Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005SC1032

Komisijas ieteikums Padomei pilnvarot Komisiju risināt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā  /* SEC/2005/1032 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.07.2005SEK(2005) 1032 galīgaisKOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEIpilnvarot Komisiju risināt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par nolīgumu, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā1. PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTSŠis priekšlikums nāk klajā, kad jau ir pieņemta Eiropas Savienības augstākās izglītības programma un pastāv ES un ASV attiecības, kas izvirza mērķi attiecīgi augstākajai izglītībai kļūt par pasaules līmeņa etalonu būtiskuma un izcilības ziņā un panākt plašāku sadarbību izglītības jomā.Izglītība ir kļuvusi par svarīgu sastāvdaļu Lisabonas stratēģijā, kas paredz, ka izglītībai Eiropas Savienībā līdz 2010. gadam jākļūst par pasaules līmeņa etalonu. Šo mērķi var sasniegt tikai tad, ja izglītība Eiropā pastāvīgi atbilst norisēm pasaulē, konkrēti to var panākt, sadarbojoties un pārbaudot pieejas un standartus salīdzinājumā ar pieejām un standartiem tādās pasaules attīstītākajās valstīs kā Amerikas Savienotās Valstis (turpmāk tekstā — ASV).Attiecības ar ASV Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgas, un to joma pastāvīgi paplašinās. ES un ASV 2004. gada Dortmundes augstākā līmeņa sanāksmē līderi vienojās meklēt sadarbības līdzekļus un labāko praksi, kā veicināt ekonomikas izaugsmi, darba vietu radīšanu un jauninājumus. Komisija 2005. gada 18. maijā pieņēma paziņojumu par stiprāku ES un ASV partnerību[1], kas, saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, noteica, ka sadarbība izglītības un apmācību jomā ir svarīgs līdzeklis, kā sekmēt izglītību un jauninājumus, un aicināja atjaunot un pastiprināt pašreizējo nolīgumu par augstāko izglītību un profesionālo izglītību. ES un ASV Vašingtonas augstākā līmeņa sanāksmē 2005. gada 20. jūnijā līderi vienojās par iniciatīvu, kā sekmēt transatlantisko ekonomikas integrāciju un izaugsmi, nosakot, ka sadarbība izglītības jomā ir viens no līdzekļiem, „kā palielināt transatlantisko sinerģiju, lai kļūtu par ekonomiku, kas aizvien vairāk balstās uz zināšanām”, un apņēmās strādāt, lai „atjaunotu un pastiprinātu ASV un ES nolīgumu par augstāko izglītību un profesionālo izglītību, iekļaujot Fulbraita un Eiropas Savienības programmu, lai pastiprinātu sadarbību izglītības jomā un mūsu pilsoņu transatlantisku apmaiņu.”Pašreizējais nolīgums noslēgts 2000. gadā, un ar to atjaunoja ES un ASV programmu uz nākamajiem pieciem gadiem, kas paiet 2005. gadā. Ārējs novērtējums tika veikts no 2004. gada oktobra līdz 2005. gada martam. Neatkarīgā novērtējumā secināja, ka programma ir efektīvs līdzeklis, kā augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā izveidot ilgstošu transatlantisko partnerību un sinerģiju, un ka tas palīdz uzlabot savstarpējo izpratni par cilvēkresursu attīstību un tās kvalitāti. Komisija 2005. gada 27. jūnijā pieņēma paziņojumu par šā novērtējuma rezultātiem[2].Šis ieteikums attiecas uz pilnvarojumu noslēgt jaunu nolīgumu, ar ko atjauno EK un ASV sadarbības programmu 2006. līdz 2013. gadam.Priekšlikuma MēRķIVispārīgais mērķisES un ASV programmas vispārīgais mērķis ir:-  sekmēt Eiropas Savienības un ASV tautas savstarpēju saprašanos,-  labāk sagatavot pilsoņus zināšanu sabiedrībai.ES un ASV programma tādēļ tieksies abpusēji sekmēt augstākās izglītības un profesionālās izglītības kvalitāti.Konkrētie mērķiKonkrētie mērķi ir šādi:1.  sekmēt sadarbību starp Eiropas Savienību un ASV augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā;2.  veicināt augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestāžu attīstību;3.  veicināt atsevišķu dalībnieku personīgo attīstību personīgās interesēs un kā līdzekli programmas vispārīgā mērķa sasniegšanai;4.  veicināt pilsoņu transatlantisku apmaiņu.Darbības mērķiDarbības mērķi ir šādi:(1) atbalstīt sadarbību starp augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestādēm, lai sekmētu kopīgas studiju programmas un mobilitāti;(2) atbalstīt sadarbību starp publiskām un privātām organizācijām augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā, lai rosinātu diskusiju un pieredzes apmaiņu par politikas jautājumiem;(3) atbalstīt profesionāļu transatlantisko mobilitāti, lai uzlabotu savstarpējo izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar ES un ASV attiecībām.Atbilstība politikai citās jomāsES un ASV augstākās izglītības un profesionālās izglītības programmai, ES un ASV sadarbojoties, pilnībā saskanētu ar ES instrumentiem jomās, kas nodrošinātu iespēju sasniegt kvalitatīvas izglītības mērķus, kā arī tos papildinātu. Turklāt programmai atsevišķu cilvēku starpā nodrošinātu transatlantisku sadarbību, kuras trūkst citās ES izglītības un profesionālās izglītības programmās.Programma papildinātu ES centru darbības tādā ziņā, ka tā piedāvātu papildu iespējas apmaiņai un sekmētu strukturālu sadarbību starp iestādēm un organizācijām abos Atlantijas okeāna krastos.APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM-  2001. gada pētījums par sadarbības iespējām profesionālās izglītības un arodmācību jomāŠis pētījums, ko pasūtīja Komisija, apliecināja, cik svarīga ir EK un ASV sadarbība profesionālās izglītības jomā. Profesionālās izglītības iestādes ne vienmēr ir labi sagatavotas transatlantiskajai sadarbībai, tomēr pastāv liels potenciāls, lai savstarpēji bagātinātos šādā sadarbībā, kas piedāvā jaunas mobilitātes iespējas studentiem, mācībspēkiem un personālam, kam citādi tas nebūtu pieejams. Pētījumā norādīts, ka profesionālajai izglītībai, kam ir grūti līdzvērtīgi pastāvēt kopā ar augstāko izglītību, vajadzīgs ievērojams budžeta palielinājums.-  Vidusposma ārējais novērtējumsĀrējo novērtējumu pabeidza 2005. gada sākumā. Novērtējums apliecināja programmas efektivitāti un svarīgumu, un to, ka programma ir izdevīga iesaistītajām iestādēm, fakultātēm un studentiem. Tomēr programma tiek uzskatīta par pārāk mazu, lai ietekmētu Eiropas Savienības un ASV tautu savstarpēju saprašanos. Kaut arī projekti lielākoties ir ilgtspējīgi, ne visas darbības tiek turpinātas vienā un tajā pašā veidā. Novērtētāji konkrēti ieteica ieviest sistēmu, kurā veiksmīgajiem projektiem piešķir papildu mobilitātes piešķīrumus.-  2004. gada Vašingtonas seminārs par ES un ASV sadarbības nākotni.Kopā ar ASV Izglītības departamentu 2004. gada 27. novembrī Vašingtonā tika organizētas apaļā galda diskusijas ar prominentiem ASV un ES ekspertiem un valdības pārstāvjiem. Eksperti secināja, ka ES un ASV programma bijusi ļoti vērtīga iesaistītajām iestādēm, fakultātei un studentiem un ka tā bijusi stratēģiski svarīga attiecībās atsevišķu ES un ASV cilvēku starpā. Viņi uzsvēra, ka programma ļauj attīstīt transatlantisko daudzpusējo partnerību, pozitīvi ietekmējot fakultāti un iesaistītos apmaiņas studentus. Minētie apmaiņas studenti konkrēti varētu ievērojami palielināt zināšanas par kultūru mijietekmi, palielināt pielāgošanās spēju, uzlabot akadēmisko sniegumu un palielināt iespējas atrast kvalitatīvas darba vietas starptautiskajā tirgū. Tika arī uzsvērts, ka jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka programmai ir lielāka un ilgstoša ietekme. Tādēļ bija vajadzīga liela mēroga programma un pasākumi, kas palīdzētu atsevišķo projektu ilgtspējai. Galu galā tika ieteikts programmu papildināt ar pasākumiem un politikas dialogu par jautājumiem, kas saistīti ar sistēmu.Izskatītās iespējasPieejas un instrumenti: politikas dialogs un koordinācijaPolitikas dialogs starp Eiropas Savienību un ASV var noteikti sekmēt labāku izpratni par izglītības un mācību stratēģijām, radīt labākās prakses apmaiņu un galu galā nodrošināt pasākumus, kas tieši ietekmē pilsoņus.Tomēr politikas dialogs viens pats nevar radīt inovatīvu sadarbību starp cilvēkiem, no kuriem arī nāktu iniciatīva, vai veicināt jaunu cilvēku kvalitatīvu mobilitāti un lielākas iespējas jauniešiem un organizācijām iegūt transatlantiskās apmaiņas pieredzi. Lai veicinātu un atbalstītu šādu darbību, vajadzīga konkrētas rīcības programma.Iespējamās alternatīvas izdevumu programmaiIntegrācija pašreizējās vai ierosinātajās sistēmās.Tādas pašreizējās izglītības un mācību programmas kā „ Socrates ” vai „ Leonardo da Vinci ” ir paredzētas tikai dalībvalstu auditorijai un orientētas vienīgi uz to. Lēmumu pieņemšanas process, rīcības tipoloģija un īstenošanas mehānismi nav īpaši piemēroti ES un ASV divpusējai sadarbībai augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā. Tas pats attiecas uz mūžizglītības programmu.Erasmus Mundus tiecas veicināt augstākās izglītības kvalitāti Eiropas Savienībā un popularizēt to visā pasaulē ar stipendiju shēmu trešo valstu studentiem un stipendiātiem. Erasmus Mundus ir augstākās izglītības programma, kuras mērķis ir maģistra līmeņa studijām piesaistīt studentus no valstīm ārpus ES. Pati par sevi tā nav paredzēta divpusējai apmaiņai, starptautiskai studiju programmu izstrādei un iestāžu sadarbībai. Tā neattiecas uz profesionālo izglītību, un tajā lielākā uzmanība veltīta augstākā līmeņa izglītībai, savukārt ierosinātā programma sadarbībai ar ASV galvenokārt ir veltīta darbībām pirmsaugstskolas līmenī.Arī citas ārējās programmas nav piemērotas, lai sasniegtu ES un ASV divpusējās sadarbības mērķus.Nolīguma atjaunošana un programmas turpināšana pašreizējā veidāIerosinātais nolīgums un programma, kas ar to tiktu izveidota, neparedz radikāli atkāpties no līdzšinējās sadarbības struktūras, un tā atbilst Komisijas 2005. gada 18. maija paziņojumam[3], kurā aicināts pastiprināt pašreizējo sadarbību un, uzņemoties kopējas saistības 2005. gada jūnija ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē, atjaunot un pastiprināt nolīgumu, lai atbalstītu sadarbību izglītības jomā un ES un ASV pilsoņu apmaiņu.Programmā tiktu ņemtas vērā atziņas, kas gūtas no iepriekšējās pieredzes un no neatkarīgā vidusposma novērtējuma, diferencējot augstāko izglītību un profesionālo izglītību, atbalstot izcilību un veicinot studentu, mācībspēku un personāla apmaiņu.Novērtējumā atklāts, ka pašreizējās programmas mazais budžets ir ierobežojis programmas potenciālo ietekmi uz augstāko izglītību un kavējis ievērojamas sadarbības attīstību profesionālās izglītības jomā. Programma, kas izveidojama ar ierosināto nolīgumu, ir saistīta ar budžeta palielinājumu (no 2 milj. eiro līdz aptuveni 8 milj. eiro gadā), jo jāņem vērā ES un ASV augstākās izglītības un profesionālās izglītības sistēmas lielums un sadarbības potenciāls.Apsvērto iespēju pozitīvās un negatīvās ietekmes novērtējumsSasniedzot mērķus, programma īsā un ilgā laikā pozitīvi ietekmētu jauniešus, kā arī iestādes un organizācijas, kas nodarbojas ar augstākās izglītības un profesionālās izglītības jautājumiem. Transatlantiskā mobilitāte dalībniekiem dotu vērtīgu pieredzi, kas viņiem palīdzētu labāk integrēties mūsdienu sabiedrībā un zināšanu ekonomikā.Sadarbība iestāžu starpā palīdzētu tām uzlabot mācību plānus un mācīšanas metodes, citai no citas apgūstot labāko pieredzi un kopā izstrādājot jaunas pieejas.Ilgā laikā sadarbība palīdzētu saglabāt ļoti labu cilvēku savstarpējās saprašanās līmeni, kas pastāv Eiropas Savienības un ASV starpā.Ietekme sociālā, ekonomikas vai vides līmenī savstarpēji nekonfliktē.Pamatojums pašreizējās iespējas izvēleiPastāv visnotaļ liela vienprātība par to, ka augstākajai izglītībai jāpaliek programmas galvenajam elementam. Vienlaikus programma transatlantiskajā sadarbībā iesaistītu profesionālās izglītības un profesionālās izglītības organizācijas, kas citādi šādā sadarbībā nevarētu piedalīties.Saistībā ar mūžizglītību un lai pastiprinātu ES un ASV attiecību cilvēku personisko kontaktu aspektu, programmā varētu iesaistīties arī jauni speciālisti, galvenokārt tādi, kas ir ārpus akadēmiskās un publiskās administrācijas jomas un kas vēlas studēt vai piedalīties mācībās jomās, kuras ir īpaši svarīgas ES un ASV attiecībām, dalībniekus noteiks, apspriežoties ar ASV varas iestādēm.Programmas ietekmi varētu pastiprināt, uzsākot uz politiku orientētus projektus jomās, kas ir gan Eiropas Savienības, gan ASV kopēju interešu jomā. Tie būtu projekti ar sistēmisku ietekmi, kuri varētu ietekmēt ne vien iestādes/ organizācijas/ indivīdus, kas tieši iesaistīti to īstenošanā. Šo projektu mērķis būtu palielināt zināšanas par labāko praksi attiecībā uz tādiem jautājumiem kā izglītības un mācību sistēmu kvalitāte un saderība, visiem pieejama mūžizglītība un izglītības un mācību sistēmu atvērtība pasaulei, kā arī apmainīties ar to.Priekšlikuma juridiskie aspektiJuridiskais pamatsPriekšlikums pamatots ar Līguma 149., 150. un 300. pantu.Subsidiaritāte un proporcionalitāteProgramma papildinātu divpusējās sadarbības mehānismus starp dalībvalstīm un ASV, ierosinot turpināt sadarbības divpusējo satvaru. Tā pilnībā atstātu dalībvalstu kompetencē izraudzīties konkrētās iestādes un organizācijas, kas atbildēs par iniciatīvas īstenošanu. Ierosinot atjaunot programmu, netiek paredzēti reglamentējoši risinājumi, kas būtu pretrunā dalībvalstu ekskluzīvai kompetencei šajā jomā. Tiek nodrošināta proporcionalitāte.IESAISTīšANāS APRAKSTSProgrammas mērķus īstenotu turpmāk minētajos rīcības virzienos.Ar augstākās izglītības un profesionālās izglītības programmu saistītie rīcības virzieni.Konsorcijas projektiŠā rīcības virziena mērķauditorija būtu augstākās izglītības un mācību iestādes un organizācijas, to personāls, studenti un mācībspēki. Rīcības virziens atbildīs diviem konkrētiem mērķiem: ieguldījums augstākās izglītības un profesionālās izglītības iestāžu un organizāciju attīstībā un personāla, studentu un mācībspēku mobilitātes palielināšanā.Šādi projekti lielā mērā turpinātu pašlaik finansētos kopprojektus.Konsorcijas projektos lielākā uzmanība būtu veltīta prioritārām jomām, ko, apspriežoties ar ASV varas iestādēm, atzītu par galvenajām ES un ASV sadarbībā.Izcilības (turpmākie) mobilitātes projektiSaistībā ar šo rīcības virzienu konsorcijas projekti, kuru kvalitāte izrādījusies izcila, varētu saņemt papildu finansiālo atbalstu sākotnējā 3 vai 4 gadu perioda beigās, lai tikai finansētu studentu mobilitātes papildu iespējas. Šis pasākums popularizētu programmu, lielāko uzmanību veltot izcilībai. Tas palielinātu finansēto projektu motivāciju nodrošināt labas kvalitātes motivācijas projektus un veicināt to ilgtspēju.Uz politiku orientēti pasākumiŠā rīcības virziena mērķauditorija ir organizācijas, kas nodarbojas ar augstākās izglītības un profesionālās izglītības jautājumiem. Ar to īstenojamie konkrētie mērķi būtu sekmēt sadarbību starp ES un ASV attiecībā uz augstākās izglītības un profesionālās izglītības attīstību, lielāko uzmanību veltot prioritāriem jautājumiem. Ilgā laikā rīcība ietekmētu politikas un sistēmas attīstību.Šīs kategorijas darbības varētu ietvert studijas, konferences, seminārus, darba grupas, salīdzinošu novērtēšanu.Šūmaņa—Fulbraita individuālās mobilitātes stipendijasŠā rīcības virziena mērķauditorija būtu atsevišķi jaunie speciālisti, galvenokārt tādi, kas ir ārpus akadēmiskās un publiskās administrācijas jomas (lēmēji, sociālo partneru pārstāvji, žurnālisti u. c.) un kas vēlas studēt vai piedalīties mācībās jomās, kuras ir īpaši svarīgas ES un ASV attiecībām, dalībniekus noteiktu, apspriežoties ar ASV varas iestādēm.Ietekme uz budžetuIerosinātā programma astoņu gadu posmā (2006.—2013.) izmaksātu 58,1 milj. eiro ar noteikumu, ka ASV piešķirtu līdzfinansējumu.Komisija nolīguma tekstā centīsies ieviest vidusposma pārskatīšanas klauzulu, kas finanšu plāna robežās ļaus pārorientēt darbības un atkārtoti novērtēt programmai piešķirto budžetu.Budžeta palielinājuma pamatojumsKā norādīts 5.2. punktā, pašreizējās programmas mazais budžets ir ierobežojis programmas potenciālo ietekmi uz augstāko izglītību un kavējis ievērojamas sadarbības attīstību profesionālās izglītības jomā.Izmaksu noteikšana – Pamatsummas aprēķinu vajadzībāmAugstākajai izglītībai un profesionālajai izglītībai paredzētie pasākumiKonsorcija: EUR 185 000, ko veido EUR 165 000 mobilitātes stipendijām (EUR 1000 mēnesī + EUR 1000 ceļa izdevumiem vienam studentam vidēji 4 mēnešu studijām, kopā 33 studentiem) un EUR 20 000 kopsumma konsorcijas partneriem. Ar mobilitāti nesaistītiem projektiem vidējais piešķīrums būtu EUR 120 000.Izcilība: EUR 120 000 papildu mobilitātes iespējām (EUR 1000 mēnesī + EUR 1000 ceļa izdevumiem vienam studentam vidēji 4 mēnešu studijām, kopā 24 studentiem). Atbalstu absolventu apvienībai vienā gadā varētu lēst EUR 15000 apmērā.Citi pasākumiUz politiku orientēti pasākumi: EUR 100 000.Šūmaņa—Fulbraita individuālā mobilitāte: 32 000 (EUR 5000 mēnesī + EUR 2000 ceļa izdevumiem vienam stipendiātam aptuveni 6 mēnešiem).Gaidāmie rezultātiProgramma astoņu gadu posmā atbalstīs aptuveni 519 projektus (sīkāku informāciju sk. finanšu pārskata 8. punktā). Mobilitātes pasākumos programmas laikā piedalīsies aptuveni 17 000 cilvēku no ES un ASV.2. IETEIKUMSKomisija tādēļ iesaka Padomei:-  pilnvarot Komisiju Eiropas Kopienas vārdā risināt sarunas par nolīgumu, ar ko laikposmam no 2006. līdz 2013. gadam atjauno sadarbības programmu ar Amerikas Savienotajām Valstīm augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā;-  Komisija risina sarunas saskaņā ar Līguma 300. panta 1. punktu, apspriežoties ar īpašu komiteju, ko izraugās Padome, atbilstīgi pievienotajām sarunu direktīvām.1. PIELIKUMSSarunu direktīvas(1) Sarunu mērķis ir noslēgt Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto valstu nolīgumu augstākās izglītības un profesionālās izglītības jomā. Ar nolīgumu minētajās jomās izveidos sadarbības programmu.(2) Programmu kopā pārvaldītu Komisija un ASV kompetentās varas iestādes; tās kopā noteiktu, kā tā īstenojama, uzraugāma un novērtējama.(3) Tajā būtu četri galvenie rīcības virzieni: konsorcijas projekti, izcilības mobilitātes projekti, uz politiku orientēti pasākumi un Šūmaņa—Fulbraita individuālās mobilitātes stipendijas.(4) Konsorcijas projekti parasti būtu saistīti ar trim augstākās izglītības vai mācību iestādēm Eiropas Savienībā un trim šādām iestādēm ASV, un tajos lielākā vērība tiktu veltīta mācību plānu izstrādei un studentu apmaiņai. Projekti galvenokārt būtu orientēti uz prioritārajām jomām, kas ES un ASV sadarbībā ir galvenās, tās noteiktu, apspriežoties ar ASV varas iestādēm.(5) Izcilības mobilitātes projekti būtu konsorcijas projekti, kuriem pierādīta izcila kvalitāte, un tie saņemtu papildu finansiālu atbalstu, ko piešķirtu tikai studentu mobilitātei.(6) Uz politiku orientēti pasākumi ietvertu studijas, konferences, seminārus, darba grupas, salīdzinošu novērtēšanu, un tie attiektos uz augstākās izglītības un profesionālās izglītības horizontālajiem jautājumiem.(7) Šūmaņa—Fulbraita individuālās mobilitātes stipendiju mērķauditorija būtu individuāli jaunie speciālisti, galvenokārt tādi, kas ir ārpus akadēmiskās un publiskās administrācijas jomas (lēmēji, sociālo partneru pārstāvji, žurnālisti u. c.) un kas vēlas studēt vai piedalīties mācībās jomās, kuras ir īpaši svarīgas ES un ASV attiecībām, dalībniekus noteiktu, apspriežoties ar ASV varas iestādēm.(8) Rīcību attiecīgajos virzienos īstenotu, izsludinot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.(9) Līdzvērtīgu līdzfinansējumu nodrošinātu izraudzītajos projektos iesaistītās puses.(10) Katra puse programmā ieguldītu aptuvenu kopējo budžetu 58 milj. eiro.(11) Tiktu izveidota apvienotā komiteja, kas pārskatītu ar sadarbību saistītās darbības, ko īsteno saskaņā ar nolīgumu.(12) Nolīgums ietvertu pārskatīšanas klauzulu, kas finanšu plāna robežās ļautu pārorientēt darbības un atkārtoti novērtēt programmai piešķirto budžetu.LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTNAME OF THE PROPOSAL:Recommendation for a COUNCIL DECISION authorising the Commission to negotiate with the United States of America (hereafter ‘the US’) an agreement renewing the co-operation programme in the field of higher education and vocational training.2. ABM / ABB FRAMEWORKPolicy area: EDUCATION AND CULTUREObjective: "Mutually improve the quality of education through cooperation with third countries".Activity: EDUCATION3. BUDGET LINES3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines) including headings :15.02.03 Co-operation with non-member countries on education and vocational training15.01.04.21 Co-operation with non-member countries on education and vocational training – Expenditure on administrative management3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2006-2013The final duration of the action will be determined in the course of the negotiation and will be subject to a mid-term review clause.3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Annual requirements | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011-2013 on an annual basis and later |Total number of human resources | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES5.1. Need to be met in the short or long termThe bilateral cooperation agreement in the field of higher education and vocational training will seek to enhance mutual understanding among the peoples of the EU and The US, to better prepare citizens for the knowledge society and to mutually enhance the quality of higher education, training and non-formal education for young people in the EU and in The US.The bilateral cooperation agreement responds to a political desire by the parties at the highest level.5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergyThe relations with the US are of strategic importance for the EU and their scope is constantly widening. Leaders at the Dromoland EU-US Summit of 2004 agreed to look for cooperative means and best practices to enhance economic growth, job creation and innovation. On 18 May 2005 the Commission adopted a communication on a stronger EU-US partnership which, in line with the Lisbon objective, identified cooperation in education and training as an important tool for stimulating knowledge and innovation dynamic and called for renewing and reinforcing the current agreement on Higher Education and Vocational Training.The EU-US programme would provide added value at a number of levels: building institutional Transatlantic bridges, provide individuals, academic and administrative staff and students with their own transatlantic networks, develop specific subjects and disciplines. Also the renewal of EU-US cooperation programme in higher education and vocational training would preserve and develop the multilateral approach involving in each action institutions and people from different Member States. This multilateral approach has so far proved to be effective to purse the objective of the programme in terms of increasing mutual understanding and improving the quality of education and training in the EU in The US. It has also proved to bear certain economies of scope, scale and quality enhancement with respect to bilateral programmes.The objectives of the EU/US programme in higher education and vocational training would be fully consistent with those of other EU instruments in these areas. The agreement would set up a framework that would complement other programmes giving the possibility of pursuing objectives of quality education though collaboration between the EU and The US. In addition, the programme would bring in a transatlantic people-to-people cooperation which is absent in other EU education and training programmes.In particular, the bilateral cooperation programme will complement the Erasmus Mundus programme in that it will focus on undergraduate mobility and include transatlantic exchanges in the field of vocational training.The programme would also complement the activities of EU Centres supported by the European Union in that it offers additional possibilities for exchanges and encourages structural cooperation between institutions and organisations from both sides of the Atlantic.5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkObjective | Non exhaustive list of indicators |General objectives |To enhance mutual understanding among the peoples of the European Union and the US; To better prepare citizens for the knowledge society; To mutually enhance the quality of education. | Quantitative data on perception among programme users and stakeholders obtained through surveys carried out during interim and ex-post evaluation |Specific objectives |to enhance collaboration between the European Union and the US in the domains of higher education and training; to contribute to the development of higher education and training institutions; to contribute to individual participants’ personal development for their personal sake and as a way to achieve the general objective of the programme. | Quantitative data on perception of officials and administrators obtained through direct interviews; Quantitative data on perception of individuals responsible for institutions and organisations involved in the programme obtained through surveys; Quantitative data on participants’ perceptions obtained through surveys. |Results can be defined as an advantage or disadvantage which direct addressees obtain at the end of their participation in a public intervention. They should therefore be identified in relation with the operational objectives of the intervention.Operational objectives | Results obtained by participants |To support collaboration between higher education and vocational training institutions with a view to promoting joint study programmes and mobility; | Institutions: improved curricula and teaching methodologies; greater transparency and understanding of respective credit system; improved preparedness for transatlantic cooperation; Students: enriching transatlantic experience; better education and cultural understanding. |To support collaboration between public and private organisations active in the field of higher education and vocational training with a view to encouraging discussion and exchange of experience on policy issues; | Organisations, institutions: better understating of policy issues; |To support transatlantic mobility of professionals with a view to improving mutual understanding of issues relevant to EU/US relations. | Individuals: better understanding of key issues in EU/US relations. |5.4. Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[8] chosen for the implementation of the action.X Centralised ManagementX Directly by the CommissionX Indirectly by delegation to:X Executive Agencyٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulationٱ National public-sector bodies/bodies with public-service missionٱ Shared or decentralised managementٱ With Member statesٱ With Third countriesٱ Joint management with international organisations (please specify)The proposed programme is based on the principle of joint funding from the European Union and from the US. Call for proposals are administered by the European Commission on the basis of joint guidelines agreed beforehand with US authorities.The legal basis will include the possibility of having recourse to an Executive Agency. If the proposed financial envelope of the EU/US programme is maintained the recourse to an Executive Agency will be justified. The recourse to an Executive agency will also be justified in the case the financial envelope of the EU/US programme is reduced but a very similar agreement be concluded with Canada increasing economies of scale and providing a rationale for implementation of some actions through an Executive Agency.6. MONITORING AND EVALUATION6.1. Monitoring systemMonitoring of the joint EU/US projects will be implemented through a combination of desk monitoring (based on regular reporting from grant holders), and on site monitoring carried out by the Commission and by the appropriate structure designated by the US.6.2. Evaluation6.2.1. Ex-ante evaluationThe ex-ante evaluation is based on experience acquired implementing the current phase of the programme, direct feedback from programme users, a study on the vocational training strand within the programme, expert consultations and an interim evaluation of the current phase of the programme.The explanatory memorandum covers the main aspects of ex-ante evaluation and impact assessment.The main findings of the ex-ante evaluation as regards higher education and vocational training are the following:-  the programme is beneficial for the institutions, faculties and students involved. In particular the programme is effective in improving students and staff cross-cultural understanding.-  the programme also contributed to curriculum development and especially to consolidating transatlantic networks of universities and vocational training institutions.-  the programme is, however, considered too small to have had an impact on the mutual understanding between the people of the European Union and the US.-  sustainability of mobility projects was put into question due to lack of follow-up funding.-  for a vocational training strand to coexist with higher education, a significant budget increase is necessary;-  a specific approach was necessary for vocational education and training adapting certain implementation criteria to the specific reality of this field;-  the interim evaluation suggest some operational changes: a) increase the duration of consortia projects; b) put emphasis on identification and exchange of best practices; c) introduce a system of additional mobility grants for successful projects.6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)The proposed programme will be designed taking into account the conclusions from the ex-ante evaluation, namely, it would-  maintain the well tested and proven components of the programme;-  develop a specific approach for vocational training;-  build on projects of proven excellence;-  reinforce mobility;-  increase the financial envelope of the programme.6.2.3. Terms and frequency of future evaluationIn principle, an interim evaluation will be undertaken after the first three years of implementation and an ex-post final evaluation will be launched at the end of the intervention.7. Anti-fraud measuresFunding decisions and contracts between the Commission and the beneficiaries provide for in situ checks to be carried out on the premises of beneficiaries of a European Community grant by the Commission and the Court of Auditors, and bestow the power to require evidence of any expenditure made under such contracts, agreements and legal undertakings within five years following the end of the contractual period.Beneficiaries are subject to reporting and financial accounting obligations, and these are analysed from the point of view of content and eligibility of expenditure, bearing in mind the purpose of the European Community funding, and taking account of contractual obligations and of the principles of economy and sound financial management.Appended to the financial agreements is information of an administrative and financial nature, designed to specify the kind of expenditure which is eligible under such agreements. Where appropriate, European Community coverage of certain cost elements will be limited to items which are real, identifiable and verifiable in the beneficiary's book-keeping arrangements, so as to facilitate checking and auditing (and evaluation for selection purposes) of projects in receipt of funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)| |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 on annual basis | |Officials or temporary staff[9] (XX 01 01) |A*/AD |2 |2 |2 |2 |2 |2 | | |B*, C*/AST |3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4|3/43/4| |Staff financed[10] by art. XX 01 02 | |0 |0 |0 |0 |0 | |Other staff[11] financed by art. XX 01 04/05 |0 |2 |2 |2 |2 |2 | | TOTAL |3,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 |5,5 | | 8.2.2. escription of tasks deriving from the actionA*/AD: Policy development, programme manager, relations with partner countries:B*/AST Financial assistantC*/AST Secretarial and financial support8.2.3. Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)2,5 Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended.( Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n1 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |2011 |2012 |2013 |Total | |1) Technical and administrative assistance | | | | | | | | | | |a) Executive Agency[12] |0,000 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |0,340 |2,380 | |b) Other technical and administrative assistance: | | | | | | | | | | |- intra muros: | |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,100 |0,700 | |- extra muros: | | | | | | | | | | | TOTAL |0,000 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |0,440 |3,080 | |The APB 2006 does not include specific budget line for administrative assistance. Expenditure such as that generated by experts for the assessment of proposals is funded under the DG’s global envelope. As from 2007 a budget line for administrative support will be created. This is justified by the potentially higher budget allocated to not only to the EU/US agreement but also to the future EU/Canada agreement (both programmes combined would total 10M€ per annum, up from 3M€ per annum at present). The budget line for administrative assistance is justified also by the possibility of implementing the programme through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. As indicated under 5.4., the legal basis will include such possibility. The scale of the proposed budget for the EU/US agreement justifies the recourse to an Executive Agency. In addition, if a similar agreement is concluded with Canada there would be additional economies of scale and a strong rationale for implementing some actions of the programmes through the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture. For this reason, the table above includes the amount equivalent to 1 contractual agent and 1 temporary post for the Executive Agency.8.2.5. Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011-2013 | |Officials and temporary staff (XX 01 01) |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.)(specify budget line) | | | | | | | | Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |0,378 |1,134 | |Calculation– Officials and Temporary agents:3,5 staff x 8 years x108.000 EUR = EUR 3.024.000This calculation is based on the assumption that the Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be involved in the implementation of the programme. If this is not the case, 2 additional Commission staff would be required.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02N.A.8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)| 2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011- 2013 |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,010 |0,030 |0,080 | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | | | | | | | | |XX 01 02 11 03 – Committees[13]Joint EU/US committee set up by the agreement | |0,018 | |0,018 | |0,035 |0,070 | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,010 |0,028 |0,010 |0,028 |0,010 |0,065 |0,150 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountMissions: 2 x 3000 (to the US) + 6 x 700 (to Member States) = EUR 10.200Joint Committee meeting with Member States every other year: 25 x 700 x 4 = EUR 70.000[1] KOM (2005) 196[2] KOM (2005) 274[3] KOM(2005) 196[4] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[5] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[6] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[7] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[8] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[9] Cost of which is NOT covered by the reference amount[10] Cost of which is NOT covered by the reference amount[11] Cost of which is included within the reference amount[12] The possibility of having recourse to the existing Executive Agency Education, Audiovisual and Culture will be examined in the context of the evaluation of the Agency. The evaluation will be carried out in 2006 in view of the implementation of the new education programmes 2007-2013.[13] Specify the type of committee and the group to which it belongs.


title: Padomes Ieteikums ( 2012. gada 10. jūlijs ) par Čehijas Republikas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

text:
               24.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 219/17

         PADOMES IETEIKUMS
   (2012. gada 10. jūlijs)
   par Čehijas Republikas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas konverģences programmu 2012.–2015. gadam
   2012/C 219/05
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Čehijas Republikas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

               (4)

               Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), Komisija 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Čehijas Republiku kā vienu no tām dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (5)

               Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

               (6)

               Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

               (7)

               Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja finanšu stabilitātes nodrošināšanas, fiskālās konsolidācijas un izaugsmes veicināšanas darbību prioritātes. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, lai atjaunotu normālus kreditēšanas nosacījumus ekonomikai, veicinātu izaugsmi un konkurētspēju, novērstu krīzes izraisīto bezdarbu un sociālās sekas, kā arī modernizētu valsts pārvaldi.

               (8)

               Čehijas Republika 2012. gada 25. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada 13. aprīlī – savu 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (9)

               Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas programmas budžeta prognozes, ir ticams. Saskaņā ar konverģences programmu ir sagaidāms, ka IKP pieaugums 2012. gadā sasniegs 0,2 % un attiecīgi 2013. gadā – 1,3 %, salīdzinot ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē attiecīgi 2012. un 2013. gadam noteiktajiem 0 % un 1,5 %. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2016. gadam sasniegt līdzsvarotu budžetu. Vispārējās valdības budžeta deficīta mērķis 2,9 % apmērā no IKP 2013. gadā atbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņam, kas noteikts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumos. Vidējie gada fiskālie pasākumi 0,9 % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (5), ir nedaudz mazāki nekā Padomes ieteiktie pasākumi 1 % apmērā no IKP. Konverģences programma apstiprina iepriekšējo vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), proti, deficītu 1 % apmērā no IKP, kas atbilstīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, kuras jāizpilda 2015. gadā. Virzība uz VTM sasniegšanu ir 0,8 % un 0,7 % no IKP attiecīgi 2014. un 2015. gadā, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci, un valsts izdevumu pieauguma temps atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam.
               Konverģences programmas budžeta prognozes apdraud vairāki riski. Patlaban Parlamentā apspriestais likums par finansiālo kompensāciju baznīcām savā spēkā stāšanās gadā vienreiz palielinātu vispārējās valdības budžeta deficītu par 1,5 % no IKP. Skatoties vispārīgāk, paredzēto konsolidācijas pasākumu veids un apjoms gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan izdevumiem ir saistīts ar ievērojamu fiskālās korekcijas ilgtspējības risku pēc programmas darbības beigām. Budžeta korekcijas līdz šim galvenokārt pamatojušās uz vispārējiem izdevumu samazinājumiem, kas ietekmē arī izaugsmi veicinošus izdevumus. 2013.–2015. gadam ir plānots vēl gandrīz par 1 % no IKP samazināt valsts pārvaldes izdevumus, tomēr programmā šis samazinājums nav pietiekami detalizēti izklāstīts. Visbeidzot, lielākā daļa plānoto pasākumu ieņēmumu jomā ir pagaidu pasākumi, kuru darbības termiņam būtu jābeidzas 2015. gadā. Saskaņā ar konverģences programmu sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu, proti, 45,1 % no IKP, 2013. gadā un pēc tam samazināsies galvenokārt tāpēc, ka prognozēta primārās bilances pastāvīga uzlabošanās.

               (10)

               2011. gadā Čehijas Republikas iestādes apstiprināja samazinātās PVN likmes palielināšanu un tabakas akcīzes nodokļu palielināšanu; tās apstiprināja arī svarīgu nodokļu reformu, kas ietekmē darbaspēka nodokļu sistēmu un kam būtu jāstājas spēkā 2014. gadā. 2012. gada aprīlī valdības līmenī tika panākta vienošanās par papildu izmaiņām nodokļu sistēmā. Dažas no minētajām izmaiņām attiecas uz vides un mājokļu nodokļu jomu, kurās nodokļi patlaban ir zem ES vidējā līmeņa. Darbaspēka nodokļu jomā ierosināto noteikumu pagaidu raksturs radītu papildu izmaksas saistībā ar atbilstības nodrošināšanu un samazinātu paredzamību nodokļu maksātājiem. Turklāt ar jaunajiem priekšlikumiem tikai daļēji tiktu risināts jautājums par zemajiem faktiskajiem nodokļiem pašnodarbinātajiem salīdzinājumā ar algotiem darbiniekiem, kas saistīts ar vienreizēju maksājumu un nodokļu atskaitījumu plašu izmantošanu. Visbeidzot, valdība ir pieņēmusi pasākumus krāpšanas apkarošanai PVN un degvielas nodokļu jomā un spērusi pirmos soļus, lai ieviestu vienotu iekasēšanas punktu. Tomēr nodokļu saistību izpilde joprojām ir problemātiska, un pašreiz spēkā esošā nodokļu iekasēšanas sistēma nav balstīta uz pamatotu un visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju.

               (11)

               Valdība ir apstiprinājusi un daļēji īstenojusi pensiju sistēmas reformu, kas vērsta uz to, lai atjaunotu fiskālo ilgtspēju un paaugstinātu pensiju uzkrājumus. Tomēr sakarā ar pensiju izdevumu pakāpenisko kāpumu, kura paātrinājums paredzēts no 2030. gada un turpmāk, prognozētā fiskālā nelīdzsvarotība pensiju sistēmā joprojām ir salīdzinoši augsta salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju. Reforma pastiprina saikni starp likumā noteikto pensionēšanās vecumu un paredzamo dzīves ilgumu, bet tajā nav iekļauts mehānisms, kas nodrošinātu savlaicīgu reakciju attiecībā uz turpmākām pārmaiņām. Jaunā finansētā pensijas līmeņa spēja nākotnē palīdzēt nodrošināt augstākas vidējās pensijas ir atkarīga no darba ņēmēju, jo īpaši gados jaunāko darba ņēmēju, dalības šajā līmenī, kā arī no sagaidāmā ienesīguma līmeņa ilgtermiņā. Tomēr nav ticis paziņots ne par kādiem pasākumiem, lai veicinātu efektīvu dalību šajā līmenī, un potenciālajiem uzkrājējiem būtu lietderīgi sniegt papildu informāciju. Turklāt jaunā priekšlaicīgas pensionēšanās shēma, ko valdība ir paredzējusi, vienojoties ar sociālajiem partneriem, nopietni apdraud reformu, kuru mērķis ir gan efektīvi palielināt pensionēšanās vecumu, gan nodrošināt atbilstīgas pensijas, ticamību un vērienīgumu.

               (12)

               Vispārējais bezdarba līmenis ir zemāks nekā ES vidējais rādītājs, tomēr sievietēm ar bērniem un citām neaizsargātām iedzīvotāju grupām ir grūti realizēt savu potenciālu darba tirgū. Agrāka atgriešanās no bērna kopšanas atvaļinājuma, kas ļautu nezaudēt prasmes, ir atkarīga no plašākas bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamības, jo īpaši bērniem vecumā līdz trim gadiem. Šajā sakarā valdība ir vienkāršojusi tehniskās prasības attiecībā uz bērnudārzu izveidošanu uzņēmumos un ir paredzējusi nodokļu atvieglojumus plašākai privātas bērnu aprūpes veicināšanai, tādējādi daļēji īstenojot ieteikumus. Tomēr, tā kā tikai 3 % no bērniem, kas nav sasnieguši trīs gadu vecumu, apmeklē oficiālas bērnu aprūpes iestādes (salīdzinājumā ar 24 % ES 27 dalībvalstīs 2009. gadā), nepieciešami papildu pasākumi nolūkā uzlabot vecāku ar maziem bērniem dalību darba tirgū.

               (13)

               Ir pieņemti vairāki pasākumi, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienesta (VND) darbību. Reģionālie nodarbinātības biroji tika pakļauti jaunam centrālam nodarbinātības birojam, un, kā daļa no plašākas sociālo pabalstu reformas, atbildība par ar apdrošināšanu nesaistītu sociālo pabalstu izmaksu tika pārcelta no pašvaldībām uz nodarbinātības birojiem. Tomēr pieaugušais darba apjoms radīs vēl lielāku slogu VND darbiniekiem, kuru skaits 2011. gadā samazinājās par 12 %. Lai uzlabotu darbā iekārtošanas pakalpojumus, tika ieviesta sistēma, lai nodarbinātības pakalpojumus kā ārpakalpojumus varētu sniegt privātas aģentūras. Liela daļa no maksām ir jāsedz ar priekšapmaksu, un šis jautājums nākotnē būs jāpārskata, lai nodrošinātu, ka stimuli saskan ar darba tirgus rezultātiem. Tāpēc vajadzīga papildu rīcība, lai nodrošinātu apmācību, darba meklējumu palīdzības un individuāli pielāgotu pakalpojumu labāku kvalitāti un efektivitāti. Ir jānodrošina nepieciešamie līdzekļi un stimuli. Būtu jāievieš efektivitātes izvērtējums, lai uzlabotu intervenču izmantošanu, un aktivizācijas programmu finansējumam jābūt saistītam ar darbības rādītājiem.

               (14)

               Neraugoties uz nesenajiem uzlabojumiem dažās jomās, piemēram, e-valdības pakalpojumiem un administratīvā sloga samazinājumu uzņēmumiem, joprojām ir plašas iespējas uzlabot valsts pārvaldes efektivitāti. Pašlaik tiek īstenota pretkorupcijas stratēģija 2011.–2012. gadam. Laikposmam pēc 2012. gada tiek gatavota jauna stratēģija, un to pieņems 2012. gadā. Pašreizējās stratēģijas galvenais sasniegums ir jaunā likuma par publisko iepirkumu pieņemšana, kas ir spēkā kopš 2012. gada aprīļa. Tomēr, lai nodrošinātu tā efektivitāti un uzticību tam, izšķiroša būs tā pareiza izpilde un īstenošana. Vēl nav risināts jautājums par akciju anonīmu turēšanu. Joprojām tiek gatavots likums par valsts ierēdņiem, tomēr tas jāpieņem bez vilcināšanās, lai valsts pārvaldei nodrošinātu nepieciešamo stabilitāti. Turklāt svarīgs problēmu avots saistībā ar ES līdzekļu izmantošanu bija publiskā iepirkuma nepilnības un valsts pārvaldes vadības un kontroles sistēmu neoptimāla darbība.

               (15)

               Čehijas Republikas ekonomikai jāmobilizē faktori, kuri veicina pāreju uz izaugsmi, kas balstīta uz inovāciju, augstāku pievienoto vērtību un cilvēkkapitālu, jo iespējas turpmākai reālai konverģencei, kas pamatojas uz kapitālintensīvu izaugsmi, šķiet visai ierobežotas. Patlaban tiek apspriesta terciārās izglītības reforma. Lai gan tā ietver pašreizējā akreditācijas procesa pamatīgu pārskatīšanu, tā nav pietiekami precīza attiecībā uz ļoti svarīgo jautājumu par kvalitātes novērtēšanas standartiem, un, ņemot vērā, ka nav sistemātiski vākti un analizēti dati, to neatbalsta akadēmiskās aprindas. Pēc tam, kad sāka pasliktināties Čehijas Republikas skolēnu sekmes, valdība ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu mācību rezultāta minimumu, un uzsākusi stratēģiju datortestēšanas izmantošanai valsts mērogā. Tomēr šie pasākumi ir pārāk šauri, lai efektīvi uzlabotu obligātās izglītības kvalitāti un taisnīgumu.

               (16)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija veica visaptverošu analīzi par Čehijas Republikas ekonomikas politiku. Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Izvērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 6. ieteikumā turpmāk.

               (17)

               Ņemot vērā minēto izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā turpmāk,

         AR ŠO IESAKA Čehijas Republikai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

               1.

               Nodrošināt plānoto virzību uz pārmērīgā deficīta savlaicīgu novēršanu. Šajā nolūkā pilnībā īstenot 2012. gada budžetu un konkretizēt ilgstošas iedarbības pasākumus, kas nepieciešami 2013. gadā, lai sasniegtu Padomes ieteikumā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru noteikto vidējo ikgadējo strukturālo korekciju. Pēc tam nodrošināt piemērotas strukturālo pielāgojumu darbības, lai nodrošinātu pietiekamu virzību uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija izpildi. Šajā sakarā izvairīties no vērienīgiem samazinājumiem, saglabāt izaugsmi veicinošus izdevumus un pastiprināt pasākumus valsts tēriņu efektivitātes uzlabošanai. Izmantot esošās iespējas paaugstināt nodokļus, kas vismazāk kavē izaugsmi. Pārcelt darbaspēka nodokļu lielo slogu uz mājokļu un vides nodokļu jomu. Samazināt nodokļu režīma atšķirības starp algotiem darbiniekiem un pašnodarbinātajiem. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu, samazinātu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un uzlabotu nodokļu saistību izpildi, tostarp ieviešot vienotu visu nodokļu iekasēšanas punktu.

               2.

               Ieviest turpmākas izmaiņas valsts pensiju sistēmā, lai nodrošinātu tās ilgtspēju ilgtermiņā. Pārskatīt plānus attiecībā uz iespēju agrāk atstāt darba tirgu. Veicināt gados jaunāku darbinieku efektīvu dalību paredzētajā finansētajā shēmā, lai uzlabotu pensiju atbilstību.

               3.

               Veikt papildu pasākumus, lai ievērojami uzlabotu izmaksu ziņā pieejamu un kvalitatīvu pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes iestāžu pieejamību.

               4.

               Stiprināt VND, šajā nolūkā paaugstinot apmācību darba meklēšanas atbalsta un individualizētu pakalpojumu, tostarp ārpakalpojumu, kvalitāti un efektivitāti.

               5.

               Steidzami pieņemt un īstenot likumu par valsts ierēdņiem, lai veicinātu valsts pārvaldes stabilitāti un efektivitāti nolūkā nepieļaut pārkāpumus. Nodrošināt jaunā likuma par publisko iepirkumu atbilstīgu īstenošanu. Risināt akciju anonīmas turēšanas jautājumu. Nodrošināt ES līdzekļu pareizu izmantošanu un pastiprināt cīņu pret korupciju.

               6.

               Pieņemt nepieciešamos tiesību aktus, lai izveidotu pārredzamu un skaidri definētu sistēmu augstākās izglītības un pētniecības iestāžu kvalitātes novērtēšanai. Nodrošināt finansējuma ilgtspēju un tā piesaistīšanu kvalitātes izvērtējuma rezultātam. Izveidot uz uzlabojumiem orientētu novērtējuma sistēmu obligātajā izglītībā.

      Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

      (3)  OV C 212, 19.7.2011., 5. lpp.

      (4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

      (5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, atbilstīgi Komisijas dienestu pārrēķiniem, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju un izmantojot kopīgi pieņemtu metodoloģiju.

      (6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


title: 2012/772/ES: Komisijas Ieteikums ( 2012. gada 6. decembris ) par agresīvu nodokļu plānošanu

text:
               12.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/41

         KOMISIJAS IETEIKUMS
   (2012. gada 6. decembris)
   par agresīvu nodokļu plānošanu
   (2012/772/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Valstis visā pasaulē nodokļu plānošanu parasti ir uzskatījušas par likumīgu praksi. Tomēr laika gaitā nodokļu plānošanas struktūras ir kļuvušas aizvien sarežģītākas. Tās tiek izstrādātas, aptverot dažādas jurisdikcijas, un faktiski novirza ar nodokļiem apliekamo peļņu uz valstīm ar labvēlīgiem nodokļu režīmiem. Šīs prakses raksturīgākā iezīme ir tā, ka nodokļu saistības tiek samazinātas, izmantojot pilnīgi likumīgus līdzekļus, kas tomēr ir pretrunā ar likuma garu.

               (2)

               Agresīvas nodokļu plānošanas būtība ir gūt labumu no nodokļu sistēmas tehniskajām īpatnībām vai divu vai vairāku nodokļu sistēmu nesaskaņotības, samazinot nodokļu saistības. Agresīva nodokļu plānošana var izpausties daudzos un dažādos veidos. Tās rezultāti ietver dubulto atskaitīšanu (piemēram, vienus un tos pašus zaudējumus atskaita gan to izcelsmes valstī, gan nodokļu rezidences valstī) un nodokļu dubulto neuzlikšanu (piemēram, ienākumi, kuriem neuzliek nodokli to izcelsmes valstī, ir atbrīvoti no nodokļa rezidences valstī).

               (3)

               Dalībvalstis atzīst, ka, neraugoties uz ievērojamajiem pūliņiem, ir sarežģīti aizsargāt to nacionālo nodokļu bāzi no erozijas, ko izraisa agresīva nodokļu plānošana. Valstu noteikumi šajā jomā bieži vien nav pilnībā efektīvi, it sevišķi ņemot vērā daudzu nodokļu plānošanas struktūru pārrobežu dimensiju un kapitāla un personu aizvien lielāko mobilitāti.

               (4)

               Lai nodrošinātu iekšējā tirgus sekmīgāku darbību, visas dalībvalstis jāmudina pieņemt vienādu vispārējo pieeju agresīvas nodokļu plānošanas ziņā, jo tas palīdzētu mazināt pastāvošos kropļojumus.

               (5)

               Šādā nolūkā jāpievēršas instancēm, kurās nodokļu maksātājs gūst fiskālu labumu, kārtojot savas nodokļu lietas tā, ka ienākumiem nodokļi netiek uzlikti nevienā no iesaistītajām nodokļu jurisdikcijām (nodokļu dubultā neuzlikšana). Šādu situāciju ilgstoša pastāvēšana var radīt mākslīgas kapitāla plūsmas un nodokļu maksātāju pārvietošanos iekšējā tirgū un tādējādi kaitēt tā pienācīgai darbībai un izraisīt dalībvalstu nodokļu bāzes eroziju.

               (6)

               Komisija 2012. gadā rīkoja sabiedrisko apspriešanu par nodokļu dubulto neuzlikšanu iekšējā tirgū. Visiem šajā apspriešanā izskatītajiem jautājumiem nav iespējams rast vienu kopīgu risinājumu, tāpēc ir lietderīgi pirmo risināt jautājumu, kas saistīts ar konkrētām bieži izmantotām nodokļu plānošanas struktūrām, kuras gūst labumu no divu vai vairāku nodokļu sistēmu nesaskaņotības un bieži noved pie nodokļu dubultās neuzlikšanas.

               (7)

               Valstis konvencijās par nodokļu dubulto uzlikšanu bieži apņemas neuzlikt nodokli konkrētiem ienākumu posteņiem. Paredzot šādu režīmu, tās var ne vienmēr ņemt vērā to, vai šie posteņi ir apliekami ar nodokli konvencijas otrā līgumslēdzējā pusē, un tādējādi arī to, vai pastāv nodokļu dubultās neuzlikšanas risks. Šāds risks var rasties arī, ja dalībvalstis vienpusēji atbrīvo no nodokļa ārvalstīs gūtos ienākumus neatkarīgi no tā, vai tiem uzliek nodokli to izcelsmes valstī. Ir svarīgi šajā ieteikumā izskatīt abas situācijas.

               (8)

               Nodokļu plānošanas struktūras kļūst aizvien komplicētākas, un valstu likumdevējiem aizvien biežāk pietrūkst laika adekvātiem atbildes soļiem, tādējādi konkrēti pasākumi ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai bieži izrādās nepietiekami, lai sekmīgi reaģētu uz jaunu veidu agresīvas nodokļu plānošanas struktūru rašanos. Šādas struktūras spēj kaitēt valstu nodokļu ieņēmumiem un iekšējā tirgus darbībai. Tāpēc ir lietderīgi ieteikt dalībvalstīm pieņemt vienotu vispārēju noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu. Šajā kontekstā jāņem vērā ierobežojumi, ko uzliek Savienības tiesības attiecībā uz noteikumiem par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu.

               (9)

               Lai saglabātu attiecīgajā jomā spēkā esošo Savienības tiesību aktu autonomu darbību, šo ieteikumu nepiemēro Padomes Direktīvas 2009/133/EK (1), Padomes Direktīvas 2011/96/ES (2) un Padomes Direktīvas 2003/49/EK (3) darbības jomā. Komisija patlaban apsver iespēju minētās direktīvas pārskatīt, lai īstenotu šā ieteikuma pamatā esošos principus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   1.   Priekšmets un darbības joma
   Šajā ieteikumā izskatīta agresīva nodokļu plānošana tiešo nodokļu jomā.
   To nepiemēro tādu Savienības tiesību aktu darbības jomā, kuru darbību varētu ietekmēt tā noteikumi.
   2.   Definīcijas
   Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “nodoklis” ir ienākuma nodoklis, uzņēmumu ienākuma nodoklis un attiecīgā gadījumā kapitāla pieauguma nodoklis, kā arī ieturamais nodoklis, kas pēc būtības līdzvērtīgs jebkuram no minētajiem nodokļiem;

               b)

               “ienākumi” ir visi posteņi, kas kā tādi definēti terminu piemērojošās dalībvalsts vietējos tiesību aktos, un attiecīgā gadījumā posteņi, kas definēti kā kapitāla pieaugums.

         3.   Noteikumu piemērošanas ierobežojumi nolūkā novērst nodokļu dubultu uzlikšanu

               3.1.

               Ja dalībvalstis konvencijās par nodokļu dubulto uzlikšanu, kas noslēgtas starp dalībvalstīm vai ar trešām valstīm, apņēmušās neuzlikt nodokli konkrētam ienākumu postenim, dalībvalstīm jānodrošina, lai šāda apņemšanās būtu piemērojama tikai tad, ja šim postenim uzliek nodokli attiecīgās konvencijas otrā līgumslēdzējā pusē.

               3.2.

               Lai īstenotu 3.1. punktu, dalībvalstis tiek mudinātas ietvert atbilstīgu klauzulu savās konvencijās par nodokļu dubulto uzlikšanu. Šī klauzula varētu būt šāda:
               “Ja šajā konvencijā noteikts, ka ienākumu postenim uzliek nodokli tikai vienā no līgumslēdzējām valstīm vai ka tam var uzlikt nodokli vienā no līgumslēdzējām valstīm, otra līgumslēdzēja valsts nedrīkst uzlikt nodokli šim postenim tikai tad, ja šim postenim uzliek nodokli pirmajā līgumslēdzējā valstī.”
               Daudzpusēju konvenciju gadījumā atsauce uz “otru līgumslēdzēju valsti” jāaizstāj ar atsauci uz “citām līgumslēdzējām valstīm”.

               3.3.

               Ja nolūkā novērst nodokļu dubultu uzlikšanu, izmantojot vienpusējus valsts noteikumus, dalībvalstis piešķir atbrīvojumu no nodokļa konkrētam ienākumu postenim, kura izcelsme ir citā jurisdikcijā, kurā šim postenim nodokli neuzliek, dalībvalstis tiek mudinātas nodrošināt, ka šim postenim tiek uzlikts nodoklis.

               3.4.

               Šā ieteikuma 3.1., 3.2. un 3.3. punkta vajadzībām ienākumu postenis jāuzskata par tādu, kam uzliek nodokli, ja to uzskata par apliekamu ar nodokli attiecīgajā jurisdikcijā un ja tam nav piešķirts atbrīvojums no nodokļa vai tam nepiemēro pilnīgu nodokļa atlaidi vai nulles nodokļa likmi.

         4.   Vispārējs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu

               4.1.

               Lai darbotos pretī agresīvas nodokļu plānošanas praksei, kas neietilpst konkrētu noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu darbības jomā, dalībvalstīm jāpieņem vispārējs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, kas pielāgots iekšzemes apstākļiem un pārrobežu situācijām tikai Savienības iekšienē, un situācijām, kurās iesaistītas trešās valstis.

               4.2.

               Lai īstenotu 4.1. punktu, dalībvalstis tiek mudinātas ieviest savos valsts tiesību aktos šādu klauzulu:
               “Jāignorē mākslīga struktūra vai mākslīgu struktūru virkne, kas izveidota ar pamatmērķi izvairīties no nodokļu uzlikšanas un kuras rezultātā tiek gūts nodokļa atvieglojums. Nodokļu vajadzībām valsts iestādes attiecībā uz šādām struktūrām rīkojas atbilstīgi to ekonomiskajai būtībai.”

               4.3.

               Šā ieteikuma 4.2. punkta vajadzībām struktūra ir jebkurš darījums, shēma, rīcība, darbība, vienošanās, piešķīrums, saprašanās, solījums, pasākums vai notikums. Struktūra var ietvert vairākus posmus vai daļas.

               4.4.

               Šā ieteikuma 4.2. punkta vajadzībām struktūra vai struktūru virkne ir mākslīga, ja tai nav komerciālas būtības. Lai noteiktu, vai struktūra vai struktūru virkne ir mākslīga, valstu iestādes tiek aicinātas ņemt vērā, vai uz to attiecas viena vai vairākas no turpmāk minētajām situācijām:

                           a)

                           struktūru veidojošo atsevišķo posmu juridiskais raksturojums nesaskan ar visas struktūras kopējo juridisko būtību;

                           b)

                           struktūra vai struktūru virkne veidota tā, kā parasti tas nebūtu gaidāms saprātīgas uzņēmējdarbības veikšanā;

                           c)

                           struktūrā vai struktūru virknē ir elementi, kas darbojas cits citam pretī vai anulē cits citu;

                           d)

                           veiktie darījumi pēc būtības ir apļveida;

                           e)

                           struktūra vai struktūru virkne dod ievērojamu nodokļu atvieglojumu, tomēr tas neatspoguļojas nodokļu maksātāja uzņēmējdarbības riskos vai tā naudas plūsmās;

                           f)

                           paredzamā peļņa pirms nodokļiem ir nenozīmīga salīdzinājumā ar gaidāmo nodokļu atvieglojumu.

               4.5.

               Šā ieteikuma 4.2. punkta vajadzībām struktūras vai struktūru virknes mērķis ir izvairīties no nodokļu uzlikšanas, ja neatkarīgi no jebkādiem nodokļu maksātāja subjektīviem nolūkiem tā darbojas pretī to nodokļu noteikumu priekšmetam, garam un mērķim, kuri citādi būtu piemērojami.

               4.6.

               Šā ieteikuma 4.2. punkta vajadzībām konkrēts mērķis uzskatāms par pamatmērķi, ja jebkurš cits mērķis, kas ir attiecināts vai ko varētu attiecināt uz struktūru vai struktūru virkni, ņemot vērā lietas apstākļus, šķiet esam ne vairāk kā nenozīmīgs.

               4.7.

               Nosakot, vai struktūra vai struktūru virkne ir devusi nodokļu atvieglojumu, kā minēts 4.2. punktā, valstu iestādes tiek aicinātas salīdzināt nodokļu summu, kas nodokļu maksātājam jāmaksā, ņemot vērā šo struktūru / šīs struktūras, ar summu, kas tam pašam nodokļu maksātājam tādos pašos apstākļos būtu jāmaksā, ja nepastāvētu šī struktūra / šīs struktūras. Šajā kontekstā ir lietderīgi apsvērt, vai rodas viena vai vairākas no turpmāk minētajām situācijām:

                           a)

                           summa nav iekļauta nodokļa bāzē;

                           b)

                           nodokļu maksātājs gūst labumu no atskaitījuma;

                           c)

                           ir radušies zaudējumi nodokļu vajadzībām;

                           d)

                           nav maksājams ieturamais nodoklis;

                           e)

                           ārvalstu nodokļi kompensējas.

         5.   Turpmākie pasākumi
   Dalībvalstīm jāinformē Komisija par pasākumiem, kas veikti, lai panāktu atbilstību šim ieteikumam, kā arī par visām šādu pasākumu izmaiņām.
   Komisija trīs gadus pēc šā ieteikuma pieņemšanas publicēs ziņojumu par ieteikuma piemērošanu.
   6.   Adresāti
   Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2012. gada 6. decembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Algirdas ŠEMETA

      (1)  OV L 310, 25.11.2009., 34. lpp.

      (2)  OV L 345, 29.12.2011., 8. lpp.

      (3)  OV L 157, 26.6.2003., 49. lpp.


title: Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Austrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2015. gada stabilitātes programmu

text:
               18.8.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 272/87

         PADOMES IETEIKUMS
   (2015. gada 14. jūlijs)
   par Austrijas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2015. gada stabilitātes programmu
   (2015/C 272/23)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā lielākoties tiek pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Kopā tie veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Austrijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Austrijas stabilitātes programmu 2014. gadam. 2014. gada 28. novembrī Komisija saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza savu atzinumu par Austrijas budžeta plāna projektu 2015. gadam.

               (4)

               Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Austrija nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (5)

               Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

               (6)

               Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Austriju. Tajā tika novērtēts Austrijas gūtais progress, izpildot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.

               (7)

               Austrija 2015. gada 21. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (8)

               Uz Austriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un 2014.–2016. gadā tai piemēro pārejas noteikumus par valsts parādu. Savā 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo deficītu – 2015. gadā līdz 2,2 % no IKP un 2019. gadā vēl līdz 0,5 % no IKP. Saskaņā ar stabilitātes programmu vidēja termiņa mērķis, proti, strukturālais deficīts, kas nepārsniedz 0,45 % no IKP, tika sasniegts 2014. gadā, un valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi visā programmas periodā. Tomēr pārrēķinātā strukturālā bilance liecina par novirzīšanos no vidēja termiņa mērķa, sākot ar 2015. gadu. Paredzams, ka valdības parāda/IKP attiecība 2015. gadā sasniegs 86,8 % un pēc tam pakāpeniski samazināsies līdz 79,7 % 2019. gadā. Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tomēr nav pietiekamā mērā precizēti pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plānoto deficīta mērķu sasniegšanu, sākot ar 2016. gadu. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, tiek paredzēts, ka strukturālā bilance 2015. gadā novirzīsies no vidēja termiņa mērķa par 0,4 % no IKP. Paredzams, ka 2016. gadā novirze kļūs būtiska, ņemot vērā prognozēto strukturālās bilances pasliktināšanos par 0,6 % no IKP salīdzinājumā ar strukturālo korekciju 0,3 % apmērā no IKP, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi. Tas nozīmētu, ka novirze no Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām būtu aptuveni 0,9 % no IKP. Tāpēc būs vajadzīgi papildu pasākumi. Vienlaikus saskaņā ar stabilitātes programmu un Komisijas 2015. gada pavasara prognozi bruto parādam 2015. un 2016. gadā būs tendence samazināties atbilstoši pārejas noteikumiem par valsts parādu. Pamatojoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Austrija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

               (9)

               Dažādu valdības līmeņu attiecības joprojām ir sarežģītas un kaitē efektivitātei svarīgos valsts pārvaldes sektoros. Austrija vēl aizvien ir viena no valstīm, kurās ir zemākais vietējo pašvaldību pašu nodokļu līmenis procentos no IKP. Neraugoties uz šo nodokļu autonomijas zemo līmeni, pašvaldības ir atbildīgas par vairākām izdevumu un administratīvajām jomām. Lielā sarežģītība un neatbilstība starp atbildību par ieņēmumu un izdevumu jomām neveicina vērienīgu politikas reformu īstenošanu.

               (10)

               Austrijas pensiju sistēmas ilgtermiņa fiskālajai ilgtspējai joprojām kaitē strukturāli trūkumi. Šķiet, ka Austrijas līdz šim veiktās reformas nepietiekami nodrošina sistēmas ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju. Pirmkārt, faktiskais pensionēšanās vecums vēl aizvien ir ievērojami mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu. Otrkārt, likumā noteiktais sieviešu pensionēšanās vecums ir krietni mazāks par likumā noteikto pensionēšanās vecumu vīriešiem un netiks palielināts līdz 2024. gadam. Treškārt, likumā noteiktais pensionēšanās vecums joprojām nav sasaistīts ar pieaugošo paredzamo mūža ilgumu. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu, kas tagad ir 59,7 gadi (2014. gadā), taču vēl aizvien ir mazāks par vidējo ES rādītāju, proti, 63,1 gadu (2013. gadā). Ir ieviesti pasākumi, lai slēgtu pieeju priekšlaicīgas pensionēšanās un invaliditātes shēmām, tādējādi pagarinot darba mūža ilgumu. Ir arī palielinātas sankcijas par katru priekšlaicīgas pensionēšanās gadu un palielināta izdiena, kas ir nepieciešama, lai varētu izmantot šādas shēmas. Paliek neskaidrs, vai īstenosies šo pasākumu gaidāmā pozitīvā ietekme uz budžetu.

               (11)

               Austrijas izdevumi veselības aprūpes jomā ir vieni no lielākajiem Savienībā. Šobrīd īstenotās veselības aprūpes reformas (2013.–2016. g.) mērķis ir stabilizēt šo izdevumu īpatsvaru IKP, sākot ar 2016. gadu. Tomēr pat tad, ja reformas būs sekmīgas, veselības aprūpes sistēmas fiskālā ilgtspēja un efektivitāte joprojām saskarsies ar strukturālām problēmām. Tagad būtu jāveic pasākumi attiecībā uz laikposmu pēc 2016. gada. Piemēram, vairāk pacientu būtu jāārstē daudzdisciplinārās primārās ambulatorās aprūpes iestādēs un būtu vēl vairāk jāsamazina vidējais uzturēšanās ilgums stacionārās pacientu aprūpes iestādēs.

               (12)

               Austrijai joprojām ir grūtības nodrošināt pienācīgi kvalificēta darbaspēka pieejamību ilgtermiņā. Bezdarba līmenis (aptuveni 5,6 %) ir viens no zemākajiem Savienībā, taču darba tirgū netiek pilnībā izmantots atsevišķu darbaspēka daļu potenciāls. Austrija ir veikusi dažus pasākumus, lai pagarinātu darba mūža ilgumu, vēl vairāk atvieglinātu sieviešu līdzdalību darba tirgū un pilnīgāk izmantotu personu ar migrantu izcelsmi darbaspēka potenciālu, tostarp uzlabojot viņu kvalifikācijas atzīšanu. Tomēr nesenās reformas ir cieši jāuzrauga, un ir nepieciešami papildu pasākumi, lai pilnībā izmantotu šo personu grupu potenciālu darba tirgū.

               (13)

               Austrija 2015. gada 13. martā nāca klajā ar visaptverošu reformu nodokļu jomā, kuras mērķis ir pārskatīt iedzīvotāju ienākuma nodokļa kategorijas un likmes, jo īpaši samazinot iedzīvotāju ienākuma nodokļa sākotnējo likmi no 36,5 % līdz 25 %. Saskaņā ar aplēsēm šis nodokļu samazinājums sasniegs 4,9 miljardus euro, savukārt līdztekus ir paredzēti papildu izdevumi 300 miljonu euro apmērā, lai atbalstītu ģimenes politiku un pētniecības darbības. Saskaņā ar priekšlikumu nodokļu sloga pārvirzīšana daļēji tiks finansēta, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, samazinot publiskos izdevumus, dažās jomās palielinot samazinātās PVN likmes līdz 13 % un paaugstinot kapitāla ienākuma nodokli no 25 % līdz 27,5 %. Šie reformu plāni kopumā atbilst Padomes 2014. gada ieteikumiem. Tie, visticamāk, palielinās personu ar nelielu izpeļņas potenciālu, kā arī otro pelnītāju motivāciju strādāt un veicinās izmantojamo ienākumu pieaugumu. Tomēr reforma būtu jāīsteno, neietekmējot budžetu.

               (14)

               Austrijas skolu sistēmai ir raksturīgs neliels mācības priekšlaicīgi pārtraukušo skolēnu skaits, kas ir krietni mazāks par vidējo ES rādītāju. Spēcīga un labi funkcionējoša profesionālās izglītības un apmācības sistēma nodrošina daudz augsti kvalificētu darba ņēmēju. Tomēr joprojām ir grūtības uzlabot izglītības rezultātus un tādējādi nodarbināmību jauniešiem ar zemu sociālekonomisko statusu; jo īpaši tas attiecas uz migrantu izcelsmes jauniešiem. Jaunas vidusskolas sistēmas (Neue Mittelschule) īstenošanas izvērtējums ir atklājis nepilnības, kas vēl ir jānovērš.

               (15)

               Eiropas pusgada kontekstā Padome ir konsekventi ieteikusi Austrijai uzlabot un veicināt konkurenci pakalpojumu jomā, taču politiskā reakcija līdz šim ir bijusi ierobežota. Vairākās profesijās joprojām pastāv prasības attiecībā uz juridisko formu, kapitāla turējumu un tarifiem, tādējādi radot regulatīvus šķēršļus tirgus pieejamībai un neļaujot individuāliem saimnieciskās darbības veicējiem vai uzņēmumiem no citām dalībvalstīm sākt uzņēmējdarbību Austrijā. Savstarpējās izvērtēšanas pasākumu ietvaros Austrija pārskata savus noteikumus par pieeju profesijām un profesionālās darbības veikšanu, lai novērtētu, vai tie ir samērīgi un atbilstoši vispārējām interesēm. Salīdzinājumā ar konkurences iestādēm citās dalībvalstīs federālajai konkurences iestādei trūkst resursu, un tas kavē efektīvāku rīcību.

               (16)

               Austrijas banku nozare ir saglabājusi stabilitāti, taču tā joprojām saskaras ar vairākām problēmām gan iekšzemē, gan saistībā ar riskantiem darījumiem ārvalstīs. Banku nozares kapitalizācija 2014. gadā turpināja uzlaboties, taču Austrijas banku rentabilitāte joprojām bija pakļauta spiedienam. Piecas no sešām lielākajām Austrijas kredītiestādēm 2014. gadā sekmīgi izturēja ECB visaptverošo novērtējumu; izņēmums bija Österreichische Volksbanken (ÖVAG). Austrija guva ievērojamus panākumus ÖVAG un Hypo Group Alpe Adria (HGAA) pārstrukturēšanā.

               (17)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Austrijas ekonomikas politiku un publicēja to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī turpmāko rīcību saistībā ar iepriekšējos gados Austrijai adresētajiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Austrijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

               (18)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (19)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz to, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (7). Austrijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,

         AR ŠO IESAKA Austrijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

               1.

               Nepieļaut 2015. un 2016. gadā novirzi no budžeta vidēja termiņa mērķa. Nodrošināt to, ka nodokļu reforma, kuras mērķis ir samazināt nodokļu slogu darbaspēkam, neietekmē budžetu. Koriģēt nesaskaņotību starp dažādu valdības līmeņu atbildību par finansējumu un izdevumiem. Veikt pasākumus, lai nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju, tostarp agrāk veicot likumā noteiktā vīriešu un sieviešu pensionēšanās vecuma saskaņošanu un sasaistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo mūža ilgumu.

               2.

               Pastiprināt pasākumus, kuru mērķis ir palielināt gados vecāku darba ņēmēju un sieviešu līdzdalību darba tirgū, tostarp uzlabojot bērnu aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšanu. Veikt pasākumus, lai uzlabotu nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu sasniegumus izglītības jomā.

               3.

               Atcelt nesamērīgus šķēršļus pakalpojumu sniedzējiem un kavēkļus starpnozaru uzņēmumu izveidei.

               4.

               Novērst iespējamās problēmas finanšu nozarē attiecībā uz riskantiem darījumiem ārvalstīs un aktīvu nepietiekamu kvalitāti.

      Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. GRAMEGNA

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

      (3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Austrijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Austrijas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 92. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

      (6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

      (7)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.