atbildīs Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam kritērijam 0,5 % no IKP.
               Izmantojot Komisijas noteiktos vienreizējos pasākumus, kas iekļauti budžeta mērķos, vidējais progress VTM sasniegšanā ir nedaudz lielāks (¾ % no IKP), taču sadalīts ļoti nevienmērīgi – bez progresa 2012. gadā, kam seko centieni 1¼ % apmērā 2013. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmā sniegto informāciju valsts izdevumu pieaugumam, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, vajadzētu atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam izdevumu kritērijam visā programmās laikposmā. Tomēr risks attiecībā uz budžeta mērķiem nozīmē, ka vidējā korekcija VTM sasniegšanai varētu būt lēnāka, nekā tā būtu piemērota. Pēc maksimuma – 72 % no IKP – sasniegšanas 2011. gadā programmā ir plānots, ka vispārējās valdības kopējā parāda līmenis sāks samazināties un sasniegs 65,3 % no IKP 2015. gadā (vēl joprojām virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % apmērā no IKP).
               Saskaņā ar stabilitātes programmā plānoto Malta panāk pietiekamu progresu, lai sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda samazināšanas kritēriju pārejas laika beigās (2015. gadā), bet šis izvērtējums ir pakļauts riskam, jo parāda līmenis var izrādīties lielāks par plānoto, ņemot vērā lielāka deficīta iespēju, kā arī parāda–deficīta korekcijas. Maltas vidējā termiņa budžeta struktūra paliek nesaistoša, kas nozīmē, ka fiskālās plānošanas perspektīva ir samērā īsa. Stabilitātes programmā paziņots, ka valdība apsver reformēt ikgadējo budžeta procedūru, tostarp termiņus, un ieviest konstitūcijā paredzētu fiskālo noteikumu, iekļaujot uzraudzību un korektīvos mehānismus, saskaņā ar eurozonas pārvaldības struktūras nesenajām izmaiņām.

               (11)

               Attiecībā uz publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, paredzams, ka Maltai ar novecošanu saistīto izmaksu pieaugums ilgtermiņā būtiski pārsniegs ES vidējo rādītāju. Ļoti zems vecāka gadagājuma darba ņēmēju, tai skaitā vecāka gadagājuma sieviešu, nodarbinātības īpatsvars, samērā agrs pensionēšanās vecums un priekšlaicīgas pensionēšanās shēmu izmantošana palielina problēmas apmēru. Neatkarīga darba grupa pensiju jautājumā 2010. gada decembrī iesniedza priekšlikumus turpmākai pensiju reformai, tostarp par saikni starp pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu, kā arī par papildu pensiju līmeņu ieviešanu pensiju sistēmā. Tas ir apspriests ar ieinteresētajām personām, tomēr valdībai vēl ir jāpaziņo sava nostāja. Turklāt valsts reformu programmā nav ierosināta visaptveroša aktīvas novecošanas stratēģija. Atzinīgi vērtējot Maltas ieviestos pasākumus nedeklarētas nodarbinātības apkarošanai, vienlaikus tiek arī atzīmēts, ka tie var radīt nevajadzīgu spiedienu uz publisko finanšu ilgtspēju.

               (12)

               Maltas ekonomikas pārstrukturēšana ir radījusi neatbilstību starp prasmju pieprasījumu un piedāvājumu, ko pastiprina zems augstākās izglītības iegūšanas rādītājs un augsts priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmenis. Jāturpina centieni, lai uzlabotu saikni starp izglītības sistēmu un darba tirgus vajadzībām, lai nodrošinātu paliekošus rezultātus. Paredzams, ka Malta līdz 2012. gada beigām iesniegs stratēģiju priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas problēmas risināšanai. Turklāt nepastāv visaptveroša sistēma, lai ievāktu un analizētu informāciju par šo parādību.

