               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2015
            COM(2015) 244 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko konstatē, ka Apvienotā Karaliste nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu
            {SWD(2015) 112 final}

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko konstatē, ka Apvienotā Karaliste nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 8. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

               (2)Saskaņā ar 4. punktu protokolā (Nr. 15) par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti LESD 126. panta 1. punktā izklāstītais pienākums izvairīties no pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta neattiecas uz Apvienoto Karalisti, kamēr tā nav ieviesusi euro. Minētā protokola 5. punktā ir paredzēts, ka Apvienotā Karaliste cenšas izvairīties no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

               (3)Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu
                  1
               , kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīga valsts budžeta deficīta ātru novēršanu.

               (4)Padome 2008. gada 8. jūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts un izdeva valstij adresētu ieteikumu censties novērst pārmērīgo budžeta deficītu vēlākais līdz 2009./2010.  finanšu gadam saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2009. gada 8. janvāris
                  2
               .

               (5)Saskaņā ar EKL 104. panta 8. punkta noteikumiem Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu.

               (6)Atzīstot, ka Apvienotās Karalistes 2009./2010. gada budžeta stāvokļa pamatā bija īstenotie pasākumi aptuveni 1,5 % apmērā no IKP, kas bija atbilstīga reakcija uz Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, un automātisko stabilizatoru brīvā darbība , Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma pārskatītus ieteikumus Apvienotajai Karalistei saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, kuros ieteikts, ka Apvienotajai Karalistei pārmērīgais budžeta deficīts būtu jānovērš līdz 2014./2015. gadam. Jo īpaši, lai pārliecinoši un ilgtspējīgi samazinātu vispārējās valdības budžeta deficītu līdz 3 % no IKP, Apvienotajai Karalistei tika ieteikts: a) īstenot 2009./2010. gadā fiskālos pasākumus, kā plānots 2009. gada budžetā, izvairoties no turpmākiem pasākumiem, kas veicinātu valsts finanšu pasliktināšanos, un 2010./2011. gadā sākt konsolidāciju, lai līdz 2014./2015. gadam budžeta deficīts būtu samazināts zem atsauces vērtības; b) laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam katru gadu nodrošināt fiskālos pasākumus vidēji 1,75 % apmērā no IKP gadā, kam arī būtu jāpalīdz samazināt valsts bruto parāda attiecību, pietiekami strauji tuvinot to atsauces vērtībai, ko ļautu panākt primārā pārpalikuma atjaunošana pietiekamā līmenī; c) turpināt precizēt papildu pasākumus, kas nepieciešami pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2014./2015. gadam, ja to pieļauj cikliskie apstākļi, un straujāk samazināt budžeta deficītu, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis izrādītos labāks, nekā šobrīd gaidāms. Savos ieteikumos Padome saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punkta noteikumiem noteica, ka efektīvas rīcības termiņš ir 2010. gada 2. jūnijs.

               (7)Komisija 2010. gada 6. jūlijā secināja, ka, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, Apvienotā Karaliste ir efektīvi rīkojusies atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, un tolaik uzskatīja, ka līdz ar to nav nepieciešami papildu pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā.

               (8)No jauna novērtējot Apvienotās Karalistes rīcību ar mērķi novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2014./2015. gadam atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, izdarāmi šādi secinājumi:

               –Apvienotā Karaliste piedzīvoja lielu reālā IKP pieauguma samazinājumu pēc globālās ekonomikas un finanšu krīzes 2008./2009. gadā, kas ietekmēja arī valsts finanses. Vispārējās valdības budžeta deficīts 2009./2010. gadā strauji palielinājās līdz 10,9 % no IKP. To lielā mērā izraisīja ieņēmumu samazināšanās un lielāki sociālās nodrošināšanas izdevumi saimnieciskās darbības sarukuma dēļ un valdības izziņotie stimulēšanas pasākumi 2009./2010. gadam. Īstenotais konsolidācijas plāns, kas galvenokārt bija vērsts uz izdevumu samazināšanu, sāka noturīgi samazināt budžeta deficītu.

               –Vispārējās valdības budžeta deficīts 2010./2011. gadā bija 9,1 % no IKP. Togad īstenotie pasākumi izrietēja no 2009. gada pirmsbudžeta ziņojuma, kuru izsludināja decembrī, marta budžeta un otrā ārkārtas budžeta pēc vispārējām vēlēšanām jūnijā. Turklāt 2010. gada oktobrī tika publicēts izdevumu pārskats. Kopumā pasākumi parasti bija atlikti uz termiņa beigu posmu un galvenā uzmanība bija vērsta uz izdevumu samazināšanu, nevis uz nodokļu palielināšanu. Laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam marta budžeti, rudens pārskati un izdevumu kārtas būtiski nemainīja sākotnējos konsolidācijas plānus. Programmā, kas tika īstenota piecu gadu laikā, galvenā uzmanība bija vērsta uz ministriju izdevumu ievērojamu samazinājumu, ietverot arī algu iesaldēšanu un sociālo izdevumu samazinājumu. Kopumā galvenie paziņotie pasākumi nodokļu jomā bija standarta PVN likmes paaugstināšana, banku nodevas ieviešana un paaugstināšana, lielākas sociālās apdrošināšanas iemaksas, uzņēmumu peļņas nodokļa likmes samazināšana, ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamā minimuma palielināšana, nodokļu likmju samazināšana un pasākumi saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. No 2012./2013. finanšu gada budžeta deficīta rādītājus uzlaboja arī dividenžu pārskaitījumi no Anglijas Bankas, izmantojot aktīvu uzpirkšanas programmu (Asset Purchase Facility). Konsolidācijas plānu īstenošanas rezultātā nominālais budžeta deficīts katru gadu samazinājās līdz 7,7 % no IKP 2011./2012. gadā, 7,6 % no IKP 2012./2013. gadā, 5,9 % no IKP 2013./2014. gadā un 5,2 % no IKP 2014./2015. gadā. Strukturālais budžeta deficīts bija 7,0 % no IKP 2010./2011. gadā, 5,9 % no IKP 2011./2012. gadā un 2012./2013. gadā, 4,6 % no IKP 2013./2014. gadā un 4,7 % no IKP 2014./2015. gadā.

               –Strukturālie pasākumi vidēji sasniedza 0,7 % no IKP laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam. Kad ņemta vērā ietekme, ko rada potenciālās izlaides pieauguma pārskatīšana starp pašreizējo prognozi un prognozi, kas ir pamatā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumiem, kā arī ieņēmumu attīstības tendenču ietekme salīdzinājumā ar standarta elastīgumu attiecībā pret  IKP pieaugumu, gada vidējie koriģētie strukturālie pasākumi šajā laikposmā tiek lēsti 1,1 % apmērā no IKP, kas ir zem Padomes ieteiktā fiskālo pasākumu gada vidējā rādītāja 1,75 % apmērā.

               –Aplēstais diskrecionāro konsolidācijas pasākumu kopējais lielums, kas noteikts laikā no 2009. gada pirmsbudžeta ziņojuma līdz 2014. gada rudens pārskatam, sasniedz aptuveni 3,5 % no IKP laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam.

               –Vispārējās valdības bruto parāds turpināja pieaugt visā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras laikā, 2014./2015. gadā sasniedzot 88,4 % no IKP. Šo parāda līmeņa pasliktināšanos galvenokārt izraisīja nominālais budžeta deficīts, kā arī intervences par labu finanšu nozarei.

               (9)Tas liek secināt, ka, neraugoties uz paredzēto un īstenoto fiskālās konsolidācijas programmu, Apvienotā Karaliste nav novērsusi pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2014./2015. gadam. Turklāt Apvienotā Karaliste nav panākusi fiskālo konsolidāciju 1,75 % apmērā, kā Padome bija ieteikusi 2009. gada 2. decembrī. Kopumā jāsecina, ka Apvienotās Karalistes reakcija uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu nav bijusi pietiekama,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Apvienotā Karaliste nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

                     (2)
                  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Apvienotajā Karalistē ir atrodami šeit:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2016
            COM(2016) 520 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko Portugālei pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju
            {SWD(2016) 264 final}

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko Portugālei pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (2)Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu
                  1
               , kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta tūlītēju novēršanu.

               (3)Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī nolēma, ka Portugālē ir pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) sagatavoja ieteikumu, lai vēlākais līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Pamatojoties uz Portugāles iestāžu finansiālā atbalsta sniegšanas lūgumu, kas bija adresēts Eiropas Savienībai, dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF), Padome Portugālei piešķīra finansiālo atbalstu
                  2
               . Starp Komisiju un Portugāles iestādēm 2011. gada 17. maijā tika parakstīts saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”). Kopš tā laika Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, ir sniegusi divus jaunus, Portugālei paredzētus ieteikumus (2012. gada 9. oktobrī un 2013. gada 21. jūnijā), ar kuriem pārmērīga budžeta novēršanai noteikto termiņu pagarināja attiecīgi līdz 2014. un 2015. gadam. Abos ieteikumos Padome secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli
                  3
               .

               (4)Saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punkta noteikumiem Padome 2016. gada 12. jūlijā nolēma, ka Portugāle nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu.

               (5)Ja faktiskā informācija atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 479/2009 liecina par to, ka iesaistītā dalībvalsts nav novērsusi pārmērīgu budžeta deficītu termiņā, kas noteikts saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu sniegtajā ieteikumā, Padome nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu.

               (6)Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredz mērenu Portugāles ekonomikas atveseļošanos. Paredzēts, ka 2016. gadā reālais IKP pieaugs par 1,5 % (tāpat kā 2015. gadā), ko galvenokārt veicina iekšzemes pieprasījums, ņemot vērā, ka joprojām pastāv liela makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Paredzams, ka privātais patēriņš zaudēs dinamiku 2016. gadā, ņemot vērā lielākus netiešos nodokļus un enerģijas cenu inflācijas nelielu palielināšanos. Nav prognozēts, ka vidējā termiņā turpināsies ilglietojuma preču patēriņa liels pieaugums, kas reģistrēts 2015. gada pirmajā pusē, jo tiek prognozēts, ka joprojām augstais bezdarba līmenis un parāda līmenis turpinās palielināt spiedienu uz mājsaimniecību ietaupījumiem. Uzņēmējdarbības investīcijas jau ievērojami samazinājās 2015. gada otrajā pusē, un nav paredzams, ka drīzumā tās sasniegs iepriekšējos izaugsmes rādītājus, neraugoties uz salīdzinoši augsto jaudas izmantojuma rādītāju. Paredzams, ka kopējās investīcijas mazliet palielināsies 2017. gadā, izmantojot ES struktūrfondu atbalstu un uzlabojot finansēšanas nosacījumus. Tiek prognozēts, ka eksporta apjoms palielināsies atbilstoši ārējam pieprasījumam, bet imports joprojām ir lielāks nekā eksports. Tā rezultātā neto tirdzniecības ieguldījums IKP pieaugumā saglabāsies nedaudz negatīvs, kaut arī ievērojami mazākā mērā nekā 2015. gadā. Paredzams, ka galvenokārt lielāku netiešo nodokļu dēļ saskaņotā patēriņa cenu indeksa (SPCI) inflācija 2016. gadā pieaugs līdz 0,7 %. Kaut arī kopš pavasara prognozes publicēšanas lejupslīdes riski ir palielinājušies, dati par 2016. gada pirmo ceturksni un provizoriskā informācija par otro ceturksni kopumā apstiprina prognozi atlikušajam gadam.