               (13)

               Maltas darba tirgū joprojām ir zems sieviešu un vecāka gadagājuma darba ņēmēju līdzdalības īpatsvars. Malta veic pasākumus, lai sievietes atkal iesaistītu darba tirgū, atzīstot grūtības, kas saistītas ar vecāka gadagājuma sievietēm. Tomēr atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātību īpaši negatīvi ietekmē sievietes, galvenokārt tādēļ, ka netiek pienācīgi nodrošinātas cenas ziņā pieņemamas bērnu aprūpes iestādes un pieejamas pēcskolas uzraudzības iestādes un maz tiek izmantoti tādi ģimenēm labvēlīgi risinājumi kā elastīgs darba laiks un tāldarbs.

               (14)

               Malta joprojām ir viena no nedaudzajām dalībvalstīm ar vispārēju algu indeksācijas sistēmu. Kaut arī mehānismam ir elementi, kas varētu mazināt ietekmi, tas rada algu un cenu spirāles risku, jo īpaši tāpēc, ka importa cenas nav izslēgtas no indeksācijas un var kaitēt konkurētspējai, jo īpaši darbietilpīgās nozarēs. Iestādes ir uzsākušas pārskata procesu, taču rezultāti vēl nav pieejami un vēl ir jāuzsāk diskusija par konkrētiem reformas priekšlikumiem.

               (15)

               Maltas energoapgāde joprojām gandrīz pilnībā ir atkarīga no importētas naftas, savukārt atjaunojamu energoresursu avotu īpatsvars vēl aizvien ir nenozīmīgs. Augsti elektroenerģijas tarifi var kaitēt Maltas mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējai. Energoefektivitātes trūkumu novēršana varētu sniegt divkāršu ieguvumu, proti, uzlabot konkurētspēju un sasniegt mērķus enerģētikas un klimata jomā. Šajās jomās ir uzsāktas vairākas iniciatīvas, piemēram, saules enerģijas izmantošanas veicināšana un vēja ģeneratoru parku attīstīšana, elektroenerģijas savienojuma izveide ar Sicīliju un automobiļu ar ekonomisku degvielas patēriņu izmantošanas veicināšana. Tomēr vēl ir pāragri novērtēt šo iniciatīvu iespējamo ietekmi, tādēļ to īstenošana ir cieši jāuzrauga.

               (16)

               Banku sistēma Maltā ir ļoti liela proporcionāli ekonomikas lielumam, proti, kopējie aktīvi sasniedz apmēram 800 % no IKP. Nozares lielums vien nozīmē, ka finanšu stabilitātes satricinājumiem varētu būt nesamērīgi liela ietekme uz vietējo ekonomiku. Pasaules ekonomikas lejupslīdes rezultātā palielinājās apdraudēto aizdevumu apmērs, tomēr tam nesekoja nodrošinājumu pieaugums. Neaizsargātības avots jo īpaši ir lielā pakļautība satricinājumiem nekustamā īpašuma tirgū, uz kuru attiecas vairāk nekā puse no visiem iekšzemes rezidentiem izsniegtajiem aizdevumiem, jo īpaši tāpēc, ka nevar izslēgt turpmāku nekustamā īpašuma cenu samazināšanos un vienlaikus šobrīd, iespējams, pastāv pārmērīgs mājokļu piedāvājums.

               (17)

               Malta ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu, nodarbinātības sekmēšanu un publisko finanšu ilgtspējības veicināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

               (18)

               Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Maltas ekonomiskās politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Maltā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1. līdz 6. ieteikumā turpmāk.

               (19)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk,

         AR ŠO IESAKA Maltai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

               1.

               Pastiprināt budžeta stratēģiju 2012. gadā ar papildu pastāvīgiem pasākumiem, lai nodrošinātu pienācīgu progresu VTM sasniegšanai un saglabātu deficītu zem 3 % no IKP, neizmantojot vienreizējus pasākumus. Pēc tam turpināt fiskālo konsolidāciju pienācīgā tempā, lai panāktu pietiekamu progresu VTM sasniegšanā, ieskaitot izdevumu kritērija ievērošanu, un lai panāktu atbilstību parāda samazināšanas kritērijam, precizējot konkrētus pasākumus, ar kuriem atbalstīt deficīta mērķus no 2013. gada, vienlaikus esot gatavībā veikt papildu pasākumus noviržu gadījumā. Vēlākais līdz 2012. gada beigām īstenot saistošu un uz noteikumiem balstītu daudzgadu fiskālo sistēmu. Uzlabot nodokļu saistību izpildi un apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un samazināt stimulus parādu veidošanai uzņēmumu nodokļu jomā.

               2.

               Nekavējoties īstenot pasākumus pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspējas nodrošināšanai, paredzot faktiskā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu, tostarp ievērojami paātrinot likumā noteiktā pensijas vecuma pakāpenisku paaugstināšanu salīdzinājumā ar pašreizējiem tiesību aktiem un ievērojot viennozīmīgu saikni starp likumā noteikto pensijas vecumu un paredzamo mūža ilgumu; un pasākumus, ar kuriem veicina privātus pensijas uzkrājumus. Veikt pasākumus, lai palielinātu vecāka gadagājuma darba ņēmēju līdzdalību darba tirgū, jo īpaši neatbalstot priekšlaicīgu pensionēšanos.

               3.

               Veikt pasākumus, lai samazinātu augsto priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmeni. Turpināt īstenot politiskus centienus izglītības sistēmā, lai nodrošinātu prasmju atbilstību darba tirgus vajadzībām. Uzlabot cenas ziņā pieņemamu bērnu aprūpes un ārpusskolas uzraudzības iestāžu skaitu un pieejamību, lai tādējādi samazinātu atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātību.

               4.

               Veikt turpmākos nepieciešamos pasākumus, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi, lai reformētu to, kā notiek sarunas par algām, un algu indeksēšanas mehānismu ar mērķi labāk atspoguļot darba produktivitāti un samazināt importa cenu ietekmi uz indeksu.

               5.

               Lai samazinātu Maltas atkarību no importētas naftas, pastiprināt energoefektivitātes veicināšanas centienus un palielināt no atjaunojamiem energoresursiem saražotās enerģijas īpatsvaru, rūpīgi uzraugot pastāvošos stimulēšanas mehānismus un nosakot prioritātes turpmākai infrastruktūras attīstībai, tostarp pabeidzot elektroenerģijas savienojumu ar Sicīliju.

               6.

               Lai stiprinātu banku sektoru, veikt pasākumus potenciāla riska mazināšanai, kura iemesls ir lielā pakļautība satricinājumiem nekustamā īpašuma tirgū. Veikt pasākumus turpmākai nodrošinājumu pastiprināšanai saistībā ar aizdevumu vērtības zudumiem.

      Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

      (3)  OV C 215, 21.7.2011., 10. lpp.

      (4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

      (5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

      (6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


title: Padomes Ieteikums (ES) 2016/212 (2016. gada 12. februāris) attiecībā uz Komisijas atbrīvošanu no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (desmitais EAF) darbību īstenošanu 2014. finanšu gadā

text:
               16.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 39/61

         PADOMES IETEIKUMS (ES) 2016/212
   (2016. gada 12. februāris)
   attiecībā uz Komisijas atbrīvošanu no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (desmitais EAF) darbību īstenošanu 2014. finanšu gadā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (2),
   ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK–EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK līguma ceturtā daļa (“Iekšējais nolīgums”) (3), ar ko izveido, cita starpā, desmito Eiropas Attīstības fondu (desmitais EAF), un jo īpaši tā 11. panta 8. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 215/2008 (2008. gada 18. februāris) par Finanšu regulu, ko piemēro desmitajam Eiropas Attīstības fondam (4), un jo īpaši tās 142. līdz 144. pantu,
   izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar desmitā EAF darbībām laikposmā līdz 2014. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas Gada pārskatu par darbībām, ko finansē no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF), attiecībā uz 2014. finanšu gadu kopā ar minētajā gada pārskatā iekļautajām Komisijas atbildēm (5),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 11. panta 8. punktu Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma atbrīvo Komisiju no atbildības par desmitā EAF finanšu pārvaldību.