               (7)Komisijas 2016. gada pavasara prognozē ir paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā samazināsies līdz 2,7 % no IKP. 2016. gada budžeta, kas stājās spēkā 2016. gada 31. martā, mērķis ir deficīts 2,2 % apmērā no IKP, un to apstiprināja 2016. gada stabilitātes programmā. Atšķirība starp valdības mērķi un Komisijas prognozēm ir saistītas ar to, ka Komisijas makroekonomikas scenārijs ir mazāk optimistisks, kas paredz mazākus nodokļu ieņēmumus un lielākus sociālos izdevumus, kā arī ar to, ka Komisijas novērtējums ir piesardzīgāks attiecībā uz dažu konsolidācijas pasākumu ietekmi, jo īpaši attiecībā uz plānotajiem starppatēriņa ietaupījumiem un citiem kārtējiem izdevumiem. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi vispārējās valdības budžeta deficīts 2017. gadā turpinās samazināties līdz 2,3 % no IKP. Prognozētais uzlabojums lielākoties ir saistīts ar deficītu uzlabojošu vienreizēju darījumu, kurš saistīts ar sagaidāmo Banco Privado Português (BPP) bankas garantijas atgūšanu, kas sasniedz aptuveni 0,25 % no IKP. Ja ņem vērā šā vienreizējā darījuma ietekmi uz budžetu, budžeta deficītam 2017. gadā būtu jāsasniedz 2,6 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu par ieguvumiem no pasākumiem, kas norādīti 2016. gada budžetā un 2016. gada stabilitātes programmā, paredzams, ka saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi strukturālais deficīts palielināsies par 0,25 % no IKP gan 2016., gan 2017. gadā.

               (8)Valdības vidējā bruto parāda attiecība pret IKP visumā stabilizējās laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam, sasniedzot 129,2 % 2013. gadā, 130,2 % 2014. gadā un 129,0 % 2015. gadā. Ņemot vērā ievērojamu parādu samazinošu krājumu plūsmas korekciju 2016. gadā un primāro pārpalikumu, kas tika saglabāts, Komisija 2016. gada pavasara prognozē paredzēja, ka parāda attiecība samazināsies līdz 126 % no IKP 2016. gadā un pēc tam – līdz 124,5 % no IKP 2017. gadā. Nešķiet, ka Portugāle saskarsies ar fiskālā stresa riskiem īstermiņā, lai gan īstermiņa problēmas nav izslēdzamas (problēmas, kas izriet no valsts bruto un neto parāda, bruto finansējuma vajadzības, starptautisko investīciju bilances saldo, kā arī ienākumus nenesošu aizdevumu daļas līmenis un izmaiņas vai banku sistēmas vispārējās kapitāla vajadzības). Savukārt vidējā termiņā riski šķiet nozīmīgi, ņemot vērā augsto parādu līmeni un parāda attiecības lielo jutīgumu pret iespējamu procentu likmju paaugstināšanu un pret negatīvas nominālās palielināšanās triecieniem. Ilgtermiņā ar nosacījumu, ka tiek pastāvīgi saglabāta atbilstoša strukturālā primārā bilance, risks attiecībā uz ilgtspējību ir zems, ņemot vērā iepriekš īstenotās pensiju reformas
                  4
               .

               (9)Saskaņā ar fiskālās politikas pasākumiem, kas veikti 2016. gada budžetā, vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā būtu zemāks par 3 % no IKP. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi drošības rezerve pret Līgumā noteiktās atsauces vērtības pārsniegšanu ir neliela. Ņemot vērā lielo nenoteiktību par ekonomikas un budžeta situācijas attīstību, budžeta mērķis, kas ieteicams korekcijas gadā, būtu jānosaka tādā līmenī, kas skaidri ir zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, t.i., 3 % no IKP, lai garantētu pārmērīga budžeta deficīta situācijas noturīgu korekciju noteiktajā termiņā.

               (10)Saskaņā ar 5. pantu Regulā (EK) Nr. 1467/97 Padomes lēmumā pieprasīt veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu Padome pieprasa, lai dalībvalsts sasniedz gada budžeta mērķus, kas, pamatojoties uz pieprasījuma pamatā esošo prognozi, ļauj īstenot minimālu gada uzlabojumu vismaz 0,5 % apmērā no IKP tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu darījumus. Tā kā šis Padomes lēmums ir pieņemts gada otrajā pusē, un, ņemot vērā pašreizējo Komisijas pavasara prognozi, nemainīga strukturālā bilance 2016. gadā sniegtu pietiekamu drošības rezervi, lai noturīgi novērstu pārmērīgo budžeta deficītu.

               (11)Tāpēc, lai veiktu ticamu un ilgtspējīgu korekciju, Portugālei 2016. gadā būtu jāpanāk vispārējās valdības budžeta deficīts 2,5 % apmērā no IKP, kas atbilst nemainīgai strukturālajai bilancei attiecībā uz 2015. gadu. Šajos budžeta mērķos ņem vērā vajadzību kompensēt fiskālās konsolidācijas otrās kārtas ietekmi uz valsts finansēm, ietekmējot ekonomiku kopumā.

               (12)Deficīta mērķī, kas noteikts ierosinātajā korekcijas gaitā, nav iekļauta banku potenciālo atbalsta pasākumu iespējamā tiešā fiskālā ietekme 2016. gada otrajā pusē. Tā iemesls ir tāds, ka pastāv liela nenoteiktība attiecībā uz šo pasākumu efektīvu īstenošanu un statistisko uzskaiti, un attiecīgi arī uz to iespējamo ietekmi uz budžeta deficītu un parādu. Īstenojot jebkādus potenciālus banku nozares atbalsta pasākumus, būtu jācenšas cik vien iespējams samazināt fiskālo ietekmi, lai nodrošinātu parāda atmaksājamību.

               (13)Lai sasniegtu ierosinātajā korekcijas gaitā paredzētos budžeta mērķus, papildu konsolidācijas pasākumi, kuru lēstā ietekme ir 0,25 % no IKP 2016. gadā, tika uzskatīti par nepieciešamiem, ņemot vērā strukturālo pasliktināšanos, kas konstatēta Komisijas 2016. gada pavasara prognozē. Konkrēti, Portugāle īsteno pasākumus, kas iekļauti 2016. gada budžetā, kā arī izdevumu kontroles mehānismu attiecībā uz preču un pakalpojumu publiskajiem iepirkumiem, kas pašlaik ir akcentēts 2016. gada stabilitātes programmā. Šie ietaupījumi būtu jāpapildina ar citiem strukturāla rakstura pasākumiem, kuri būtu vērsti uz ieņēmumiem un kuru mērķis ir palielināt ieņēmumus no netiešajiem nodokļiem, paplašinot nodokļu bāzi un samazinot nodokļu izdevumus. Viens veids tā sasniegšanai būtu joprojām plaši izmantoto samazināto PVN likmju korekcija.

               (14)Turklāt Portugālei būtu jāpastiprina strukturālās reformas, lai uzlabotu konkurētspēju un ilgtspējīgu ilgtermiņa izaugsmi saskaņā ar Padomes ieteikumiem, kuri Portugālei tika nosūtīti saistībā ar Eiropas pusgadu, un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanu Portugālē. Jo īpaši ir vajadzīgi papildu fiskāli strukturāli pasākumi, lai stiprinātu Portugāles publisko finanšu izturībspēju. Pārskatītā Budžeta pamatlikuma un Saistību kontroles likuma savlaicīga un stingra īstenošana, kā arī turpmāki uzlabojumi ieņēmumu iekasēšanā un izdevumu kontrolē var ievērojami palīdzēt sasniegt un saglabāt stabilu fiskālo stāvokli. Portugāle iesniedz skaidru grafiku un īsteno pasākumus, lai pilnībā segtu kavētos maksājumus un uzlabotu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti nolūkā samazināt pensiju sistēmas atkarību no budžeta pārvietojumiem un nodrošināt fiskālos ietaupījumus saistībā ar valstij piederošu uzņēmumu pārstrukturēšanu.

               (15)Saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu Padome kā daļu no tās lēmuma izdot pieprasījumu saskaņā ar šo pantu var lūgt attiecīgo dalībvalsti noteiktā termiņā iesniegt ziņojumus pēc īpaša grafika, lai pārbaudītu, kā šī dalībvalsts tiecas panākt noregulējumu. Saskaņā ar 5. panta 1.a punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 dalībvalsts ziņojumā ietver valsts izdevumu un ieņēmumu mērķus un precizē fiskālās politikas pasākumus gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, kā arī informāciju par politikas pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz konkrētiem Padomes lēmumiem. Lai atvieglotu šajā pieprasījumā ietverto ieteikumu īstenošanas termiņa kontroli, kā arī pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas termiņa kontroli, Portugāle tiek aicināta iesniegt šādu ziņojumu līdz 2016. gada 15. oktobrim līdztekus tās 2017. gada budžeta plāna projektam.

               (16)Tajā pašā termiņā Portugālei būtu jāiesniedz ekonomiskās partnerības programma saskaņā ar 9. panta 1. punktu un 17. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs). Ekonomiskās partnerības programmā būtu jāapraksta politikas pasākumi un strukturālās reformas, kas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu efektīvu un noturīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju, izstrādājot valsts reformu programmu un stabilitātes programmu un pilnībā ņemot vērā Padomes ieteikumus par ekonomikas un nodarbinātības politikas integrēto pamatnostādņu īstenošanu.

               (17)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. pantu Portugālei būtu arī jāsniedz ziņojums Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai atbilstoši specifikācijām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 877/2013. Pirmo reizi ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2017. gada 15. janvārim un pēc tam – ik pēc trim mēnešiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Portugāle līdz 2016. gadam novērš pašreizējo pārmērīga budžeta deficīta situāciju.

               2.Portugāle 2016. gadā samazina vispārējās valdības budžeta deficītu līdz 2,5 % no IKP. Šis mērķis neietver banku potenciālo atbalsta pasākumu radīto tiešo ietekmi. Šis uzlabojums vispārējās valdības budžeta deficītā atbilst nemainīgai strukturālajai bilancei attiecībā uz 2015. gadu, pamatojoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozi. Portugālei ir arī jāizmanto visi neparedzētie ieņēmumi, lai paātrinātu deficīta un parāda samazināšanu.

               3.Papildus ietaupījumiem, kas jau ir iekļauti Komisijas 2016. gada pavasara prognozē, Portugāle pieņem un pilnībā īsteno konsolidācijas pasākumus 0,25 % apmērā no IKP 2016. gadā. Konkrēti, Portugāle pilnībā īsteno konsolidācijas pasākumus, kas iekļauti 2016. gada budžetā, tostarp stabilitātes programmā izcelto papildu izdevumu kontroles mehānismu attiecībā uz preču un pakalpojumu publiskajiem iepirkumiem. Lai īstenotu ieteiktos strukturālos centienus, Portugāle papildina šos ietaupījumus, veicot papildu strukturālus pasākumus.

               4.Ja īstenotos riski attiecībā uz budžeta plānošanu, Portugāle ir gatava pieņemt turpmākus pasākumus. Fiskālās konsolidācijas pasākumi nodrošina vispārējās valdības bilances stabilu uzlabojumu izaugsmi veicinošā veidā.

               5.Lai nodrošinātu publiskā sektora finanšu noturīgu uzlabojumu, Portugāle tiek aicināta stingri īstenot Budžeta pamatlikumu un Saistību kontroles likumu un vēl vairāk uzlabot ieņēmumu iekasēšanu un izdevumu kontroli. Portugāle iesniedz skaidru grafiku un īsteno pasākumus, lai pilnībā segtu kavētos maksājumus un uzlabotu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti nolūkā samazināt pensiju sistēmas atkarību no budžeta pārvietojumiem un nodrošināt fiskālos ietaupījumus saistībā ar valstij piederošu uzņēmumu pārstrukturēšanu.

               2. pants

               6.Padome nosaka termiņu līdz 2016. gada 15. oktobrim, kurā Portugāle efektīvi rīkojas un iesniedz Padomei un Komisijai ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Padomes pieprasījumu. Ziņojumā ietver valsts izdevumu un ieņēmumu mērķus un precizē diskrecionāro pasākumu mērķus gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, kā arī informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1. panta 5. punktu.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

                     (2)
                  Padomes Īstenošanas lēmums 2011/344/ES (2011. gada 30. maijs) par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei, OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.

                     (3)
                  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga deficīta novēršanas procedūru Portugālē ir atrodami šeit:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm

                     (4)
                  Eiropas Komisija (2016. g.), "2015. gada ziņojums par fiskālo stabilitāti", European Economy, Iestāžu dokuments Nr. 018.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar kuru apstiprina Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dalības pagarinājumu Pamatnolīgumā par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Kā noteikts Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma (GIF) hartā, GIF ir satvars starptautiskajai sadarbībai pētniecības un izstrādes jomā, un tas tika izveidots pēc ASV iniciatīvas 2001. gadā. Tā mērķis ir apvienot centienus izstrādāt jaunus kodolenerģijas sistēmas projektus, gādājot par energoapgādes stabilitāti, vienlaikus sniedzot apmierinošu risinājumu saistībā ar kodoldrošību, atkritumu samazināšanu, neizplatīšanu un sabiedrībā pastāvošajām bažām.

               Pamatojoties uz Komisijas 2002. gada 4. novembra Lēmumu C(2002)4287, Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom) pievienojās GIF, parakstot Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma hartu (turpmāk "Harta") 2003. gada 30. jūlijā. Hartu sākotnēji tika parakstīta 2001. gadā. Euratom dalība Hartā tika pagarināta ar Komisijas 2011. gada 29. jūnija Lēmumu C(2011)4504. Sākotnējais 10 gadu laikposms ar šo lēmumu tika aizstāts ar dalību uz nenoteiktu laiku, ja vien tā netiek vienprātīgi izbeigta. Tomēr ikviens dalībnieks (arī Euratom) var atsaukt savu dalību GIF, iesniedzot rakstisku paziņojumu 90 dienas iepriekš. Hartā nav noteikumu par finanšu līdzekļu vai īpašu budžeta līdzekļu sadalījumu starp Pusēm. Tādējādi šis jautājums ir Euratom līguma 101. panta trešās daļas darbības jomā.

               GIF Hartas īstenošanai parakstītāji ir noslēguši juridiski saistošu Pamatnolīgumu par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā, kurā paredzēti sadarbības nosacījumi un turpmākas ar sistēmām un projektiem saistītas vienošanās.

               Saskaņā ar Euratoma līguma 101. panta otro daļu un Padomes Lēmumu 14929/05, pēc kura tika pieņemts Komisijas Lēmums C(2006)7, Euratom Pamatnolīgumam pievienojās 2006. gada 24. janvārī, kad attiecīgi pilnvarotais komisārs parakstīja pievienošanās dokumentu (kas pēc tam 2006. gada 10. februārī tika deponēts Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā Parīzē). Kopīgais pētniecības centrs tika apstiprināts par koordinatoru saistībā ar Kopienas dalību GIF, un tādējādi pārstāv Euratom kā tās "īstenošanas pārstāvis" saskaņā ar Pamatnolīguma III.2. pantu.

               Francija un Apvienotā Karaliste jau bija kļuvušas par Pamatnolīguma pusēm. Konsekvences labad Padomes Lēmumam 14929/05 tika pievienota šāda Euratom deklarācija, ar kuru tika apstiprināta Euratom sākotnējā pievienošanās Pamatlīgumam:

               "Kļūstot par šā pamatnolīguma pusi, Euratom pilnā mērā piedalās sadarbībā un apspriedēs saistībā ar šo pamatnolīgumu un ikvienu vienošanos par sistēmas izveidi, ko tā ir parakstījusi. Euratom un tās dalībvalstis, kas ir Pamatnolīguma puses — šobrīd Francija un Apvienotā Karaliste —, saskaņos savu nostāju pirms ikviena nozīmīga lēmuma pieņemšanas saistībā ar Pamatnolīguma un attiecīgās vienošanās par sistēmas izveidi īstenošanas."

               Pamatnolīgums bija stājies spēkā 2005. gada 28. februārī uz 10 gadiem, un 2015. gada 26. februārī tā darbība tika pagarināta, kad četras puses piekrita uzņemties saistības, kas noteiktas Pagarinājuma nolīgumā. Tādēļ Euratom un citi parakstītāji, kas nevarēja laikus pabeigt iekšējās apstiprināšanas procedūras, var atjaunot dalību, veicot parakstīšanu vēlāk.

               2.EURATOM DARBĪBAS SASKAŅĀ AR PAMATNOLĪGUMU

               Pēdējos desmit gados GIF ir panācis būtisku progresu, izmantojot stabilu tiesisko regulējumu sadarbības jomā, piemēram, izstrādājot un īstenojot kopīgus projektus, kuru pamatā ir ievērojami ieguldījumi pētniecībā un izstrādē no visas pasaules, un uzprojektējot un/vai izveidojot prototipu demonstrācijas, piem., Francijas un Krievijas ar nātriju dzesējamo ātro neitronu kodolreaktoru (SFR) un Ķīnas ļoti augstās temperatūras kodolreaktoru (VHTR).

               Šajā laikā Euratom ir ļoti aktīvi darbojusies GIF un ir vienīgais parakstītājs, kas piedalījies visās sešās kodolreaktoru sistēmās (vienošanās par sistēmas izveidi) un visos trīs starpjomu projektos ("drošība un izturība", "ekonomika" un "neizplatīšana un fiziska aizsardzība"). Euratom pārstāvji vada trīs no sešām sistēmām (ar ūdeni dzesējamais virskritiskais kodolreaktors, ar svinu dzesējamais ātro neitronu kodolreaktors un ar gāzi dzesējamais ātro neitronu kodolreaktors), un katrā sistēmā tiek veikts tehniskais darbs saistībā ar vienošanos par projekta izveidi. Euratom piedalās vairumā vienošanos par projektu izveidi (VPI), dodot ieguldījumu, ko rada gan tiešas, gan netiešas darbības saskaņā ar Euratom pētniecības un mācību programmu.

               Vēl ir jāpaveic liels darbs, pirms ceturtās paaudzes sistēmas kļūs par realitāti. Turpmākajos desmit gados darbs galvenokārt būs saistīts ar:

               - ceturtās paaudzes sistēmu pētniecības un izstrādes turpināšanu,

               - progresīvu pētniecības iekārtu izstrādi,

               - rūpniecības nozares iesaistīšanu ceturtās paaudzes sistēmu projektēšanā un

               - darbaspēka gatavošanu nākotnei.

               Tādējādi ir lietderīgi, ka Euratom turpina dalību Pamatnolīgumā un piekrīt tā pagarinājumam, ko īsteno ar īpašo pagarināšanas mehānismu, kas paredzēts XII panta 3. punktā.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Nolīguma darbība tiks pagarināta, pamatojoties uz Euratom līguma 101. panta otro daļu.

               2014. gada jūnijā depozitāra (ESAO) vārdā GIF Tehniskais sekretariāts izplatīja paziņojumu par Pamatnolīguma pagarinājumu, piedāvājot pašreizējiem parakstītājiem trīs pagarināšanas variantus:

               "1.
                     Īpašā pagarināšanas procedūra. Puses varētu vienoties par Pamatnolīguma pagarinājumu, izmantojot īpašo procedūru, kas paredzēta Pamatnolīguma XII panta 3. punktā (1. variants).

               2.
                     Nolīguma grozīšana. Ja puses nevar vienoties par 1. variantu, tās var grozīt Pamatnolīgumu, izmantojot procedūru, kas paredzēta XII panta 4. punktā (2. variants).

               3.
                     Termiņa beigas un jauns nolīgums. Visbeidzot, ja puses nevar vienoties par pagarināšanu vai grozīšanu, tās var ļaut Pamatnolīguma termiņam izbeigties un noslēgt jaunu pamatnolīgumu, kas būtu uzskatāms par jaunu starptautisku līgumu (3. variants)."

               Īstenošanas pārstāvis atbalstīja 1. variantu, jo tas tika uzskatīts par visefektīvāko Pamatnolīguma  pagarināšanas veidu un puses bija paredzējušas īpašu pagarināšanas procedūru, kas atšķiras no citu grozījumu veikšanai paredzētās procedūras. 2014. gada 14. oktobrī ASV misija ESAO (depozitārs) iesniedza pārējām pusēm, tostarp Euratom īstenošanas pārstāvim (ar EĀDD starpniecību), projektu Nolīgumam, ar kuru pagarina Pamatnolīgumu par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā un kuru bija plānots parakstīt saskaņā ar īpašo pagarināšanas procedūru.

               Sākotnēji bija paredzēts, ka Politikas jautājumu darba grupa pieņems lēmumu par Pamatnolīguma pagarinājumu uz 10 gadiem, t. i., līdz 2025. gada 28. februārim, saskaņā ar īpašo pagarināšanas procedūru sanāksmē, kas notika 2014. gada 17.–18. decembrī (vai rakstveida procedūrā). Tomēr, ņemot vērā dažu pušu (tostarp Euratom) procedurālās prasības un saglabājot dalījumu starp GIF Politikas jautājumu darba grupas sanāksmēm, kas notiek GIF Hartas aizgādībā, no vienas puses, un oficiālo starpvalstu Pamatnolīgumu, no otras puses, Politikas jautājumu darba grupa minētajā sanāksmē Pamatnolīguma pagarinājumu neapsprieda.

               Pēc apsvērumu un informācijas apmaiņas par pagarināšanas procedūru un pagarinājuma nolīguma projektu pēc 2014. gada decembra sanāksmes ar pušu pārstāvju vairākuma atbalstu tika sagatavots jauns pagarinājuma nolīguma priekšlikums. Šajā reizē tika ierosināts, ka pagarinājumam būtu jāstājas spēkā, tiklīdz vismaz trīs puses ir piekritušas uzņemties saistības. Četras puses (Francija, Japāna, Dienvidkoreja un ASV) norādīja, ka tās spēj un ir gatavas uzņemties saistības no 2015. gada 28. februāra vai pirms šā datuma, tādējādi ļaujot Pagarinājuma nolīgumam stāties spēkā no minētā datuma.

               Pārējās puses uzskatīja, ka saskaņā ar Pamatnolīguma XII panta 3. punktu pušu piekrišanu pagarinājumam apliecinātu tas, ka visas puses līdz minētajam datumam veic parakstīšanu. Euratom īstenošanas pārstāvis norādīja, ka tā nevar piekrist šādam piekrišanas paušanas veidam. Pārējās puses par pietiekamu apliecinājumu pieņēma Euratom īstenošanas pārstāvja vēstuli depozitāra sekretariātam, kurā bija pausts atbalsts pārējo pušu izmantotajai pagarināšanas procedūrai.

               Četri parakstītāji pievienoto Pagarinājuma nolīgumu parakstīja 2015. gada 26. februārī. Euratom vārdā to varēs parakstīt, tiklīdz Padome apstiprinās pagarinājumu.

               Komisija šo lēmumu par Pamatnolīguma pagarinājumu uzskata par nozīmīgu, un tādēļ tā ar īstenošanas pārstāvja starpniecību savu nostāju saskaņoja ar Franciju (Apvienotā Karaliste šajā laikā ir atsaukusi savu dalību kā atsevišķa Nolīguma puse, un, tāpat kā citas dalībvalstis, tā turpina būt par Nolīguma pusi, būdama Euratom puse).

               Komisija uzskata, ka Pamatnolīguma pagarinājuma priekšlikums ir Kopienai pieņemams, un tādēļ iesniedz šo ieteikumu Padomei pieņemt lēmumu saskaņā ar Euratom līguma 101. panta otro daļu.

               Nolīguma pagarināšanai ir nepieciešams Padomes apstiprinājums, jo nolīgumā arī turpmāk būs paredzēti nosacījumi, ar kuriem tiks reglamentēta sadarbība pētniecības jomā GIF ietvaros. Turklāt pagarinājuma laikposms aptver vairāk nekā divas Euratom pētniecības un mācību programmas, un tas nozīmē, ka būs vajadzīgi vismaz divi Padomes lēmumi par Euratom dalību GIF saskaņā ar Padomes regulām par pašreizējām un turpmākajām Euratom pētniecības un mācību programmām.

               Euratom dalībai GIF būtu jāpaliek Padomes Regulas par Euratom pētniecības un mācību programmām darbības jomā. Kā noteikts GIF Hartā, katrs dalībnieks individuāli nosaka savu dalību GIF darbībās.

               Padomes Regulā (Euratom) Nr. 1314/2013 par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2014.–2018. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020", ir skaidri paredzēts, ka īstenošanas pārstāvis savas darbības veic saskaņā ar GIF Pamatnolīgumu. Minētās regulas I pielikumā sadaļā "Programmas mērķu sasniegšanai vajadzīgie pasākumi", atsaucoties uz "JRC tiešajām darbībām", noteikts, ka:

               "JRC kā Euratom īstenošanas pārstāvis Ceturtās paaudzes starptautiskajā forumā (GIF) turpina koordinēt Kopienas ieguldījumu GIF."

               Sadaļā "Starptautiska sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām", atsaucoties uz Euratom, noteikts, ka:

               "Ir jāturpina starptautiskā sadarbība kodolpētījumos un inovācijā, pamatojoties uz kopīgiem mērķiem un savstarpēju uzticēšanos, nolūkā radīt acīmredzamu un būtisku labumu Savienībai un tās videi. Sniedzot ieguldījumu 3. pantā noteikto konkrēto mērķu sasniegšanā, Kopiena cenšas nostiprināt Savienības zinātniskās un tehniskās zināšanas, noslēdzot starptautiskus sadarbības nolīgumus, un veicināt Savienības kodolrūpniecības piekļuvi jaunietekmes tirgiem. Starptautiskās sadarbības pasākumus veicina ar daudzpusēju struktūru (piemēram, IAEA, OECD, ITER, GIF) [..]".

               Tādējādi Pamatnolīguma pagarināšana ir jāuzskata par lietderīgu, ņemot vērā Euratom ieguldījumu pamatprogrammā "Apvārsnis 2020".

               Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija iesaka Padomei, piemērojot Euratom līguma 101. panta otro daļu, pieņemt pievienoto ieteikuma projektu Padomes Lēmumam, ar kuru apstiprina Euratom dalības pagarinājumu GIF Pamatnolīgumā, un pilnvarot to parakstīt pievienoto Pagarinājuma nolīgumu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU [ja nepieciešams]

               [neattiecas]

               5.IZVĒLES ELEMENTI [ja nepieciešams]

               [neattiecas]

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar kuru apstiprina Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dalības pagarinājumu Pamatnolīgumā par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Ceturtās paaudzes starptautiskais forums (GIF) ir satvars starptautiskajai sadarbībai pētniecības un izstrādes jomā, un tas tika izveidots pēc ASV iniciatīvas 2001. gadā. Tā mērķis ir apvienot centienus izstrādāt jaunus kodolenerģijas sistēmas projektus, gādājot par energoapgādes stabilitāti, vienlaikus sniedzot apmierinošu risinājumu saistībā ar kodoldrošību, atkritumu samazināšanu, neizplatīšanu un sabiedrībā pastāvošajām bažām.

               (2)Euratom dalības pagarinājums Pamatnolīgumā nav atkarīgs no lēmuma par šīs dalības apmēru dažādās GIF sistēmās un saistītajās vienošanās par projektu izveidi. Euratom individuāli noteiks, kāds būs tās ieguldījumu veids (intelektuāls un finansiāls) GIF darbībās.

               (3)2003. gada 30. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas Lēmumu C(2002) 4287, Euratom pievienojās GIF, parakstot GIF Hartu, ko sākotnējie parakstītāji bija parakstījuši 2001. gadā. Pēc Komisijas Lēmuma C(2001) 4504 Euratom sākotnējā piekrišana uz 10 gadiem ievērot Hartu tika pagarināta uz neierobežotu laiku, pieļaujot izstāšanos, ja ES dalībvalstis tai vienprātīgi piekristu. Ikviens GIF dalībnieks (tostarp Euratom) var atsaukt savu dalību, iesniedzot rakstisku paziņojumu 90 dienas iepriekš. Hartā nav noteikumu par finanšu līdzekļu vai īpašu budžeta līdzekļu sadalījumu starp Pusēm, un tādēļ tā ir Euratom līguma 101. panta trešās daļas darbības jomā.

               (4)GIF Hartas īstenošanai parakstītāji ir noslēguši juridiski saistošu Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma dalībnieku Pamatnolīgumu par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā, kurā paredzēti sadarbības nosacījumi un turpmākas ar sistēmām un projektiem saistītas vienošanās.

               (5)Pamatojoties uz Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmumu 14929/05, pēc kura saskaņā ar Euratom līguma 101. panta otro daļu tika pieņemts Komisijas 2006. gada 12. janvāra Lēmums C(2006)7, arī Euratom pievienojās Pamatnolīgumam no 2006. gada 24. janvāra, kad attiecīgi pilnvarotais komisārs parakstīja pievienošanās dokumentu (kas pēc tam 2006. gada 10. februārī tika deponēts Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijā Parīzē). Kopīgais pētniecības centrs tika apstiprināts par koordinatoru saistībā ar Euratom dalību GIF, un tādējādi pārstāv Euratom kā tās "īstenošanas pārstāvis" saskaņā ar Pamatnolīguma III.2. pantu.

               (6)Pamatnolīgums bija stājies spēkā 2005. gada 28. februārī uz 10 gadiem, un 2015. gada 26. februārī tā darbība tika pagarināta, kad četras puses piekrita uzņemties saistības, kas noteiktas pievienotajā Pagarinājuma nolīgumā. Šāds process saskan ar īpašo pagarināšanas procedūru, kas paredzēta Pamatnolīgumā. Tādēļ Euratom un citi parakstītāji, kas nevarēja laikus pabeigt iekšējās apstiprināšanas procedūras, var atjaunot dalību, veicot parakstīšanu vēlāk.

               (7)Tādēļ būtu jāapstiprina Pamatnolīguma pagarinājums, ko Komisija Euratom vārdā veic, parakstot Pagarinājuma nolīgumu saskaņā ar īpašo pagarināšanas procedūru,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Vienīgais pants

               Ar šo tiek apstiprināts Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā pagarina Pamatnolīgumu par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā, parakstot Pagarinājuma nolīgumu. Pagarinājuma nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.10.2015
            COM(2015) 547 final
            PIELIKUMI
            Nolīgums, ar kuru pagarina Pamatnolīgumu par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā
            dokumentam
            Ieteikums Padomes lēmumam,
            ar kuru apstiprina Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dalības pagarinājumu Pamatnolīgumā par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā

               PIELIKUMI

               Nolīgums, ar kuru pagarina Pamatnolīgumu par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā

               dokumentam

               Ieteikums Padomes lēmumam,

               ar kuru apstiprina Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dalības pagarinājumu Pamatnolīgumā par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā

               NOLĪGUMS, AR KURU PAGARINA PAMATNOLĪGUMU PAR SADARBĪBU CETURTĀS PAAUDZES KODOLENERĢIJAS SISTĒMU STARPTAUTISKĀS PĒTNIECĪBAS UN IZSTRĀDES JOMĀ

               Kanādas valdība, Eiropas Atomenerģijas kopiena, Ķīnas Tautas Republikas valdība, Francijas Republikas valdība, Japānas valdība, Korejas Republikas valdība, Krievijas Federācijas valdība, Dienvidāfrikas Republikas valdība, Šveices Konfederācijas valdība, Amerikas Savienoto Valstu valdība, kuras katra ir puse Pamatnolīgumā par sadarbību ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu starptautiskās pētniecības un izstrādes jomā, kas noslēgts Vašingtonā 2005. gada 28. februārī (turpmāk "Pamatnolīgums"), kopā turpmāk sauktas par "Pusēm",

               ŅEMOT VĒRĀ vēlmi turpināt veiksmīgo un savstarpēji izdevīgo sadarbību, kas līdz šim noritējusi saskaņā ar Pamatnolīgumu;

               ŅEMOT VĒRĀ ceturtās paaudzes kodolenerģijas sistēmu tehnoloģiju ceļveža atjauninājumu (2014. gada janvāris);

               ATSAUCOTIES UZ Pamatnolīguma XV pantu, kurā noteikts, ka ikvienu sadarbību, kas sākta saskaņā ar Pamtnolīgumu un nav pabeigta līdz Pamatnolīguma termiņa beigām vai izbeigšanai, var turpināt līdz tās pabeigšanai saskaņā ar Pamatnolīguma noteikumiem; un

               RĪKOJOTIES saskaņā ar Pamatnolīguma XII panta 3. punktu,

               vienojas par turpmāko.

               I pants

               Pamatnolīguma pagarinājums

               Saskaņā ar Pamatnolīguma XII panta 5. punktu Pamatnolīgumu pagarina par desmit (10) gadiem līdz 2025. gada 28. februārim.

               II pants

               Parakstīšana un stāšanās spēkā

               1. Šis nolīgums attiecībā uz Pusēm, kuras ir piekritušas uzņemties saistības, stājas spēkā datumā, kurā savu piekrišanu uzņemties saistības ir paudušas trīs Puses.

               2. Puses savu piekrišanu uzņemties saistības pauž vai nu ar parakstu, kas nav jāapstiprina, vai ar parakstu, kas jāapstiprina, un kam seko apstiprināšanas raksta deponēšana pie Depozitāra.

               3. Attiecībā uz Pusi, kura piekrišanu uzņemties saistības ir paudusi pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, šis nolīgums stājas spēkā datumā, kurā tā pauž piekrišanu ar parakstu, kas nav jāapstiprina, vai datumā, kurā apstiprināšanas raksts deponēts pie Depozitāra.

               4. Puses, ievērojot Pamatnolīguma XV pantu, plāno turpināt saskaņā ar Pamatnolīguma noteikumiem uzsākto, bet līdz 2015. gada 28. februārim nepabeigto sadarbību ar Pamatnolīguma Pusēm, attiecībā uz kurām šis nolīgums nav stājies spēkā līdz 2015. gada 28. februārim.

               III pants

               Depozitārs

               Šā nolīguma oriģināleksemplārs tiek deponēts pie Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas ģenerālsekretāra.

               TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

               SAGATAVOTS vienā eksemplārā angļu un franču valodā, un abi teksti ir vienlīdz autentiski.

               ACCORD PROROGEANT L'ACCORD-CADRE SUR LA COLLABORATION INTERNATIONALE EN MATIÈRE DE RECHERCHE ET DE DÉVELOPPEMENT DES SYSTÈMES D'ÉNERGIE NUCLÉAIRE DE GÉNÉRATION IV

               Le Gouvernement du Canada, la Communauté européenne de l'énergie atomique, le Gouvernement de la République populaire de Chine, le Gouvernement de la République française, le Gouvernement du Japon, le Gouvernement de la République de Corée, le Gouvernement de la Fédération de Russie, le Gouvernement de la République d’Afrique du Sud, le Gouvernement de la Confédération suisse et le Gouvernement des États-Unis d'Amérique, chacun étant Partie à l'Accord-cadre sur la collaboration internationale en matière de recherche et de développement des systèmes d'énergie nucléaire de Génération IV, fait à Washington le 28 février 2005 (ci-après désigné « Accord-cadre »), collectivement désignés les « Parties »,

               CONSIDÉRANT leur volonté de poursuivre la collaboration fructueuse et mutuellement avantageuse menée jusqu’à maintenant en vertu de l'Accord-cadre;

               PRENANT ACTE du Programme révisé de développement technologique (Janvier 2014);

               RAPPELANT l’Article XV de l’Accord-cadre, lequel prévoit que les activités de collaboration entreprises en vertu de l’Accord-cadre qui ne sont pas terminées à son expiration ou à son extinction peuvent être poursuivies jusqu’à leur achèvement, conformément aux dispositions de l’Accord-cadre;

               AGISSANT en application du paragraphe 3 de l'Article XII de l'Accord-cadre,

               Sont convenues de ce qui suit :

               Article premier

               Prorogation de l’Accord-cadre

               Sous réserve du paragraphe 5 de son Article XII, l'Accord-cadre est prorogé pour une période de dix (10) ans, jusqu'au 28 février 2025.

               Article II

               Signature et entrée en vigueur

               1. Le présent Accord entre en vigueur, pour les Parties ayant exprimé leur consentement à être liées, à la date à laquelle trois Parties auront exprimé leur consentement à être liées.

               2. Les Parties indiquent leur consentement à être liées par signature non sujette à acceptation, ou par signature sujette à acceptation suivie du dépôt d’un instrument d’acceptation auprès du Dépositaire.

               3. Lorsqu’une Partie consent à être liée après la date d’entrée en vigueur du présent Accord, celui-ci entre en vigueur pour cette Partie à la date de sa signature non sujette à acceptation, ou à la date du dépôt de son instrument d’acceptation auprès du Dépositaire.

               4. Les Parties ont l’intention, conformément à l’Article XV de l’Accord-cadre, de poursuivre les activités de collaboration entreprises en vertu de l’Accord-cadre qui ne seront pas terminées à la date du 28 février 2015, avec les Parties à l’Accord-cadre pour lesquelles le présent Accord ne sera pas entré en vigueur à la date du 28 février 2015.

               Article III

               Dépositaire

               L’original du présent Accord est déposé auprès du Secrétaire général de l'Organisation de coopération et de développement économiques.

               EN FOI DE QUOI, les soussignés, dûment autorisés, ont signé le présent Accord.

               FAIT en un exemplaire, en langue française et en langue anglaise, chacun des textes faisant également foi.

               KANĀDAS VALDĪBAS VĀRDĀ —

               POUR LE GOUVERNEMENT DU CANADA:

               Datums:

               EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS VĀRDĀ —

               POUR LA COMMUNAUTÉ EUROPÉENE DE L’ÉNERGIE ATOMIQUE:

               Datums:

               ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS VALDĪBAS VĀRDĀ —

               POUR LE GOUVERNEMENT DE LA RÉPUBLIQUE POPULAIRE DE CHINE:

               Datums:

               FRANCIJAS REPUBLIKAS VALDĪBAS VĀRDĀ —

               POUR LE GOUVERNEMENT DE LA RÉPUBLIQUE FRANÇAISE:

               Datums:

               JAPĀNAS VALDĪBAS VĀRDĀ —

               POUR LE GOUVERNEMENT DU JAPON:

               Datums:

               KOREJAS REPUBLIKAS VALDĪBAS VĀRDĀ —

               POUR LE GOUVERNEMENT DE LA RÉPUBLIQUE DE CORÉE:

               Datums:

               KRIEVIJAS FEDERĀCIJAS VALDĪBAS VĀRDĀ —

               POUR LE GOUVERNEMENT DE LA FÉDÉRATION DE RUSSIE:

               Datums:

               DIENVIDĀFRIKAS REPUBLIKAS VALDĪBAS VĀRDĀ —

               POUR LE GOUVERNEMENT DE LA RÉPUBLIQUE D'AFRIQUE DU SUD:

               Datums:

               ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS VALDĪBAS VĀRDĀ —

               POUR LE GOUVERNEMENT DE LA CONFÉDÉRATION SUISSE:

               Datums:

               AMERIKAS SAVIENOTO VALSTU VALDĪBAS VĀRDĀ —

               POUR LE GOUVERNEMENT DES ÉTATS-UNIS D’AMÉRIQUE:

               Datums:


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.5.2016
            COM(2016) 296 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko atceļ Lēmumu 2010/289/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovēnijā

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko atceļ Lēmumu 2010/289/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovēnijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

               ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2010/289/ES
                  1
                saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolēma, ka Slovēnijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2009. gadā plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 5,9 % no IKP, kas tādējādi pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 3 % no IKP. Bija plānots, ka vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā sasniegs 34,2 % no IKP, tādējādi saglabājoties zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60 % no IKP.

               (2)Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tajā pašā dienā pieņēma Slovēnijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2013. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

               (3)Padome 2013. gada 21. jūnijā secināja, ka Slovēnija ir veikusi iedarbīgus pasākumus atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu, taču pēc sākotnējā ieteikuma pieņemšanas ekonomikā ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi notikumi, kas liela mērā negatīvi ietekmējuši valdības finanses. Tāpēc Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, secināja, ka Regulas (EK) Nr.1467/97 3. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu nāca klajā ar jaunu ieteikumu Slovēnijai novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju līdz 2015. gadam. Minētais Padomes ieteikums tika publiskots.

               (4)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 11. panta 2. punktu, ņemot vērā riskus saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta noturīgu novēršanu līdz 2015. gadam, Komisija 2014. gada 5. martā pieņēma Slovēnijai adresētu ieteikumu, lai valsts veiktu nepieciešamos pasākumus, tiecoties nodrošināt pilnīgu atbilstību Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam, jo īpaši attiecībā uz Padomes ieteikto fiskālo centienu ievērošanu.

               (5)Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009
                  2
                3. pantu divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

               (6)Padomei, pamatojoties uz paziņotajiem datiem, būtu jālemj par to, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir atceļams. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecinātu, ka prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs 3 % robežvērtību no IKP
                  3
               .

               (7)Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Slovēnijas 2016. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz 2016. gada Stabilitātes programmu un Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus.

               –Pēc 15,0 % no IKP sasniegšanas 2013. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts 2014. gadā tika samazināts līdz 5,0 % no IKP, bet 2015. gadā tas sasniedza 2,9 % no IKP. Deficīta samazinājums 2015. gadā galvenokārt bija saistīts ar vienreizējo pasākumu neatkārtošanos, kas 2014. gadā ietekmēja deficītu (1,1 % no IKP), un ar ievērojamu kārtējo ieņēmumu pieaugumu (par 1,4 % no IKP), kas vairāk nekā kompensēja kārtējo izdevumu palielinājumu (par 0,2 % no IKP), kā arī ar bruto pamatkapitāla izdevumiem (par 0,2 % no IKP), ko izskaidro augstāks ES līdzekļu apgūšanas līmenis.

               –Slovēnijas valdības 2016. gada 28. aprīlī iesniegtajā Stabilitātes programmā 2016.–2019. gadam paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2016. gadā samazināsies līdz 2,2 % no IKP un 2016. gadā sasniegs 1,6 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi deficīts 2016. gadā būs 2,4 % no IKP, bet 2017. gadā tas būs 2,1 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP.

               –Strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta attiecībā uz ekonomikas ciklu un kurā atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2013. gada līdz 2015. gadam pasliktinājās par 0,7 % no IKP.

               –Vispārējās valdības bruto parāda attiecība pret IKP palielinājās no 71 % no IKP 2013. gadā līdz 83,2 % no IKP 2015. gadā saistībā ar parādu palielinošām atlikumu un plūsmu korekcijām un vienreizējo pasākumu izdevumiem. Komisija 2016. gada pavasara prognozē sagaida, ka vispārējās valdības bruto parāds, kas 2015. gadā sasniedza maksimālo līmeni, 2017. gadā samazināsies līdz 78 % no IKP naudas drošības rezervju dēļ.

               (8)No 2016. gada, t. i., gadu pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Slovēnijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz sava vidējā termiņa mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu. Šajā sakarībā šķiet, pastāv zināms risks 2016. gadā novirzīties no prasītās 0,6 % no IKP korekcijas virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi. Nemainoties politikai, šķiet, pastāv risks 2017. gadā ievērojami novirzīties no ieteiktās 0,6 % no IKP korekcijas virzībā uz vidējā termiņa budžeta mērķi. Paredzams, ka Slovēnija 2016. gadā izpildīs pārejas noteikumu par parādu un 2017. gadā panāks atbilstību kopumā. Kopumā papildu pasākumi būs nepieciešami 2016. un 2017. gadā.

               (9)Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               (10)Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Slovēnijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2010/289/ES būtu jāatceļ,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Slovēnijā ir novērsta.

               2. pants

               Ar šo atceļ Lēmumu 2010/289/ES.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Slovēnijas Republikai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums 2010/289/ES (2009. gada 2. decembris) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Slovēnijā (OV L 125, 21.5.2010., 46. lpp.).

                     (2)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

                     (3)
                  Saskaņā ar Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.2.2012
            COM(2012) 67 final
            This document was downgraded/declassifiedDate : 25.08.2017By : K. VandenbergheAuthority : DG RTD
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro uzsākt sarunas par zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, ar kuru Šveices Konfederāciju kā asociētu valsti iesaista Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pamatprogrammā kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Šveice 2011. gada 14. marta vēstulē ir izteikusi interesi kā asociēta valsts iesaistīties Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammā kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads)
                  1
               .

               2.Šveices Konfederācija (turpmāk “Šveice”) kopš 1979. gada kā asociēta valsts ir iesaistījusies Euratom pamatprogrammu kodolsintēzes tematiskajā jomā, pamatojoties uz 1978. gada sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju vadāmas termokodolsintēzes un plazmas fizikas jomā
                  2
               .

               3.Padome un Komisija 1986. gada 8. janvārī noslēdza Pamatnolīgumu par Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas un Šveices Konfederācijas zinātnisko un tehnisko sadarbību (turpmāk “pamatnolīgums”)
                  3
               . Pamatnolīguma 6. pantā noteikts, ka zinātniskā un tehniskā sadarbība jāveic, pamatojoties uz attiecīgiem nolīgumiem.

               4.Šveice no 2007. gada 1. janvāra kā asociēta valsts ir iesaistījusies Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septītajā pamatprogrammā pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads)
                  4
               , pamatojoties uz 2007. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā. Šis nolīgums neskāra nosacījumus, kas paredzēti 1978. gada sadarbības nolīgumā starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Šveices Konfederāciju vadāmas termokodolsintēzes un plazmas fizikas jomā.

               5.Komisija 2011. gada 7. martā iesniedza tiesību aktu priekšlikumus saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.−2013. gads)
                  5
               .

               6.Ņemot vērā Euratom enerģijas pētniecības pasākumus, tika rīkotas ievadsarunas, lai noteiktu pētniecības potenciālu un savstarpēju ieinteresētību Šveici kā asociētu valsti iesaistīt Euratom pētniecības pamatprogrammā (2012.−2013. gads).

               7.Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija iesaka Padomei pilnvarot Komisiju saskaņā ar Euratom līguma 101. panta otro daļu sarunās ar Šveices Konfederāciju apspriest zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, ar kuru Šveices Konfederāciju kā asociētu valsti iesaista Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pamatprogrammā kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads).

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro uzsākt sarunas par zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, ar kuru Šveices Konfederāciju kā asociētu valsti iesaista Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pamatprogrammā kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 19. decembra lēmumu par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.−2013. gads)
                  6
               ,

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 19. decembra lēmumu par īpašo programmu, kas īstenojama ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.−2013. gads)
                  7
               ,

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 19. decembra lēmumu par īpašo programmu, kas īstenojama ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.−2013. gads)
                  8
               ,

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 19. decembra regulu, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un par pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012.−2013. gads)
                  9
               ,

               ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

               TĀ KĀ:

               (1)Šveices Konfederācija ir izteikusi interesi kā asociēta valsts iesaistīties Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammā kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.−2013. gads).

               (2)Kopienas interesēs ir iesaistīt Šveices Konfederāciju kā asociētu valsti Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammā kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.−2013. gads),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Komisija ir pilnvarota Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā sarunās apspriest zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, ar kuru Šveices Konfederāciju kā asociētu valsti iesaista Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammā kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads).

               2. pants

               Sarunas risina, pamatojoties uz pielikumā izklāstītajām sarunu norādēm.

               3. pants

               Komisija regulāri informē Padomi par sarunu gaitu.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

               PIELIKUMS

               SARUNU NORĀDES

               1. Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgums starp Eiropas Atomenerģijas kopienu (turpmāk “Euratom”), no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), nodrošina Šveices Konfederācijas kā asociētas valsts iesaistīšanos visā Euratom pamatprogrammā kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.−2013. gads)
                  10
               , neskarot nosacījumus, kas paredzēti 1978. gada nolīgumā kodolsintēzes jomā.

               2. Lai Šveices Konfederācija pēc iespējas drīzāk kā asociēta valsts varētu piedalīties visā Euratom pamatprogrammā, nolīgumā būtu jāparedz tā provizoriska piemērošana ar atpakaļejošu spēku no 2012. gada 1. janvāra. Nolīgumā iekļaujams noteikums par līdzekļu atmaksāšanu un juridiskām sekām saistībā ar projektiem un pasākumiem, kas uzsākti provizoriskās piemērošanas laikā un nav pabeigti, gadījumam, ja viena no pusēm nolīgumu nenoslēdz.

               3. Nolīguma nosacījumiem par Euratom finansiālo interešu aizsardzību būtu pilnībā jāatbilst noteikumiem par ES finansiālo interešu aizsardzību, kas izklāstīti Nolīgumā par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses
                  11
               .

               4. Nolīguma nosacījumi ir saderīgi ar Padomes 2011. gada 19. decembra regulu, ar ko paredz noteikumus par uzņēmumu, pētniecības centru un augstskolu dalību Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammas netiešajās darbībās un par pētījumu rezultātu izplatīšanu (2012.−2013. gads)
                  12
               .

               5. Nolīgumā būtu jāparedz pienācīga Euratom finansiālo interešu aizsardzība attiecībā uz paziņojumiem par finanšu datiem, revīzijām un administratīvām izmeklēšanām uz vietas krāpšanas apkarošanas nolūkos, administratīvu palīdzību un naudas līdzekļu atgūšanu. Ciktāl nepieciešams, nolīgumā būtu jāparedz arī tādu ar nodokļiem un sociālo nodrošinājumu saistītu šķēršļu novēršana, kas izriet no pētnieku pārrobežu dalības pētniecības projektos saskaņā ar nolīgumu, jo īpaši attiecībā uz Kopīgā pētniecības centra personālu, kam piemēro Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus.

                     (1)
                  OV L …..

                     (2)
                  OV L 242, 4.9.1978., 2. lpp.

                     (3)
                  OV L 313, 22.11.85., 6. lpp.

                     (4)
                  Padomes Lēmums 2006/970/Euratom, OV L 400, 30.12.2006., 60. lpp.

                     (5)
                  COM(2011)71, COM(2011)72, COM(2011)73, COM(2011)74.

                     (6)
                  Padomes dokuments 17503/11 — jāpublicē OV.

                     (7)
                  Padomes dokuments 17504/11 — jāpublicē OV.

                     (8)
                  Padomes dokuments 17505/11 — jāpublicē OV.

                     (9)
                  Padomes dokuments 17506/11 — jāpublicē OV.

                     (10)
                  Padomes dokuments 17503/11 — jāpublicē OV.

                     (11)
                  OV L 189, 20.7.2007., 24.–39. lpp.

                     (12)
                  Padomes dokuments 17506/11 — jāpublicē OV.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006SC0285

Ieteikums Padomes lēmums, ar kuru Vācijai saskaņā ar EK Līguma 104. panta 9. punktu liek veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai labotu pārmērīgo budžeta deficītu  /* SEC/2006/0285 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 1.3.2006SEC(2006) 285 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru Vācijai saskaņā ar EK Līguma 104. panta 9. punktu liek veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai labotu pārmērīgo budžeta deficītu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSVāCIJAS PāRMēRīGAIS BUDžETA DEFICīTSPārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru regulē Līguma 104. pants un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu [1] , kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa.Ņemot vērā pierādījumus par valsts budžeta deficītu, kas 2002. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 3% apmērā no IKP, un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2003. gada 21. janvārī nolēma, ka Vācijā ir pārmērīgs budžeta deficīts (Līguma 104. panta 6. punkts) [2] . Turklāt atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome tajā pašā dienā saskaņā ar 104. panta 7. punktu pieņēma ieteikumu attiecībā uz pārmērīga budžeta deficīta stāvokļa novēršanu. Šajā ieteikumā Padome aicināja “Vācijas valdību iespējami drīz novērst pašreizējo pārmērīgā budžeta deficīta stāvokli saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu”, ar to saprotot, ka līdz 2004. gadam ir jāpanāk deficīta rādītāja krišanās zem 3% no IKP. Ieteikums tika publiskots. Kā noteikts Komisijas 2004. gada 14. decembra Paziņojumā[3], kuram Padome 2005. gada 18. janvārī, ņemot vērā Padomes 2003. gada 25. novembra secinājumu izraisītos vienreizējos apstākļus un Eiropas Kopienu Tiesas 2004. gada 13. jūlija spriedumu, piekrita, ka 2005. gads ir jāuzskata par atbilstīgu termiņu pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai.Saskaņā ar Statistikas biroja datiem, kuru pamatā bija ziņojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3605/93, ko Vācija Komisijai iesniedza 2006. gada 24. februārī, Vācijas valsts budžeta deficīts 2005. gadā bija 3,3% no IKP. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 3. punktu, ja „faktiskā informācija” , ko sniedz Komisija, „liecina par to, ka iesaistītā dalībvalsts nav novērsusi pārmērīgu budžeta deficītu termiņā, ko nosaka saskaņā ar 104. panta 7. punktu sniegtie ieteikumi (…), Padome uzreiz pieņem lēmumu (…) saskaņā ar 104. panta 9. punktu,” proti, „pieprasīt, lai dalībvalsts noteiktā termiņā veic deficīta samazināšanas pasākumus, ko Padome atzinusi par vajadzīgiem, lai labotu stāvokli”.EKONOMIKAS UN BUDžETA STāVOKLIS VāCIJāKomisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēs 2005. gada budžeta deficīts tika plānots 3,9% apmērā no IKP [4] . Pamatojoties uz nemainīgu politiku, Komisijas dienestu prognozē bija paredzēts deficīts 3,7% un 3,3% apmērā no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā. Tika prognozēts, ka reālā IKP pieaugums būs 0,8% 2005. gadā, 1,2% 2006. gadā un 1,6% 2007. gadā un ka starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu prognozē aplūkotajā periodā pilnībā neizlīdzināsies.Ievērojot iepriekšminēto, kā arī joprojām nestabilo ekonomikas stāvokli, Vācijas valdība, kuru izveidoja pēc 2005. gada 18. septembra vēlēšanām, izstrādāja stratēģiju valsts budžeta deficīta samazināšanai zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības līdz 2007. gadam. Valdība jau 2005. gada decembrī sāka īstenot šo konsolidācijas stratēģiju, pieņemot pirmos tajā paredzētos pasākumus. Valdība 2006. gada 22. februārī pieņēma federālā budžeta projektu 2006. gadam un jo īpaši pieņēma arī likumprojektu par PVN likmes palielināšanu no 16% līdz 19% no 2007. gada 1. janvāra.Federālais statistikas birojs 2006. gada 22. februārī darīja zināmu, ka IKP pieaugums 2005. gadā ir bijis 0,9%. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja sniegtajiem datiem, valsts budžeta deficīts Vācijā 2005. gadā sasniedza 3,3% no IKP. Šie dati, kuru kvalitāte vēl ir jānovērtē, ir balstīti uz Vācijas provizorisko ziņojumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3605/93, ko Vācija Komisijai iesniedza 2006. gada 24. februārī. Ir redzams, ka atšķirību no Komisijas dienestu rudens prognozes datiem veido lielākoties ieņēmumu rādītāji, kas 2005. gada beigās bija labāki nekā gaidīts.Komisijas dienestu starpposma prognozē, ko publicēja 2006. gada 21. februārī, reālā IKP pieaugums 2006. gadā ir paredzēts par 1,5%, kas ir mazliet virs zemā potenciālā pieauguma rādītāja. Jāatzīmē, ka šo neobjektīvi augsto prognozi nosaka gaidāmā iekšzemes pieprasījuma reakcija uz plānoto PVN likmes palielinājumu. Ņemot vērā turpmāko ietekmi uz ekonomiku, pašreiz ir sagaidāms, ka IKP pieaugums 2007. gadā būs tuvu 1%.Atbilstoši iepriekšminētajai makroekonomiskajai prognozei ir paredzams, ka nominālais deficīts 2006. gadā saglabāsies mazliet virs 3%, savukārt 2007. gadā pilnīgi noteikti būs zemāks par atsauces vērtību. Komisijas dienesti prognozē, ka strukturālais deficīts (proti, deficīts cikliski koriģētā izteiksmē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) laikā no 2005. gada līdz 2006. gadam IKP procentuālajā izteiksmē kopumā paliks nemainīgs un 2007. gadā samazināsies par vismaz 1% no IKP.FISKāLāS POLITIKAS PRASīBAS 2007. GADā UN TURPMāKPadomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 5. panta 1. punktā ir noteikts, ka „Padomei paziņojumā jāpieprasa, lai dalībvalsts tās cikliski koriģētajā bilancē sasniedz vismaz 0,5 % no IKP lielu minimālu gada uzlabojumu kā etalonrādītāju, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, lai tādējādi nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta korekciju paziņojumā norādītajā termiņā.”Pārmērīgā budžeta deficīta izlēmīga novēršana Vācijā ir būtiska, ņemot vērā zemo izaugsmes potenciālu un iedzīvotāju novecošanas izraisītos izaicinājumus budžetam. Turklāt pastāvīgai budžeta nelīdzsvarotībai ir negatīva ietekme kopumā un jo īpaši uz ražošanas apjoma pieaugumu. Budžeta konsolidācijas stratēģija ar mērķi nodrošināt budžeta nelīdzsvarotības kontroli ir iestrādāta Vācijas valdības 2005. gada visaptverošajā darba programmā. Tā tiek strauji īstenota. Konsolidācijas stratēģijas mērķis ir vienam procentu punktam līdzvērtīga budžeta strukturālā korekcija līdz 2007. gadam. Tas, ka šādai stratēģijai 2006. gadā būs tikai ierobežota ietekme, daļēji liecina, ka dažu jau īstenotu pasākumu ietekme būs pilnībā redzama ar nobīdi laikā. Par atbilstīgām Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem var uzskatīt paredzētās strukturālās budžeta korekcijas 2006. un 2007. gadā, tostarp pieprasīto ikgadējo uzlabojumu cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus, vismaz 0,5% apmērā no IKP, kas ir etalonlielums. Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto izaugsmes scenāriju, plānotajai korekcijai vajadzētu būt pietiekamai, lai paliekošā un ilgtspējīgā veidā novērstu pārmērīgu budžeta deficītu un lai tā būtu atbilstīga Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.Ņemot vērā šos faktorus, šķiet, ka pārmērīgajam budžeta deficītam ir jābūt novērstam vēlākais līdz 2007. gadam. Kumulatīvā izteiksmē 2006. un 2007. gadā ir jāievēro strukturālo uzlabojumu etalonlielums 0,5% apmērā no IKP gadā.* * *Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, Komisija iesaka Padomei saskaņā ar 104. panta 9. punktu pieprasīt Vācijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus Padome uzskata par nepieciešamiem, lai ne vēlāk kā līdz 2007. gadam paliekošā un ilgtspējīgā veidā labotu pārmērīgā valsts budžeta deficīta stāvokli. Lai Vācijas virzība uz budžeta deficīta paliekošu koriģēšanu, sasniedzot rādītāju zem 3% no IKP vēlākais līdz 2007. gadam, būtu stabila, tai, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2006. gada februāra izaugsmes scenāriju, 2006. un 2007. gadā ir jānodrošina cikliski koriģētās bilances (atskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus) kumulatīvs uzlabojums par vienu procentu punktu. Vācijai ir jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka budžeta konsolidācija virzībā uz vidējā termiņa mērķi – sasniegt līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē – tiek saglabāta, samazinot strukturālo deficītu vismaz par 0,5 % no IKP gadā pēc tam, kad ir novērsts pārmērīgais budžeta deficīts. Komisija arī iesaka līdz 2006. gada [14. jūlijam] iesniegt ziņojumu, kurā izklāstīti pasākumi, kuri īstenoti, lai izpildītu šo ieteikto Padomes lēmumu. Jo īpaši ziņojumā ir jāiekļauj ietekmes uz budžetu novērtējums 2006. un 2007. gadā īstenotajiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanas pasākumiem, kā arī iespējamiem riskiem saistībā ar pieņemto makroekonomisko scenāriju. Komisija šo ziņojumu novērtēs, ņemot vērā sasniegto virzībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Turklāt saskaņā ar 104. panta 9. punktu Komisija iesaka pieprasīt Vācijai sniegt turpmākus ziņojumus saskaņā ar īpašu laika grafiku.IeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru Vācijai saskaņā ar EK Līguma 104. panta 9. punktu liek veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, ko uzskata par nepieciešamiem, lai labotu pārmērīgo budžeta deficītuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOMEņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 9. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar 104. panta 9. punktu,tā kā:1.  Saskaņā ar Līguma 104. panta 1. punktu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.2.  Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. Stabilitātes un izaugsmes paktā ietverta Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu [5] .3.  Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Amsterdamas sanāksmes rezolūcijā [6] par stabilitātes un izaugsmes paktu visas puses, proti, dalībvalstis, Padome un Komisija, tiek svinīgi aicinātas īstenot Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu precīzi un savlaicīgi.4.  Ar Padomes 2003. gada 21. janvāra Lēmumu 2003/89/EK [7] tika nolemts, ka saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu Vācijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.5.  Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome 2003. gada 21. janvārī adresēja Vācijai ieteikumu, aicinot Vāciju iespējami ātri un ne vēlāk kā līdz 2004. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Ieteikums tika publiskots. Kā noteikts Komisijas 2004. gada 14. decembra Paziņojumā[8], kuram Padome 2005. gada 18. janvārī, ņemot vērā Padomes 2003. gada 25. novembra secinājumu izraisītos vienreizējos apstākļus un Eiropas Kopienu Tiesas 2004. gada 13. jūlija spriedumu, piekrita, ka 2005. gads ir jāuzskata par atbilstīgu termiņu pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai.6.  Valsts budžeta deficīts Vācijā kopš 2002. gada ir bijis ievērojami augstāks par Līgumā noteikto atsauces vērtību 3% apmērā no IKP. Parāda un IKP attiecība ir pieaugusi no rādītāja, kas ir zemāks par Līgumā noteikto 60% no IKP atsauces vērtību 2001. gadā līdz prognozētiem 69% no IKP 2006. gadā.7.  Saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja sniegtajiem datiem, valsts budžeta deficīts Vācijā 2005. gadā sasniedza 3,3% no IKP. Šie dati, kuru kvalitāte vēl ir jānovērtē, ir balstīti uz Vācijas provizorisko ziņojumu saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru [9] , ko Vācija Komisijai iesniedza 2006. gada 24. februārī. Turklāt, pamatojoties uz pašreiz pieejamo informāciju, ņemot vērā Vācijas valdības līdz šim pieņemtos budžeta plānus, valsts budžeta deficīts arī 2006. gadā saglabāsies virs Līguma atsauces vērtības, kas apstiprina to, ka pārmērīgais budžeta deficīts nav novērsts.8.  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 10. panta 3. punktu, ja faktiskā informācija atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 3605/93 liecina par to, ka iesaistītā dalībvalsts nav novērsusi pārmērīgu budžeta deficītu termiņā, ko nosaka saskaņā ar 104. panta 7. punktu sniegtajā ieteikumā, Padome uzreiz pieņem lēmumu saskaņā ar 104. panta 9. punktu, proti, pieprasīt, lai dalībvalsts noteiktā termiņā veic deficīta samazināšanas pasākumus, ko Padome atzinusi par vajadzīgiem, lai labotu stāvokli.9.  Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēs 2005. gada budžeta deficīts tika plānots 3,9% apmērā no IKP [10] . Pamatojoties uz nemainīgu politiku, Komisijas dienestu prognozē bija paredzēts deficīts 3,7% un 3,3% apmērā no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā. Tika prognozēts, ka reālā IKP pieaugums būs 0,8% 2005. gadā, 1,2% 2006. gadā un 1,6% 2007. gadā un ka starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu prognozē aplūkotajā periodā pilnībā neizlīdzināsies. Ievērojot iepriekšminēto, kā arī joprojām nestabilo ekonomikas stāvokli, Vācijas valdība pēc 2005. gada 18. septembra vēlēšanām izstrādāja stratēģiju valsts budžeta deficīta samazināšanai zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības līdz 2007. gadam. Valdība jau 2005. gada decembrī sāka īstenot šo konsolidācijas stratēģiju, pieņemot pirmos tajā paredzētos pasākumus. Valdība 2006. gada 22. februārī pieņēma federālā budžeta projektu 2006. gadam un jo īpaši pieņēma arī likumprojektu par centrālās PVN likmes palielināšanu no 16% līdz 19% no 2007. gada 1. janvāra.10.  Federālais statistikas birojs 2006. gada 22. februārī darīja zināmu, ka IKP pieaugums 2005. gadā ir bijis 0,9% un valsts budžeta deficīts 3,3% no IKP. Ir redzams, ka atšķirību no Komisijas dienestu rudens prognozes datiem veido lielākoties ieņēmumu rādītāji, kas 2005. gada beigās bija labāki nekā gaidīts. Komisijas dienestu starpposma prognozē, ko publicēja 2006. gada 21. februārī, reālā IKP pieaugums 2006. gadā ir paredzēts par 1,5%, kas ir mazliet virs zemā potenciālā pieauguma rādītāja. Jāatzīmē, ka šo neobjektīvi augsto prognozi nosaka gaidāmā iekšzemes pieprasījuma reakcija uz plānoto PVN likmes palielinājumu. Ņemot vērā turpmāko ietekmi uz ekonomiku, pašreiz ir sagaidāms, ka IKP pieaugums 2007. gadā būs zemāks par 1%. Atbilstoši iepriekšminētajai makroekonomiskajai prognozei ir paredzams, ka nominālais deficīts 2006. gadā saglabāsies mazliet virs 3%, savukārt 2007. gadā pilnīgi noteikti būs zemāks par atsauces vērtību. Komisijas dienesti prognozē, ka strukturālais deficīts (proti, deficīts cikliski koriģētā izteiksmē, neskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) laikā no 2005. gada līdz 2006. gadam IKP procentuālajā izteiksmē kopumā paliks nemainīgs un 2007. gadā samazināsies par vismaz 1% no IKP.11.  Nosakot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu, jāņem vērā šādi faktori. Pirmkārt, budžeta korekcija, kas pašreiz tiek īstenota, ir iestrādāta visaptverošā stratēģijā, kurā plānotie pasākumi jau tiek strauji virzīti pieņemšanas procesā, kas mazina neskaidrības par konsolidācijas efektivitāti. Otrkārt, ierobežotā ietekme uz 2006. gadā gaidīto strukturālā deficīta samazinājumu vismaz daļēji liecina, ka dažu jau īstenotu pasākumu ietekme būs pilnībā redzama ar nobīdi laikā. Treškārt, par atbilstīgām Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem var uzskatīt valdības plānotās strukturālās korekcijas 2006. un 2007. gadā, tostarp pieprasīto ikgadējo uzlabojumu cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus, vismaz 0,5% apmērā no IKP, kas ir etalonlielums. Pamatojoties uz 10. apsvērumā izklāstīto vispārējo makroekonomisko prognozi, šāda korekcija būtu pietiekama, lai paliekošā un ilgtspējīgā veidā novērstu pārmērīgo budžeta deficītu.12.  Ņemot vērā šos faktorus, šķiet, ka pārmērīgajam budžeta deficītam ir jābūt novērstam vēlākais līdz 2007. gadam. Kumulatīvā izteiksmē 2006. un 2007. gadā ir jāievēro strukturālās bilances uzlabojumu etalonlielums 0,5% apmērā no IKP gadā.13.  Saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punkta otro apakšpunktu Padome var lūgt Vāciju iesniegt ziņojumus pēc īpaša grafika, lai pārbaudītu, kādi koriģējošie pasākumi tiek veikti, lai ievērotu šo lēmumu. Vācijai vēlākais līdz 2006. gada [14. jūlijam] jāiesniedz Komisijai ziņojums, kurā izklāstīti pasākumi, kuri veikti un kurus plānots veikt, lai ievērotu šo lēmumu. Jo īpaši ziņojumā ir jāiekļauj ietekmes uz budžetu novērtējums, aprēķinot iespējamo budžeta iznākumu 2006. un 2007. gadā īstenotajiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanas pasākumiem, kā arī jāanalizē iespējamie riski saistībā ar pieņemto makroekonomisko scenāriju. Komisija šo ziņojumu novērtēs, ņemot vērā sasniegto virzībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu. Vācijai turpmāki ziņojumi jāiesniedz saskaņā ar valsts budžeta deficīta un parāda paziņošanas termiņiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 3605/93 4. pantā.14.  Koriģējošiem pasākumiem vajadzētu nodrošināt stabilu valsts bilances uzlabojumu. Lai nodrošinātu noturīgu budžeta konsolidāciju virzībā uz Vācijas vidējā termiņa mērķi – sasniegt līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē, ir jāsamazina strukturālais deficīts vismaz par 0,5 % no IKP gadā pēc tam, kad ir novērsts pārmērīgais budžeta deficīts.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU1. pants1. Vācija iespējami īsākā laikā, bet ne vēlāk kā līdz 2007. gadam novērš pašreizējo pārmērīga budžeta deficīta stāvokli.2. Vācija 2006. un 2007. gadā nodrošina kumulatīvu uzlabojumu viena procentu punkta apmērā cikliski koriģētajā bilancē, atskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus.2. pants1. Vācija vēlākais līdz 2006. gada [14. jūlijam] iesniedz Komisijai ziņojumu, kurā izklāstīti pasākumi, kuri veikti, lai ievērotu šo lēmumu. Komisija šo ziņojumu novērtēs, ņemot vērā sasniegto virzībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanu.2. Vācija iesniegs Komisijai turpmākus ziņojumus līdz [2006. gada 1. oktobrim, 2007. gada 1. aprīlim, 2007. gada 1. oktobrim un 2008. gada 1. aprīlim], izskatot sasniegto virzībā uz šā lēmuma izpildi.3. pantsVācija veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka budžeta konsolidācija virzībā uz vidējā termiņa mērķi – sasniegt līdzsvarotu budžetu strukturālā izteiksmē, tiek saglabāta, samazinot strukturālo deficītu vismaz par 0,5 % no IKP gadā pēc tam, kad ir novērsts pārmērīgais budžeta deficīts.4. pantsŠis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.Briselē,Padomes vārdā [1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).[2] Visi dokumenti, kas attiecas uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Vācijai, atrodas šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edpde_en.htm.[3] Komisijas paziņojums Padomei: Stāvoklis Vācijā un Francijā saistībā ar to pienākumu saskaņā ar pārmērīga deficīta novēršanas procedūru, ievērojot Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu, KOM(2004) 813.[4] Šis rādītājs kopumā atbilda Vācijas iestāžu 1. septembrī paziņotajiem skaitļiem (3,7% no IKP), un galveno atšķirību rada pensiju biroja uzsāktā kapitalizācija attiecībā uz bijušajiem pasta ierēdņiem, kuru rudens prognozē neuzskatīja par tādu, kas samazina deficītu.[5] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).[6] OV C 236, 2.8.1997., 1. lpp.[7] OV L 34, 11.2.2003., 16. lpp.[8] Komisijas paziņojums Padomei: Stāvoklis Vācijā un Francijā saistībā ar to pienākumu saskaņā ar pārmērīga deficīta novēršanas procedūru, ievērojot Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu, KOM(2004) 813.[9] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp.[10] Šis rādītājs kopumā atbilda Vācijas iestāžu 1. septembrī paziņoto rādītāju (3,7% no IKP), un galveno atšķirību rada pensiju biroja uzsāktā kapitalizācija attiecībā uz bijušajiem pasta ierēdņiem, kuru rudens prognozē neuzskatīja par tādu, kas samazina deficītu.