               (2)

               Desmitā EAF darbības 2014. finanšu gadā Komisija ir kopumā īstenojusi apmierinoši,

         AR ŠO IESAKA Eiropas Parlamentam atbrīvot Komisiju no atbildības par desmitā EAF darbību īstenošanu 2014. finanšu gadā.

      Briselē, 2016. gada 12. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

      (3)  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

      (4)  OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.

      (5)  OV C 373, 10.11.2015., 289. lpp.


				|

		52013PC0632

			Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko apstiprina, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā var noslēgt protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai. /* COM/2013/0632 final */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Padome 2012. gada 24. septembrī
pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un
Horvātijas Republikas vārdā sākt sarunas ar Albāniju
nolūkā noslēgt protokolu Stabilizācijas un asociācijas
nolīgumam (2009. gada 1. aprīlis) starp Eiropas
Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas
Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas
Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
Šīs sarunas notika 2012. gada
19. novembrī un 2013. gada 10. janvārī. Pēc
papildu tehniska rakstura skaidrojumiem un sarakstes Albānijas
iestādes informēja par savu piekrišanu protokola projektam, kuru
Komisija ierosināja 2013. gada 18. jūnijā. Protokola
projekta teksts ir pievienots.
Komisija ierosina Padomei Eiropas
Savienības vārdā lemt par protokola parakstīšanu un pagaidu
piemērošanu, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu
vārdā noslēgt protokolu. Eiropas Atomenerģijas kopiena
(EAEK) arī ir puse Stabilizācijas un asociācijas
nolīgumā. Lai Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā
noslēgtu protokolu, Komisija ierosina Padomei piekrist tā
noslēgšanai saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas
dibināšanas līguma 101. panta otro daļu.
Saskaņā ar EAEK līguma
101. pantu lēmumu parakstīt nolīgumu pieņem Komisija
un lēmumu noslēgt nolīgumu pieņem Komisija ar Padomes
piekrišanu. Tādēļ attiecībā uz protokola
parakstīšanu un noslēgšanu ES un EAEK ir jāpieņem
atsevišķi lēmumi.
Lai noslēgtu protokolu Eiropas
Atomenerģijas kopienas vārdā, Komisija ierosina Padomei:
·
piekrist tā noslēgšanai saskaņā
ar EAEK dibināšanas līguma 101. panta otro daļu.
Ieteikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko apstiprina, ka Komisija Eiropas
Atomenerģijas kopienas vārdā var noslēgt protokolu
Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas
Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas
Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas
Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas
Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši
tā 101. panta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu,
tā kā:
(1)       Padome 2012. gada
24. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Albāniju
nolūkā noslēgt protokolu Stabilizācijas un asociācijas
nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no
vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu
vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas
Savienībai.
(2)       Šīs sarunas ir
veiksmīgi pabeigtas.
(3)       Protokols tāpēc
būtu jānoslēdz arī Eiropas Atomenerģijas kopienas
vārdā par jautājumiem, kas attiecas uz Euratom līguma
darbības jomu.
(4)       Par jautājumiem, kas
attiecas uz Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas
Savienības darbību, protokola parakstīšanai un noslēgšanai
ir paredzēta atsevišķa procedūra.
(5)       Būtu jāapstiprina,
ka Komisija var noslēgt protokolu Eiropas Atomenerģijas kopienas
vārdā,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
Vienīgais pants
Ar šo apstiprina, ka Komisija Eiropas
Atomenerģijas kopienas vārdā var noslēgt protokolu
Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas
Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas
Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas
Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).
Protokolu pievieno Padomes lēmumam par
Stabilizācijas un asociācijas nolīguma starp Eiropas
Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas
Republiku, no otras puses, protokola parakstīšanu un pagaidu
piemērošanu, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas
pievienošanos Eiropas Savienībai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs