               27.11.2020

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 411/199

      P8_TA(2019)0004
      ES un Kirgizstānas visaptverošs nolīgums
      Eiropas Parlamenta 2019. gada 15. janvāra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par ES un Kirgizstānas Republikas visaptverošo nolīgumu (2018/2118(INI))
      (2020/C 411/28)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2017. gada 9. oktobra Lēmumu (ES) 2017/… , ar ko Eiropas Komisiju un Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos pilnvaro Eiropas Savienības vārdā sākt un risināt sarunas par visaptveroša nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir Savienības kompetencē (11436/1/17 REV 1),

                  —

                  ņemot vērā Padomē 2017. gada 9. oktobrī sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumu, ar ko Eiropas Komisiju pilnvaro dalībvalstu vārdā sākt un risināt sarunas par visaptveroša nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, noteikumiem, kas ir dalībvalstu kompetencē (11438/1/17 REV 1);

                  —

                  ņemot vērā jaunā visaptverošā nolīguma ierosinātos juridiskos pamatus, kuri ir Līguma par Eiropas Savienību 37. pants un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pants, 100. panta 2. punkts, 207. un 209. pants,

                  —

                  ņemot vērā ES un Kirgizstānas Republikas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas ir spēkā kopš 1999. gada,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (1) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (2),

                  —

                  ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Kirgizstānu, tostarp tās, ko pieņēma 2015. gada 15. janvārī (3), 2010. gada 8. jūlijā (4) un 2010. gada 6. maijā (5),

                  —

                  ņemot vērā 2017. gada 16. oktobra PV/AP paziņojumu par prezidenta vēlēšanām Kirgizstānas Republikā,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta, starptautiskas vēlēšanu novērošanas misijas (IEOM), Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (EDSO/ODIHR) secinājumus par prezidenta vēlēšanām,

                  —

                  ņemot vērā ES un Kirgizstānas 13. parlamentārās sadarbības komitejas deklarāciju, kas tika pieņemta 2018. gada 3. maijā,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. gada 2. februāra lēmumu piešķirt Kirgizstānas Republikai VPS + statusu,

                  —

                  ņemot vērā tā 2013. gada 22. oktobra nostāju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par makroekonomiskās finansiālās palīdzības piešķiršanu Kirgizstānas Republikai (6),

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 113. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0450/2018),

                  A.

                  tā kā 2017. gada decembrī ES un Kirgizstāna uzsāka sarunas par visaptverošu nolīgumu, ar ko aizstātu pašreizējo ES un Kirgizstānas PSN, ar mērķi pastiprināt un padziļināt sadarbību savstarpēji interesējošās jomās, pamatojoties uz kopīgām vērtībām — demokrātiju, tiesiskumu un labu pārvaldību — jaunā tiesiskā regulējuma ietvaros;

                  B.

                  tā kā vispusīgajam nolīgumam būs vajadzīga Parlamenta piekrišana, lai tas stātos spēkā,

                  1.

                  iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos:

            Vispārīgi principi

                  a)

                  risināt sarunas un noslēgt vērienīgu, visaptverošu un līdzsvarotu ES un Kirgizstānas nolīgumu, kas aizstās 1999. gada PSN un nodrošinās pamatu abu pušu stiprām un ilgstošām attiecībām un stabilai, drošai un ilgtspējīgai attīstībai;

                  b)

                  noteikt visaptverošajā nolīgumā stratēģiskās īstermiņa un ilgtermiņa izredzes un izveidot vairākus labi formulētus un strukturētus mērķus sadarbībai ar Kirgizstānu; pielikt papildu pūles un padziļināt attiecības, lai ES padarītu redzamāku un efektīvāku šajā valstī un reģionā;

                  c)

                  veicināt tirgus ekonomiku, sniedzot taustāmus sociālos un ekonomiskos ieguvumus abu pušu iedzīvotājiem; ievērot konkurences noteikumus un nodrošināt juridisko noteiktību, tostarp stiprinot neatkarīgas un pārredzamas iestādes;

                  d)

                  nodrošināt abu pušu stingru apņemšanos ievērot un veicināt demokrātijas principus, cilvēktiesības un tiesiskumu, pilnībā ievērojot kritērijus, kas nepieciešami Kirgizstānas Republikai piešķirtā VPS + statusa saglabāšanai, tostarp ratificējot attiecīgās starptautiskās konvencijas un efektīvi īstenojot attiecīgo pārraudzības struktūru, kas izveidotas saskaņā ar minētajām konvencijām, secinājumus un ieteikumus; veicināt un īstenot regulāru un uz rezultātiem orientētu dialogu par abu pušu interesēm nozīmīgiem cilvēktiesību jautājumiem, kurā būtu jāiesaista iestādes un pilsoniskā sabiedrība, lai stiprinātu iestāžu sistēmu un valsts politiku; uzsvērt Kirgizstānas konstruktīvo dalību ANO Cilvēktiesību padomē 2016.-2018. gada laikposmā un sekmēt tās turpmāku starptautisku iesaistīšanos;

                  e)

                  veicināt daudzpusējības un starptautiskās sadarbības stiprināšanu, lai izstrādātu kopīgu pieeju sadarbībai ar Kirgizstānas partneriem nolūkā sekmēt starptautisko drošību un efektīvi risināt tādas globālas problēmas kā terorisms, klimata pārmaiņas, migrācija un organizētā noziedzība un veicināt Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un jaunās valsts attīstības stratēģijas 2018.-2040. gadam īstenošanu; un, vispārīgāk, atbalstīt Vidusāzijas stabilizāciju un izaugsmi;

            Politiskais dialogs un starptautiskā sadarbība

                  f)

                  stiprināt politisko dialogu un nozaru sadarbību; nodrošināt jēgpilnu regulāru dialogu par visiem svarīgiem jautājumiem, izmantojot jau esošo formātu;

                  g)

                  pastiprināt sadarbību krīžu pārvarēšanā, konfliktu novēršanā, terorisma un organizētās noziedzības, kibernoziedzības apkarošanā, vardarbīgas radikalizēšanās un pārrobežu noziedzības novēršanā un integrētā robežu pārvaldībā, pilnībā ievērojot cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību un saskaņā ar kriminālkodeksa grozījumiem; un nodrošināt, ka 2005. gada valsts Likums Nr. 150 par ekstrēmistu darbības apkarošanu pilnībā atbilst starptautiskajiem standartiem;

                  h)

                  uzlabot noteikumus, kas saistīti ar tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām, uzlabojot investīciju vidi un veicinot Kirgizstānas ekonomikas dažādošanu, panākot abu pušu ieguvumus un stiprinot tiesisko noteiktību un regulatīvo pārredzamību; atbalstīt labu pārvaldību, funkcionējošu tiesu sistēmu un samazināt birokrātiju, kā arī izmantot visus pieejamos pasākumus, lai veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas attīstību nolūkā konsolidēt un izvērst daudzpusēju, uz noteikumiem balstītu tirdzniecības sistēmu; sekmēt atbalstu mazo un vidējo uzņēmumu izveidei un attīstībai; vēl vairāk stiprināt ES un Kirgizstānas ekonomiskās un tirdzniecības attiecības attiecībā uz VPS + statusu un aicināt Kirgizstānu īstenot starptautiskās saistības, kas izriet no šā statusa, lai sekmētu valsts ekonomisko attīstību;

                  i)

                  uzlabot sadarbību cīņā pret korupciju, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; iekļaut īpašas sadaļas, kurās izklāstīti skaidri un noteikti pienākumi un pasākumi, lai apkarotu korupciju visos tās veidos un īstenotu starptautiskos standartus un daudzpusējās pretkorupcijas konvencijas; iekļaut noteikumus par labu nodokļu pārvaldību un pārredzamības standartiem, kas apstiprina pušu apņemšanos īstenot starptautiskus standartus cīņā pret nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

                  j)

                  veicināt Kirgizstānas Republikas dalību Pasaules Tirdzniecības organizācijā, sekmējot atbilstošas reformas attiecībā uz ārvalstu ieguldījumiem, muitas iestādēm un piekļuvi starptautiskajiem tirgiem;

                  k)

                  uzlabot ES un Kirgizstānas nostāju saskaņotību starptautiskos forumos;

                  l)

                  stiprināt parlamentu dialogu starp Kirgizstānu un Eiropas Parlamentu;

                  m)

                  nodrošināt, lai nolīgumā nopietna uzmanība būtu pievērsta klimata pārmaiņām, ūdens resursu apsaimniekošanai un katastrofu riska novēršanai un sagatavotībai tām, ņemot vērā lielo dabas katastrofu, tostarp zemestrīču, risku; atbalstīt Kirgizstānas centienus aizsargāt vidi un tās aktīvos pūliņus panākt ilgtspējīgu attīstību;

            Institucionālie noteikumi

                  n)

                  nodrošināt sarunu norāžu nosūtīšanu Eiropas Parlamentam saskaņā ar konfidencialitātes noteikumiem, lai Parlaments varētu pienācīgi pārbaudīt sarunu procesu un konsekventi izpildīt iestāžu pienākumus, kas izriet no LESD 218. panta 10. punkta, saskaņā ar kuru Parlamentu nekavējoties un pilnīgi jāinformē visos procedūras posmos;

                  o)

                  darīt pieejamus visus dokumentus, kas saistīti ar sarunām, piemēram, protokolus un apspriestos tekstu projektus, kā arī periodiski informēt Parlamentu;

                  p)

                  visos līmeņos nodrošināt atbilstību ilggadējai praksei provizoriski nepiemērot jauno nolīgumu, kamēr Parlaments nav devis savu piekrišanu;

                  q)

                  stiprināt un paplašināt esošo sadarbību, kas nostiprināta pašreizējā PSN, kurā jau ir izveidotas šādas sadarbības un dialoga struktūras:

                              —

                              sadarbības padome ministru līmenī;

                              —

                              sadarbības komiteja augstāko amatpersonu līmenī un tirdzniecības, ieguldījumu un attīstības sadarbības apakškomitejas;

                              —

                              parlamentārās sadarbības komiteja (PCC);

                  r)

                  stiprināt parlamentāro kontroli pilnvarotā parlamentārās sadarbības komitejā, ko jāparedz jaunajā nolīgumā, īpaši tādās jomās kā demokrātija, tiesiskums un cīņa pret korupciju;

                  s)

                  nodrošināt pilsoniskās sabiedrības iesaisti gan sarunu, gan arī nolīguma īstenošanas posmā;

                  t)

                  nodrošināt, ka tiek iekļauti noteikumi par sadarbības iespējamo apturēšanu, ja kāda no pusēm ir pārkāpusi būtiskus elementus, tostarp par to, kāda loma šādos gadījumos ir apspriedēm ar Parlamentu;

                  u)

                  gan ES, gan dalībvalstu līmenī piešķirt pietiekamus resursus, lai īstenotu visaptverošo nolīgumu, tādējādi nodrošinot, ka tiek sasniegti visi sarunās noteiktie vērienīgie mērķi;

            Kopīgas bažas un intereses, kas saistītas ar sadarbības jomām, uz kurām attiecas nolīgums

                  v)

                  ņemt vērā, ka Kirgizstāna ir viena no nedaudzajām jaunajām demokrātiskām valstīm šajā reģionā, kurai nepieciešams ES ilgtermiņa politiskais, diplomātiskais, finansiālais un tehniskais atbalsts;

                  w)

                  turpināt centienus, lai konsolidētu funkcionējošu parlamentāro demokrātiju ar patiesu daudzpartiju sistēmu un konstitucionālajām pārbaudēm un līdzsvarotības mehānismiem un nodrošinātu izpildvaras parlamentāro pārraudzību, kā daļu no ES demokrātijas atbalstam paredzētā izmēģinājuma projekta šajā valstī; darīt zināmas savas bažas par 2016. gada konstitucionālajiem grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz būtisku premjerministra pilnvaru stiprināšanu, valstu tiesu nolēmumu pārākumu pār starptautiskajiem cilvēktiesību līgumiem un Augstākās tiesas Konstitucionālās palātas neatkarības zaudēšanu; sekmēt NVO iesaistīšanu, izstrādājot un pārskatot valsts tiesību aktus un politikas virzienus, īpaši attiecībā uz jebkuriem instrumentiem vai mehānismiem, kuri tieši ietekmē pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību;

                  x)

                  vēlreiz apliecināt, ka sistemātisks darbs ir svarīgs, lai veicinātu demokrātijas un cilvēktiesību vērtības, tostarp vārda, biedrošanās un pulcēšanās brīvības, un tiesu iestāžu neatkarību;

                  y)

                  veicināt žurnālistiem un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem labvēlīgu vidi; nodrošināt, ka Kirgizstāna ļauj ārvalstu cilvēktiesību darbiniekiem un žurnālistiem, kuriem tas nebija atļauts, ieceļot Kirgizstānā un turpināt darbu bez iejaukšanās;

                  z)

                  atzīt, ka ir panākts progress attiecībā uz parlamenta un prezidenta vēlēšanu mierīgu norisi un labāku pārredzamību, un sekmēt starptautisko vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu turpmāku īstenošanu;

                  aa)

                  mudināt Kirgizstānu novērst jebkādas negatīvas autoritāras tendences, piemēram, tiesvedības izmantošanu politiskiem mērķiem, negodīgus tiesas sodus, negodīgu un nepārredzamu tiesvedību, iejaukšanos plašsaziņas līdzekļu brīvības izmantošanā, tiesībaizsardzības jomā strādājošo personu nesodāmību un aizturēto personu iespējamu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret tām, izdošanu valstīm, kurās personām draud spīdzināšana vai slikta izturēšanās pret tām, kā arī mazākumtautību diskrimināciju un ierobežojumus attiecībā uz pulcēšanās un vārda brīvību, un mudināt Kirgizstānu rūpīgi izmeklēt visus apgalvojumus par pierādījumu fabricēšanu, izspiešanu, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; paust bažas, ka uz iespējamas korupcijas apsūdzību pamata ir apcietināti politiskie līderi un potenciāli prezidenta kandidāti;

                  ab)

                  šajā sakarībā paust neapmierinātību, ka tika saglabāts mūža ieslodzījuma spriedums, kas piespriests cilvēktiesību aktīvistam Azimjon Askarov, kurš dokumentēja 2010. gada vardarbību starp etniskajām grupām, un pieprasa viņa tūlītēju atbrīvošanu, notiesājošā sprieduma atcelšanu, reabilitācijas un kompensācijas nodrošināšanu;

                  ac)

                  atgādināt, ka korupcija grauj cilvēktiesības, līdztiesību, tirdzniecību un godīgu konkurenci, kā arī mazina ārvalstu investīcijas, līdz ar to kavējot ekonomikas izaugsmi un arī mazinot iedzīvotāju ticību un uzticēšanos valsts iestādēm;

                  ad)

                  sekmēt stingru apņemšanos veicināt sociālo progresu, labu pārvaldību, demokrātiju un labas attiecības starp etniskajām un reliģiskajām grupām, apmācību un izglītību, arī kā līdzekli, lai stiprinātu stabilitātes un drošības pamatus; turpināt atbalstīt miera veidošanas un drošības pasākumus, kā arī pastiprināt centienus pilnībā integrēt minoritātes, ņemot vērā etniskās sadursmes Kirgizstānā 2010. gadā, lai novērstu turpmākus konfliktus;

                  ae)

                  palīdzēt pārvarēt sociālekonomiskās problēmas un šķēršļus, kas minēti SDO Ieteikumā Nr. 202; šajā sakarībā īpašu uzmanību pievērst jauniešiem, veicinot akadēmisko, jaunatnes un kultūras apmaiņu; īpašu uzmanību pievērst reģionālajai attīstībai, sevišķi pievēršoties ziemeļu–dienvidu nevienlīdzībai;

                  af)

                  atbalstīt, sekmēt un veicināt turpmāku reģionālo sadarbību Vidusāzijā, kas ir viens no vismazāk integrētajiem reģioniem pasaulē, turpinot pašreizējo pozitīvo attīstību, cita starpā, lai uzlabotu visas Vidusāzijas stabilitāti un attīstību; atzīt valsts iesaistīšanos ES programmās, kas vērstas uz šo virzienu, kā arī ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu enerģētikas, ūdens resursu apsaimniekošanas un vides problēmu novēršanas jomās, kā arī regulāru politisko un cilvēktiesību dialogu ar ES;

                  ag)

                  apliecināt, ka Kirgizstānas dalība Eirāzijas Ekonomiskajā savienībā (EES) neietekmē tās attiecību stiprināšanu ar ES, kā to pierādījis nesen ratificētais ES un Kazahstānas padziļinātais partnerības un sadarbības nolīgums;

                  ah)

                  ņemt vērā Kirgizstānas attiecību attīstību ar Ķīnu un Krieviju; mudināt Kirgizstānu dažādot savu ekonomiku, lai samazinātu tās ievērojamo politisko atkarību no šiem diviem ārējiem dalībniekiem; ņemt vērā šo attiecību attīstību saistībā ar Ķīnas stratēģijas “Viena josla, viens ceļš” (OBOR) īstenošanu; nodrošināt, ka tiek daudz labāk apkarota Krievijas plašsaziņas līdzekļu izplatītā propaganda valstī;

                  ai)

                  sekmēt darbu pie tā, lai mazinās nesenā diplomātiskā un ekonomiskā spriedze reģionā, aptverot arī Kazahstānu un Kirgizstānu;

                  aj)

                  atbalstīt pastāvīgu diplomātisko attiecību uzlabošanos ar Uzbekistānu, kā arī konstruktīvu dialogu par ierobežoto ūdens resursu apsaimniekošanu reģionā;

                  ak)

                  atzīt Kirgizstānas bažas par drošību saistībā ar drošības stāvokļa pasliktināšanos Afganistānā un reaģējot uz radikalizācijas pieaugumu Vidusāzijas reģionā; sniegt palīdzību saistībā ar islāmistu ārvalstu kaujinieku un viņu ģimenes locekļu atgriešanos no ārzemēm; stiprināt reģionālo sadarbību ar Vidusāzijas valstīm attiecībā uz cīņu pret džihādistu kustībām un starptautisko noziedzību, balstoties uz tiesiskiem, institucionāliem un praktiskiem pret terorismu vērstiem robežkontroles pasākumiem un preventīviem pasākumiem pret pieaugošu vardarbīgu reliģisko radikalizāciju;

                  2.

                  uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Kirgizstānas Republikas prezidentam, valdībai un parlamentam.

         (1)  OV C 168 E, 14.6.2013., 91. lpp.

         (2)  OV C 58, 15.2.2018., 119. lpp.

         (3)  OV C 300, 18.2.2016., 10. lpp.

         (4)  OV C 351 E, 2.12.2011., 92. lpp.

         (5)  OV C 81 E, 15.3.2011., 80. lpp.

         (6)  OV C 208, 10.6.2016., 177. lpp.


title: Padomes Ieteikums (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai 2020/C 417/01

text:
               2.12.2020

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 417/1

      PADOMES IETEIKUMS
      (2020. gada 24. novembris)
      par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai
      (2020/C 417/01)
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. un 166. pantu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (1) izglītība un pieeja arodmācībām un tālākizglītībai ir atzītas par pamattiesībām, savukārt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķos paredzēts – līdz 2030. gadam jāpanāk, ka visām sievietēm un visiem vīriešiem ir nodrošināta vienlīdzīga piekļuve izmaksu ziņā pieejamai un kvalitatīvai tehniskajai, profesionālajai un terciārajai (tostarp augstskolas) izglītībai un ievērojami palielinās to jauniešu un pieaugušo skaitu, kuriem ir atbilstošas prasmes (tostarp tehniskās prasmes un arodprasmes), lai viņi varētu būt nodarbināti, strādāt pienācīgas kvalitātes darbvietās un nodarboties ar uzņēmējdarbību.

                  (2)

                  2017. gada 17. novembrī proklamētajā Eiropas sociālo tiesību pīlārā (2) ir izklāstīta virkne principu, kuru mērķis ir atbalstīt taisnīgus un labi funkcionējošus darba tirgus un labklājības sistēmas un kuru vidū ir 1. princips par tiesībām uz kvalitatīvu un iekļaujošu vispārīgo un profesionālo izglītību un mūžizglītību un 4. princips par aktīvu atbalstu nodarbinātībai.

                  (3)

                  Ar kvalitatīvu un novatorisku profesionālās izglītības un apmācības sistēmu palīdzību cilvēki iegūst prasmes, kas nepieciešamas darbam, personiskajai izaugsmei un pilsoniskumam un kuras viņiem palīdz pielāgoties un īstenot divējādo – digitālo un zaļo – pārkārtošanos, pārvarēt ārkārtas situācijas un ekonomikas satricinājumus, un vienlaikus šīs sistēmas arī atbalsta ekonomikas izaugsmi un sociālo kohēziju. Tādējādi tās cilvēkiem nodrošina prasmes, kas palīdz atrast vai izveidot darba tirgū pieprasītas darbvietas.

                  (4)

                  Efektīvai profesionālās izglītības un apmācības politikai ir būtiska nozīme centienos sasniegt LESD 145. pantā noteikto mērķi – atbalstīt kvalificētu, mācītu un pielāgoties spējīgu darbaspēku, kā arī darba tirgus, kuri spēj reaģēt uz pārmaiņām ekonomikā.

                  (5)

                  Komisijas paziņojums “Eiropas zaļais kurss” (3) ir jaunā Eiropas izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir pārveidot Eiropas ekonomiku un sabiedrību un ievirzīt tās ilgtspējīgākā gultnē. Skolām, mācību iestādēm un augstskolām ir labas iespējas skolēnus, vecākus, uzņēmumus un plašāko sabiedrību iesaistīt darbā pie tām pārmaiņām, kuras ir sekmīgas pārkārtošanās priekšnoteikums. Lai izmantotu zaļās pārkārtošanās piedāvātās iespējas, ir proaktīvi jāpilnveido prasmes un jāpārkvalificējas.

                  (6)

                  Komisijas paziņojumā “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (4) uzsvērts, ka galvenā uzmanība jāpievērš prasmēm, nodarbināmībai un cilvēkkapitālam un ka šādā nolūkā jāizmanto Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (5) un arī priekšlikums Padomes ieteikumam par profesionālo izglītību un apmācību. Paziņojumā arī sacīts, ka turpināsies darbs pie Eiropas izglītības telpas veidošanas un jaunas sistēmas sadarbībai ar dalībvalstīm izglītības un apmācības jomā.

                  (7)

                  Komisijas paziņojumā “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (6) tiek aicināts izlēmīgi rīkoties, lai mūžizglītība kļūtu par ikviena iedzīvotāja pašsaprotamu dzīves aspektu un lai nodrošinātu, ka izglītība un apmācība iet kopsolī ar notiekošajām pārmaiņām un palīdz īstenot divējādo pārkārtošanos. Turklāt šajā paziņojumā augstākās un profesionālās izglītības un apmācības sistēmas tiek aicinātas darba tirgū iepludināt vairāk zinātnieku, inženieru un tehniķu. Jaunajā aprites ekonomikas rīcības plānā (7) un ES Biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam (8) uzsvērts, ka prasmēm ir būtiska nozīme pārejā uz zaļu un tīru ekonomiku.

                  (8)

                  Komisijas paziņojumā “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (9) uzsvērts, ka ceturtajai daļai ES mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) par vissvarīgāko problēmu ir kļuvusi prasmīgu darbinieku vai pieredzējušu vadītāju pieejamība un ka visā ES nozīmīgākais šķērslis jauniem ieguldījumiem ir prasmīgu darbinieku trūkums. Profesionālā izglītība un apmācība īpaši svarīga ir maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem nepieciešams, lai darbaspēkam ir vajadzīgās prasmes.

                  (9)

                  Komisijas paziņojumā “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (10) uzsvērts – lai panāktu dzimumu līdzsvaru profesijās, kurās tradicionāli dominē vīrieši vai sievietes, un lai apkarotu dzimumu stereotipus, svarīga loma ir sieviešu un vīriešu profesionālajai izglītībai un apmācībai.

                  (10)

                  Komisijas paziņojumā “ES budžets – Eiropas atveseļošanas plāna dzinējspēks” (11) ir izklāstīts drosmīgs un visaptverošs plāns Eiropas atveseļošanai, kam pamatā ir ārkārtas Eiropas Atveseļošanas instruments (Next Generation EU) un pastiprināta daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam. Plāns ir balstīts uz solidaritāti un taisnīgumu un dziļi sakņots Savienības kopīgajos principos un vērtībās. Plānā aprakstīts, kā stimulēt Eiropas ekonomiku, veicināt zaļo un digitālo pārkārtošanos un padarīt ekonomiku taisnīgāku, noturīgāku un ilgtspējīgāku nākamajām paaudzēm.

                  (11)

                  Kopš 2013. gada Garantija jauniešiem (12) ir palīdzējusi nodrošināt, ka jaunieši četru mēnešu laikā pēc darba zaudēšanas vai izglītības beigšanas saņem kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu. Atstumtības riskam pakļautiem jauniešiem profesionālā izglītība un apmācība ir efektīvi palīdzējusi raitāk iekļauties darba tirgū. Turpmāk Garantijā jauniešiem var vēl vairāk pieaugt pievilcīgas un darba tirgus vajadzībām atbilstošas profesionālās izglītības un apmācības, īpaši māceklības, nozīme, jo tā var palīdzēt nepieļaut, ka jaunieši kļūst par bezdarbniekiem, un sagatavot viņus nākotnes darba tirgus piedāvātajām iespējām, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās ietvaros.

                  (12)

                  Ar Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Sociālo fondu plus (ESF+) ir iecerēts nodrošināt labāku izglītības un apmācības sistēmas atbilstību darba tirgum un vienlīdzīgu piekļuvi mūžizglītības iespējām ikvienam, šādā nolūkā nodrošinot prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas ceļus.

                  (13)

                  Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Savienības programmu izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā Erasmus un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013, ir paredzēts: lai veicinātu elastīgus mācīšanās ceļus, kas ļauj cilvēkiem attīstīt kompetences, kuras vajadzīgas 21. gadsimta problēmu risināšanai, būtu jāsaglabā 2014.–2020. gada programmai raksturīgā integrētība, proti, jāaptver visas mācīšanās situācijas – formālā, neformālā un ikdienējā mācīšanās – un visi dzīves posmi.

                  (14)

                  Šā ieteikuma pamatā ir vairākas Eiropas līmenī izstrādātas iniciatīvas izglītības, apmācības un prasmju jomā, kuras apkopotas I pielikumā, un tas būs ieguldījums Eiropas Prasmju programmā ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai, atjauninātajā Digitālās izglītības rīcības plānā, Eiropas izglītības telpā un stratēģiskajā sistēmā Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā.

                  (15)

                  Ar šā ieteikuma palīdzību iecerēts sasniegt Eiropas izglītības telpas mērķi – izveidot īstenu Eiropas mācību telpu, kur kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un apmācībai netraucē robežas un kuras mērķis ir likvidēt šķēršļus augstākās izglītības un vidējās izglītības, un mācību kvalifikāciju, un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu atzīšanai –, un censties panākt, ka pārrobežu kontekstā raitāk tiek veikta apmācības un mūžizglītības rezultātu validācija.

                  (16)

                  Par pamatu ņemot prioritātes, kas noteiktas ciešākai sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā Eiropā (Kopenhāgenas procesam), ko 2002. gada 19. decembrī pieņēma kā Padomes rezolūciju (13), mērķi nodrošināt kvalitatīvu un elastīgu profesionālo izglītību un apmācību un starpvalstu mobilitāti tika saglabāti kā centrālie elementi vispārējā redzējumā par profesionālās izglītības un apmācības modernizāciju, ko atbildīgie ministri noteica 2010. gada Briges paziņojumā.

                  (17)

                  2015. gada 22. jūnija Rīgas secinājumos par profesionālo izglītību un apmācību atbildīgie ministri vienojās par prioritāšu kopumu, kas palīdzētu šo redzējumu īstenot un kas integrēts Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgajā ziņojumā par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu (14) un 2016. gada jaunajā Prasmju programmā Eiropai (15), kura deva vēl vienu spēcīgu stimulu Savienības PIA politikai un kurā lielāka uzmanība tika veltīta PIA pievilcīgumam un kvalitātei.

                  (18)

                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Ieteikumā par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQAVET) (16) tika noteikta ietvarstruktūra, kas dalībvalstīm palīdzētu uzlabot savu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti un palielinātu dalībvalstu profesionālās izglītības un apmācības politikas pasākumu pārredzamību. Desmit EQAVET īstenošanas gados šī ietvarstruktūra ir veicinājusi valstu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu reformēšanu, tomēr tā nav būtiski uzlabojusi kvalitātes nodrošināšanas pasākumu pārredzamību. Turklāt tā lielākoties tika izmantota sākotnējā profesionālajā izglītībā un apmācībā skolās. Tāpēc 2009. gada ieteikumā minētā EQAVET ietvarstruktūra būtu jāintegrē šajā ieteikumā, un būtu jāpievieno elementi, kas palīdzētu novērst trūkumus, kas konstatēti tās īstenošanā un kas ir saistīti ar mācību rezultātu kvalitāti, sertifikāciju un novērtēšanu, apspriešanos ar ieinteresētajām personām, skolotāju un pasniedzēju lomu, mācīšanos darbavietā un ar profesionālās izglītības un apmācības elastīgumu. Lai uzlabotu savstarpējo mācīšanos, palielinātu profesionālās izglītības un apmācības kvalitātes nodrošināšanas pasākumu pārredzamību un saskaņotību un nostiprinātu ES dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos, būtu jānodrošina, ka ES līmenī tiek veikta kvalitātes nodrošināšanas salīdzinošā izvērtēšana sistēmas līmenī.

                  (19)

                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Ieteikumā par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET) (17) tika noteikts mērķis uzlabot mācību rezultātu atzīšanu, uzkrāšanu un pārnešanu, atbalstīt mobilitāti un mūžizglītību, kā arī izveidot ES kredītpunktu sistēmu profesionālās izglītības un apmācības jomā. Desmit ECVET īstenošanas gados šī sistēma, ar kuras palīdzību tiek izmantotas un dokumentētas mācību rezultātu vienības, ir plaši veicinājusi kvalitatīvākas mobilitātes pieredzes veidošanos. Tomēr ECVET punktu koncepcija pārsvarā netika izmantota, un ECVET netika pielietota, lai izstrādātu Eiropas kredītpunktu sistēmu profesionālās izglītības un apmācības jomā. Tāpēc šajā Padomes ieteikumā būtu jāiekļauj ECVET pamatprincipi (piemēram, mācību rezultātu vienības), kas saistīti ar elastīgumu. ECVET rīki (piemēram, mācību līgums un saprašanās memorands), ar kuriem tiek atbalstīta profesionālās izglītības apguvēju mobilitāte, ir jāpilnveido saistībā ar citiem ES instrumentiem, piemēram, tiem, kas saņem atbalstu no Erasmus+ programmas. Profesionālajām kvalifikācijām pēcvidusskolas un terciārajā līmenī var piemērot jau patlaban izmantoto Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēmu.

                  (20)

                  Padomes 2018. gada 15. marta Ieteikumā par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (18) ir noteikti 14 pamatkritēriji, kas dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāizmanto, lai attīstītu kvalitatīvu un efektīvu māceklību, kas nodrošinātu gan ar darbu saistīto prasmju pilnveidi, gan mācekļu personisko izaugsmi.

                  (21)

                  2015. gada 22. jūnija Rīgas secinājumos saskaņoto prioritāšu uzraudzība, ko veic Cedefop, liecina, ka valstīm ir izdevies modernizēt vairākus profesionālās izglītības un apmācības aspektus, jo īpaši tādus kā māceklība un mācīšanās darbavietā, kvalitātes nodrošināšana, prasmju paredzēšanas mehānismu un konsultatīvo struktūru, kurās tiek iesaistīti sociālie partneri, izveidošana, caurlaidīguma un elastīguma palielināšana un – pēdējā laikā – lielāka pievēršanās digitālajām prasmēm. Tomēr, ņemot vērā digitālo un zaļo pārkārtošanos, ir būtiski jāpaplašina un jāuzlabo profesionālās izglītības un apmācības piedāvājums gan jauniešiem, gan pieaugušajiem, vienlaikus arī palielinot sākotnējās profesionālās izglītības un apmācības pievilcīgumu un kvalitāti.

                  (22)

                  Daudzās valstīs ir ieviestas iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt izcilību profesionālajā izglītībā un apmācībā un PIA labāk sasaistīt ar inovācijas un prasmju ekosistēmām. Sekojot šiem paraugiem, patlaban tiek izmēģināta profesionālās izcilības centru koncepcija ar mērķi panākt, lai tie konkrētās mācību jomās kļūtu par pasaules līmeņa atsauces punktiem gan sākotnējai apmācībai, gan turpmākai prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai.

                  (23)

                  Arodmācību padomdevēja komiteja 2018. gada decembrī pieņemtajā atzinumā par profesionālās izglītības un apmācības nākotni izklāstīja redzējumu par izcilu un iekļaujošu mūžilgu profesionālo izglītību un apmācību, kas atbilst ekonomisko, tehnoloģisko un sociālo izmaiņu iespaidotās nākotnes prasībām. Minētajā atzinumā Komisija tika aicināta sagatavot priekšlikumu, kā racionalizēt un konsolidēt ES politikas satvaru attiecībā uz profesionālo izglītību un apmācību, tās pārvaldību un esošajiem instrumentiem un kas tiktu sagatavots kā vispārējs Padomes ieteikums.

                  (24)

                  Ņemot vērā, ka šis ieteikums nav saistošs, tajā ir ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi un tas būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas tiesībām, dalībvalstu tiesībām un praksi. Konkrēti, šis ieteikums neskar Direktīvu 2005/36/EK (19), kas grozīta ar Direktīvu 2013/55/ES (20), par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un tajā paredzēto automātiskās atzīšanas režīmu.
                  Ņemot vērā šādu profesionālās izglītības un apmācības definīciju:
                  Šajā ieteikumā profesionālā izglītība un apmācība ir jāsaprot kā tāda izglītība un apmācība, kuras mērķis ir jauniešiem un pieaugušajiem nodrošināt zināšanas, prasmes un kompetences, kas vajadzīgas konkrētās profesijās vai plašāk darba tirgū (21). To var nodrošināt formālā un neformālā vidē, visos Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras līmeņos, tostarp attiecīgā gadījumā terciārajā līmenī.

            AR ŠO IESAKA DALĪBVALSTĪM:
      saskaņā ar valstu un Savienības tiesību aktiem, pieejamajiem resursiem, valstu prioritātēm un apstākļiem, tostarp sociālekonomisko situāciju un valstu PIA sistēmu īpašībām, un ciešā sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām:

                  a)

                  censties īstenot tādu profesionālās izglītības un apmācības politiku, kas:

                              —

                              demogrāfisku pārmaiņu laikos un visos ekonomikas ciklos jauniešiem un pieaugušajiem nodrošina zināšanas, prasmes un kompetences, kuras palīdz gūt panākumus mainīgajā darba tirgū un sabiedrībā, panākt atveseļošanos un īstenot taisnīgu pārkārtošanos uz zaļo un digitālo ekonomiku,

                              —

                              veicina iekļautību un vienlīdzīgas iespējas un palīdz panākt noturību, sociālu taisnīgumu un labklājību visiem, un

                              —

                              starptautiskā kontekstā veicina Eiropas profesionālās izglītības un apmācības sistēmas, lai tās profesionālās izglītības apguvēju vidū tiktu atzītas par pasaules līmeņa mērauklu;

                  b)

                  rīkoties un veikt ieguldījumus, lai īstenotu šo politiku, saskaņā ar turpmāk 1.–21. punktā noteiktajiem principiem, un

                  c)

                  strādāt tā, lai līdz 2025. gadam sasniegtu turpmāk uzskaitītos ES līmeņa mērķus (22), kuri ir ietverti attiecīgajās Eiropas uzraudzības sistēmās, tostarp izglītības un apmācības, sociālās politikas un nodarbinātības politikas jomā:

                              —

                              PIA iestāžu absolventu, kas strādā, īpatsvaram vajadzētu būt vismaz 82 % (23),

                              —

                              60 % absolventu, kuri nesen absolvējuši PIA iestādi, profesionālās izglītības un apmācības laikā ir izmantojuši mācīšanos darbavietā (24). Šis mērķis aptver visu veidu mācīšanos darbavietā, kas notiek kādā darba vietā, un tādējādi ar tā palīdzību tiks veicināta arī māceklības iespēju paplašināšana, ko var atbalstīt no Garantijas jauniešiem,

                              —

                              8 % PIA apguvēju iesaistās mācību mobilitātē ārvalstīs (25).

         Profesionālā izglītība un apmācība elastīgi pielāgojas izmaiņām darba tirgū

                  1.

                  Profesionālās izglītības un apmācības programmās līdzsvaroti apvienotas profesionālās – arī tehniskās – prasmes, kas pieskaņotas visiem ekonomikas cikliem, mainīgajām darbvietām un darba metodēm, un pamatkompetences (26), kuras ietver stabilas pamatprasmes, digitālās, transversālās, zaļās prasmes un citas dzīvesprasmes, kas nodrošina stabilu pamatu noturībai, mūžizglītībai, mūžilgai nodarbināmībai, sociālajai iekļautībai, aktīvam pilsoniskumam un personiskajai izaugsmei;

                  2.

                  Profesionālās izglītības un apmācības programmas, programmu piedāvājumi un kvalifikācijas attiecīgā gadījumā tiek regulāri atjauninātas, izmantojot prasmju apzināšanu (t. i., absolventu gaitu apzināšanas sistēmas, prasmju paredzēšanas mehānismus, tostarp sektoru un reģionu līmenī);

                  3.

                  Profesionālās izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem ir valsts kontekstam atbilstoša pienācīga līmeņa neatkarība, elastīgums, atbalsts un finansējums, lai tie varētu savu mācību piedāvājumu pielāgot pārmaiņām prasmju vajadzību jomā, digitālās un zaļās pārkārtošanās procesam un ekonomikas cikliem, vienlaikus nodrošinot kvalitāti;

                  4.

                  Profesionālās izglītības un apmācības programmas visos līmeņos ietver mācīšanos darbavietā, un tās komponenti tiek plašāk izvērsti arī profesionālajā tālākizglītībā un tālākapmācībā; tiek pilnveidotas māceklības shēmas (27), lai uzlabotu Garantijas jauniešiem piedāvājumus (28) – un tās tiek papildinātas ar atbilstošu atbalstu (29) un pasākumiem māceklības piedāvājuma stabilizēšanai –, un arī lai rastu risinājumu maziem uzņēmumiem raksturīgajām problēmām; atbilstoši valsts kontekstam varētu nodrošināt motivējošus pasākumus darba devējiem, lai dažādās ekonomikas jomās izveidotu iespējas mācīties darbavietā;

         Elastīgums un izaugsmes iespējas ir profesionālās izglītības un apmācības pamats

                  5.

                  Profesionālās izglītības un apmācības programmas ir vērstas uz izglītojamajiem un piedāvā piekļuvi mācībām klātienē un digitālu vai jaukta tipa mācīšanos, elastīgus un modulārus mācīšanās ceļus, kuru pamatā ir neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātu atzīšana, un rada iespējas karjeras izaugsmei un mācību progresam; Profesionālās tālākapmācības programmas ir veidotas tā, lai tās varētu pielāgot konkrētā darba tirgus, konkrētā sektora vai individuālām prasmju pilnveides vai pārkvalifikācijas vajadzībām;

                  6.

                  Profesionālās izglītības un apmācības programmu pamatā ir mācību rezultātu moduļi jeb vienības, un ir ieviesti validācijas mehānismi, kas ļauj pārnest, atzīt un uzkrāt individuālos mācību rezultātus, lai atbilstoši valsts kontekstam iegūtu attiecīgi kvalifikāciju vai daļēju kvalifikāciju; (30) Sākotnējās PIA galvenais mērķis ir iegūt pilnu kvalifikāciju.

         Profesionālā izglītība un apmācība ir inovāciju un izaugsmi veicinošs faktors un sagatavo digitālās un zaļās pārkārtošanās procesam un pieprasītām profesijām

                  7.

                  Profesionālā izglītība un apmācība tiek padarīta noturīga, to integrējot ekonomikas, rūpniecības un inovācijas stratēģijās, tostarp tajās, kas saistītas ar atveseļošanu, zaļo un digitālo pārkārtošanos. Tāpēc profesionālās izglītības un apmācības piedāvājums, īpaši pieaugušajiem, ir būtiski jāpielāgo un/vai jāpaplašina, mudinot apgūt uzņēmējdarbības, digitālās un zaļās prasmes;

                  8.

                  Profesionālās izcilības centri darbojas kā katalizatori vietējās uzņēmējdarbības ieguldījumiem, veicinot atveseļošanu, digitālo un zaļo pārkārtošanos, Eiropas līmeņa un reģionālu inovāciju un pārdomātas specializācijas stratēģijas, attīstot profesionālo izglītību un apmācību, tostarp augstākos kvalifikācijas līmeņos (5.–8. EKI līmenī) atbilstoši valsts kontekstam, un nodrošina novatoriskus pakalpojumus, piemēram, kopas, biznesa inkubatorus jaunuzņēmumiem un tehnoloģiju inovāciju MVU, kā arī inovatīvus pārkvalifikācijas risinājumus strādājošajiem, kuri ir pakļauti atlaišanas riskam;

                  9.

                  profesionālās izglītības un apmācības iestādēm ir piekļuve ultramodernai infrastruktūrai, tajās ir ieviestas valsts kontekstam atbilstošas digitalizācijas stratēģijas (31), un to programmās un organizatoriskajā pārvaldībā ir integrēti vides ilgtspējas un sociālās ilgtspējas aspekti, tādējādi sniedzot ieguldījumu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā;

         Profesionālā izglītība un apmācība ir pievilcīga izvēle, kuras pamatā ir mūsdienīga un digitalizēta mācību pakalpojumu sniegšana / prasmju nodrošināšana

                  10.

                  Profesionālā sākotnējā izglītība un apmācība un tālākizglītība un tālākapmācība ir mūžizglītības daļa. Ir iespējams elastīgi un viegli virzīties gan no sākotnējās profesionālās izglītības un apmācības uz profesionālo tālākizglītību un tālākapmācību, gan no vispārējās izglītības uz augstāko izglītību;

                  11.

                  Tiek pilnveidotas profesionālās izglītības un apmācības programmas 5.–8. EKI līmenī, lai apmierinātu augošo vajadzību pēc augstāka līmeņa profesionālajām prasmēm atbilstoši valsts kontekstam;

                  12.

                  Profesionālajās izglītības un apmācības programmās tiek atbilstoši kombinēta atvērta, digitāla un iesaistoša mācību vide (un tā ietver darbavietas ar mācībām labvēlīgu vidi), un programmas tiek atbalstītas ar ultramodernu un pieejamu infrastruktūru, aprīkojumu un tehnoloģijām, kā arī ar daudzveidīgiem pedagoģijas paņēmieniem un rīkiem, piemēram, IKT simulatoriem, virtuālo un paplašināto realitāti, kuru rezultātā palielinās apmācības piedāvājuma pieejamība un efektivitāte, tai skaitā mazajiem uzņēmumiem (32);

                  13.

                  Skolotāji, pasniedzēji un citi profesionālās izglītības un apmācības darbinieki apņemas sākt un turpināt profesionāli pilnveidoties, lai: nodrošinātu kvalitatīvu apmācību; veicinātu tehnisko un digitālo prasmju attīstību un efektīvas un inovatīvas mācību metodes, tostarp mācīšanu virtuālā vidē; atbilstoši mūsdienīgai profesionālai un digitālai pedagoģijai strādātu ar digitālajiem mācību rīkiem un daudzveidīgā un daudzkultūru vidē. Viņu karjeras attīstības iespējas kļūst pievilcīgākas, jo darbā pieņemšanas pieeju tvērums kļūst plašāks, uzlabojas karjeras iespējas (33), kā arī nostiprinās sadarbība starp profesionālās izglītības skolotājiem/pasniedzējiem un uzņēmumiem un citām darbavietām;

                  14.

                  Internacionalizācijas stratēģijas palīdz veidot stratēģisku pieeju starptautiskajai sadarbībai profesionālajā izglītībā un apmācībā, tostarp ES robežreģionos; ar šādu stratēģiju palīdzību visā pasaulē tiek veicināta veiksmīga valstu prakse, un to īstenošanai var izmantot dažādus paņēmienus, piemēram, izglītojamo un skolotāju/pasniedzēju mobilitāti, dalību starptautiskās prasmju sacensībās un šādu sacensību kopīgu sagatavošanu;

                  15.

                  Profesionālās izglītības un apmācības apguvējiem un darbiniekiem ir nodrošinātas mācību mobilitātes iespējas, kuras ietver virtuālo mobilitāti, ilgtermiņa mobilitāti un mobilitāti uz trešām valstīm un kas tiek veicinātas, izmantojot un atzīstot mācību rezultātu vienības un attiecīgos Eiropas rīkus; (34)

                  16.

                  Skaidra un ērti lietojama informācija par mācību un karjeras iespējām un validācijas iespējām tiek nodrošināta, visā ES sniedzot kvalitatīvus mūžizglītības un karjeras konsultēšanas pakalpojumus, kuros pilnvērtīgi izmanto Europass un citus digitālos pakalpojumus;

         Profesionālā izglītība un apmācība veicina vienlīdzīgas iespējas

                  17.

                  PIA programmas ir iekļaujošas un pieejamas neaizsargātām grupām, piemēram, personām ar invaliditāti, mazkvalificētiem/mazprasmīgiem iedzīvotājiem, minoritātēm, personām ar migrantu izcelsmi un personām, kurām ir mazāk iespēju ģeogrāfiskās atrašanās vietas un/vai sociālekonomiski nelabvēlīgās situācijas dēļ; Ar mērķtiecīgu pasākumu un elastīgu mācību formātu palīdzību tiek novērsta izglītības un apmācības priekšlaicīga pārtraukšana un atbalstīta pāreja no skolas uz darba vidi;

                  18.

                  PIA programmām var piekļūt no digitālām mācību platformām, kuru pieejamība tiek atbalstīta ar rīkiem, ierīcēm un interneta savienojumu, ko nodrošina jo īpaši neaizsargātām grupām un personām lauku vai attālos apvidos;

                  19.

                  Ar mērķtiecīgiem pasākumiem tiek veicināts dzimumu līdzsvars profesijās, kas tradicionāli tiek uzskatītas par “vīriešu” vai “sieviešu” profesijām, un kopīgiem spēkiem tiek kliedēti ar dzimumu saistīti un citu veidu stereotipi;

         Profesionālās izglītības un apmācības pamatā ir kvalitātes nodrošināšanas kultūra

                  20.

                  Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra (EQAVET ietvarstruktūra), kas aprakstīta II pielikumā, tiek izmantota valsts kvalitātes nodrošināšanas sistēmās gan sākotnējā profesionālajā izglītībā un apmācībā, gan profesionālajā tālākizglītībā un tālākapmācībā; tā aptver profesionālo izglītību un apmācību visās mācību vidēs (piemēram, izglītības un apmācības pakalpojumu sniegšanu skolā un mācīšanos darbavietā, tostarp māceklības shēmas) un visus mācīšanās veidus (digitālu, klātienes vai jaukta tipa), ko nodrošina gan publiskie, gan privātie izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzēji, un tās pamatā ir indikatīvu deskriptoru un kopēju kvalitātes nodrošināšanas rādītāju kopums, kas attiecas uz profesionālo izglītību un apmācību un ko izmanto gan sistēmu, gan pakalpojumu sniedzēju līmenī atbilstoši valsts kontekstam, kā norādīts II pielikumā;

                  21.

                  Kvalitātes nodrošināšanas valsts kontaktpunkts profesionālās izglītības un apmācības jautājumos turpina uzturēt saikni ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām valsts un reģionālā līmenī, lai:

                              —

                              ar konkrētu iniciatīvu palīdzību īstenotu un pilnveidotu EQAVET ietvarstruktūru,

                              —

                                 EQAVET ietvarstruktūras īstenošanas nolūkā informētu un piesaistītu plašu ieinteresēto personu loku, tostarp profesionālās izcilības centrus,

                              —

                              atbalstītu pašizvērtējumu, kas papildina un dod iespēju efektīvi veikt kvalitātes nodrošināšanu un ļauj novērtēt panākumus un apzināt jomas, kurās jāpanāk uzlabojumi, tostarp izvērtēt PIA sistēmu un iestāžu digitālo gatavību,

                              —

                              aktīvi piedalītos Eiropas tīklā kvalitātes nodrošināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā,

                              —

                              nodrošinātu, ka, pamatojoties uz EQAVET ietvarstruktūru, tiek atjaunināts valsts kvalitātes nodrošināšanas pasākumu apraksts,

                              —

                              iesaistītos kvalitātes nodrošināšanas salīdzinošajā izvērtēšanā (35) ES līmenī nolūkā uzlabot kvalitātes nodrošināšanas pasākumu pārredzamību un saskaņotību un nostiprināt dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos;

         Īstenošana valsts līmenī

      Dalībvalstīm ir ieteicams veikt pasākumus, lai šo politiku īstenotu valsts līmenī kopā ar sociālajiem partneriem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām. To darot, tām būtu:

                  22.

                  Jāatbalsta ilgtspējīgas partnerības profesionālās izglītības un apmācības pārvaldībā atbilstoši valsts kontekstam un attiecīgā gadījumā izmantojot publiskas un privātas partnerības. Jāiesaista sociālie partneri un visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp profesionālās izglītības un apmācības iestādes, visu izmēru nozares un uzņēmumi, valsts un privātie nodarbinātības dienesti, PIA skolotāji un pasniedzēji un viņu pārstāvji, starpnieki, piemēram, rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības kameras, profesionālas un nozaru organizācijas, Garantijas jauniešiem, ESF un citu ES iniciatīvu valsts koordinatori, informācijas tehnoloģiju nozare, profesionālās izcilības centri, kopas, izglītojamo un vecāku organizācijas, kā arī vietējās, reģionālās un valsts iestādes. Jāveicina šādas partnerības reģionālā un nozaru līmenī;

                  23.

                  Maksimāli jāizmanto Eiropas pārredzamības rīki, piemēram, Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra, Eiropas kredītpunktu pārneses un uzkrāšanas sistēma (ECTS), Europass un Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikācija (ESCO), jāveicina kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu automātiska atzīšana (36), jārada iespēja izglītojamajiem izmantot dažādās Europass funkcijas (piemēram, iespēja savu pieredzi, prasmes un kvalifikācijas reģistrēt tiešsaistes profilā, ko var izmantot karjeras konsultēšanai, mobilitātes pieredzei, digitāli parakstītu apliecinājumu iegūšanai, ieteikumu saņemšanai un mācību un darba iespēju meklēšanai, kvalifikācijai, validācijai, atzīšanai utt.);

                  24.

                  Maksimāli jāizmanto Eiropas Savienības fondi un instrumenti, ar kuriem atbalsta reformas un/vai ieguldījumus profesionālajā izglītībā un apmācībā, tostarp digitalizāciju un vides ilgtspēju, piemēram, Next Generation EU (Atveseļošanas un noturības mehānisms, REACT-EU), Eiropas Sociālais fonds+, SURE, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, InvestEU, Erasmus+, “Apvārsnis Eiropa”, Interreg, Digitālā Eiropa, Taisnīgas pārkārtošanās mehānisms un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, un Modernizācijas fonds; jāveicina turpmāki publiskā un privātā sektora ieguldījumi profesionālajā izglītībā un apmācībā;

                  25.

                  Balstoties uz attiecīgajiem jau pastāvošajiem valsts pasākumiem un finanšu shēmām, jānosaka pasākumi, kas veicami šā ieteikuma īstenošanai valsts līmenī 18 mēnešu laikā pēc tā pieņemšanas, un jānodrošina šo pasākumu izpilde, tostarp, piešķirot atbilstošus valsts resursus valsts līmenī un lielu uzmanību veltot digitalizācijas un vides ilgtspējas aspektu integrēšanai visā PIA jomā, un pienācīgi jāņem vērā izglītības un apmācības iestāžu atbildība/autonomija atbilstoši valsts kontekstam.

            AR ŠO ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU, PIENĀCĪGI ŅEMOT VĒRĀ SUBSIDIARITĀTES PRINCIPU:
      īstenot Savienības profesionālās izglītības un apmācības politiku, kas ir atbalsts dalībvalstu rīcībai, un cita starpā:

                  26.

                  Nodrošināt ES profesionālās izglītības un apmācības politikas efektīvu pārvaldību ar trīspusējās Arodmācību padomdevējas komitejas palīdzību, pamatojoties uz caurviju darba programmu un sadarbojoties ar profesionālās izglītības un apmācības ģenerāldirektoriem (37), izglītojamo pārstāvjiem un profesionālās izglītības un apmācības pakalpojumu sniedzējiem;

                  27.

                  Nodrošināt, ka tiek pilnībā ņemta vērā ES profesionālās izglītības un apmācības politika, kad tiek īstenots ES Atveseļošanas plāns, Eiropas zaļai kurss un jaunā Eiropas industriālā stratēģija, MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai, un ka šī politika ir saskanīgi un stabili iekļauta Eiropas Prasmju programmā ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai, Digitālās izglītības rīcības plānā, vispārējā sistēmā Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā un Eiropas izglītības telpā;

                  28.

                  Sniegt turpmāku atbalstu strukturālajām reformām māceklības jomā, šādā nolūkā izveidojot māceklības atbalsta dienestu un radot jaunu stimulu Eiropas Māceklības aliansei sinerģijā ar Garantiju jauniešiem; pakāpeniski izvērst atbalsta pakalpojumus profesionālajai izglītībai un apmācībai sadarbībā ar Cedefop;

                  29.

                  Kā ierosināts Eiropas Prasmju programmā, kopā ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp EKI Konsultatīvās grupas kontekstā, izpētīt mikroapliecinājumu koncepciju un izmantošanu, arī PIA jomā.

                  30.

                  Atbalstīt Eiropas profesionālās izcilības centru platformu pakāpenisku izveidi un attīstību un kopā ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām izpētīt Eiropas profesionālos pamatprofilus kā daļu no Europass platformas, ja iespējams, tos papildinot ar digitālu arodapmācības saturu, ko attīsta Eiropas pārredzamības rīku ietvaros, lai veicinātu gan izglītojamo un darba ņēmēju mobilitāti, gan kvalifikāciju pārredzamību un atzīšanu;

                  31.

                  Atbalstīt kvalitatīvu un efektīvu PIA pakalpojumu sniegšanas digitalizāciju mācību vidē gan skolās, gan darbavietā, veicinot Eiropas kompetenču ietvarstruktūru (38) un pašnovērtējuma rīku (39) izmantošanu un izpētot, cik pamatoti būtu veikt ES mēroga apsekojumu par PIA skolām;

                  32.

                  Pastiprināt Eiropas Māceklību aliansi un digitālo prasmju un darbvietu koalīcijas, kā paziņots Eiropas Prasmju programmā;

                  33.

                  Starptautiskā kontekstā veicināt Eiropas profesionālās izglītības un apmācības sistēmas, lai tās profesionālās izglītības apguvēju vidū tiktu atzītas par pasaules līmeņa mērauklu, šādā nolūkā cita starpā atbalstot profesionālās izglītības un apmācības sistēmu internacionalizāciju – aptverot arī ES kandidātvalstis un Eiropas kaimiņreģiona valstis – sadarbībā ar Eiropas Izglītības fondu, prasmju konkursiem un komunikācijas kampaņām, lai uzlabotu PIA pievilcīgumu un tēlu un nodrošinātu ērtu piekļuvi informācijai par profesionālo izglītību un apmācību un ar to saistītajām karjeras iespējām, balstoties uz Europass elementiem un pilnveidojot tos;

                  34.

                  Profesionālās izglītības un apmācības jomā sadarboties ar starptautiskajām organizācijām, jo īpaši EDSO, SDO, UNESCO, Pasaules Banku.

                  35.

                  Atbalstīt dalībvalstu centienus īstenot šo ieteikumu, stiprināt profesionālās izglītības un apmācības iestāžu spējas, tostarp to digitalizācijas un vides ilgtspējas aspektus, un veicināt pētniecību PIA jomā gan valstu, gan ES līmenī, izmantojot finansējumu no attiecīgajiem Savienības fondiem un programmām (Next Generation EU, Atveseļošanas un noturības mehānisma un REACT-EU, Eiropas Sociālā fonda+, SURE, Eiropas Reģionālās attīstības fonda, InvestEU, Erasmus+, “Apvārsnis Eiropa”, Interreg, “Digitālā Eiropa”, Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un Modernizācijas fonda);

                  36.

                  Nodrošināt kvalitatīvu un kvantitatīvu uzraudzību saskaņā ar šajā ieteikumā noteiktajiem kopējiem mērķiem, kā arī citiem būtiskiem datiem, tostarp datiem par ieguldījumiem, un izmantot šos datus Eiropas pusgadā un attiecīgās Eiropas uzraudzības un ziņošanas sistēmās, un reizi piecos gados ziņot Padomei par šā ieteikuma īstenošanu, pamatojoties uz datiem, kas pieejami valsts un Eiropas līmenī un ko iegūst Cedefop īstenotās ikgadējās uzraudzības gaitā.

            Ar šo ieteikumu aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Ieteikumu par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūras izveidošanu profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQAVET) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Ieteikumu par Eiropas kredītpunktu sistēmas izstrādi profesionālajai izglītībai un apmācībai (ECVET).

         Briselē, 2020. gada 24. novembrī

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

            M. ROTH

         (1)  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

         (2)  Dok. 13129/17.

         (3)  COM(2019) 640 final.

         (4)  COM(2020) 14 final.

         (5)  COM(2020) 274 final.

         (6)  COM(2020) 102 final.

         (7)  COM(2020) 98 final.

         (8)  COM(2020) 380 final.

         (9)  COM(2020) 103 final.

         (10)  COM(2020) 152 final.

         (11)  COM(2020) 442 final.

         (12)  Padomes Ieteikums (2013. gada 22. aprīlis) par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.).

         (13)  OV C 13, 18.1.2003., 2. lpp.

         (14)  OV C 417, 15.12.2015., 25. lpp.

         (15)  COM(2016) 381 final.

         (16)  OV C 155, 8.7.2009., 1. lpp.

         (17)  OV C 155, 8.7.2009., 11. lpp.

         (18)  OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.

         (19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/36/EK (2005. gada 7. septembris) par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.).

         (20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/55/ES (2013. gada 20. novembris), ar ko groza Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu un Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI regulu) (OV L 354, 28.12.2013., 132. lpp.).

         (21)  Balstoties uz Cedefop definīciju: Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs: Eiropas izglītības un apmācības politikas terminoloģija, 2014. g.

         (22)  Mērķi ir definēti kā ES vidējie rādītāji, kas jāsasniedz kopīgi visām dalībvalstīm. Kad Komisija sagatavo ziņojumu par šo mērķu īstenošanu, tostarp attiecīgā gadījumā Eiropas pusgada kontekstā, tai būtu jāņem vērā īpatnības, kas raksturīgas atšķirīgajām valstu sistēmām un apstākļiem. Dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto Savienības piedāvātās finansēšanas iespējas, rīkojoties saskaņā ar konkrētās valsts apstākļiem, prioritātēm un problēmām. Trīs kvantitatīvie mērķi neskar turpmākos lēmumus par to, kā tiek izmantoti Savienības finansēšanas instrumenti 2021.–2027 gada daudzgadu finanšu shēmas un Next Generation EU ietvaros.

         (23)  Aptvers 20–34 gadus vecus iedzīvotājus, kas pirms 1–3 gadiem ir absolvējuši PIA iestādi, kura nodrošina vidējo izglītību vai tālākizglītību pēc vidējās izglītības ieguves, bet nav terciārā līmeņa mācību iestāde.

         (24)  Aptvers 20–34 gadus vecus iedzīvotājus, kas izglītību un apmācību pabeiguši pirms 1–3 gadiem. Šā rādītāja pamatā būs dati, kurus no 2021. gada vāks Eiropas Savienības darbaspēka apsekojuma ietvaros un kas Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2019/2240 definēti kā mainīgā lieluma identifikators “HATWORK”. Tas nozīmē darba pieredzi, kas iegūta darbavietā, kura vai nu darbojas tirgū, vai arī ne (piemēram, uzņēmums, valsts iestāde vai bezpeļņas organizācija), un kas bija iekļauta oficiālajā mācību programmā, pēc kuras sekmīgas apgūšanas ir iegūta augstākā līmeņa izglītība. Ja respondentam ir vairākas darba pieredzes, būtu jāņem vērā visu darba pieredzes posmu kopējais laiks. Darba pieredze būtu jāizsaka pilnslodzes ekvivalentos.

         (25)  Mobilo izglītojamo īpatsvars kalendārajā gadā kā procentuālā daļa no PIA iestāžu absolventu kohortas tajā pašā gadā. Šā rādītāja pamatā būs mobilitātes dati, ko iegūs no Erasmus+ datiem, un PIA absolventu dati, ko iegūs no Unesco-EDSO-Eurostat. Papildus datiem, ko iegūs no Erasmus+, varētu izmantot datus no valsts iestāžu mobilitātes programmām, tomēr to varētu darīt vienīgi tad, ja šādi dati ir pieejami un salīdzināmi ar Erasmus+ datiem, un tas attiecas arī uz mobilitātes ilgumu. Ja tiek iekļauti dati no valsts iestādēm, tas būtu uzskatāmi jāparāda.

         (26)  Padomes 2018. gada 22. maija Ieteikumā par pamatkompetencēm mūžizglītībā ir definētas šādas pamatkompetences: rakstpratības kompetence, daudzvalodu kompetence, matemātiskā kompetence un kompetence dabaszinātnēs, tehnoloģijās un inženierzinātnēs, digitālā kompetence, personīgā, sociālā un mācīšanās mācīties kompetence, pilsoniskuma kompetence, uzņēmējdarbības kompetence, kā arī kultūras izpratnes un izpausmes kompetence.

         (27)  Kā definēts Padomes 2018. gada 15. marta Ieteikumā par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai.

         (28)  Kā definēts Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumā par garantijas jauniešiem izveidi.

         (29)  Var ietvert starpuzņēmumu mācību centrus.

         (30)  Saskaņā ar Padomes 2012. gada 20. decembra Ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu.

         (31)  Piemēram, SELFIE pašnovērtējuma rīka palīdzību PIA iestādes var izmantot digitālās tehnoloģijas efektīva mācīšanas un mācīšanās procesa nodrošināšanai un – ja tās piedalās shēmās, kas paredz mācīšanos darbvietā – lai sekmētu sadarbību ar darba devējiem.

         (32)  Tā var būt arī sadarbīga mācīšana, starpdisciplināra un uz projektiem balstīta mācīšanās, jaunas organizatoriskās metodes apmācības iestādēs un uzņēmumos, kā arī mākslīgais intelekts.

         (33)  Tas var ietvert dažādas karjeras attīstības iespējas, iepriekšējās profesionālās pieredzes atzīšanu, hibrīdskolotājus/hibrīdpasniedzējus atbilstoši valsts kontekstam.

         (34)  Piemēram, saprašanās memoranda un mācību līguma paraugi.

         (35)  Salīdzinošā izvērtēšana ir brīvprātīgs savstarpējās mācīšanās veids, kura mērķis ir veicināt kvalitātes nodrošināšanas pasākumu uzlabošanu un pārredzamību sistēmas līmenī, nesaistīti ar akreditācijas procedūrām, pamatojoties uz specifisku metodiku, ko izstrādās Eiropas tīkls kvalitātes nodrošināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā.

         (36)  Saskaņā ar Padomes 2018. gada 26. novembra Ieteikumu par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu.

         (37)  Profesionālās izglītības un apmācības ģenerāldirektorus ieceļ dalībvalstis.

         (38)  Piemēram, digitālās kompetences satvars pilsoņiem (DigComp), digitālās kompetences satvars pedagogiem (DigCompEdu) un digitālās kompetences satvars organizācijām (DigCompO).

         (39)  Piemēram, SELFIE.

         I PIELIKUMS
         Atbilstošie Savienības akti prasmju, izglītības un apmācības jomā

            1.

               Padomes Ieteikums (2011. gada 28. jūnijs) par politiku, lai mazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu (1).

            2.

               Padomes Ieteikums (2012. gada 20. decembris) par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (2).

            3.

               Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgais ziņojums par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu – Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (3).

            4.

               Padomes Ieteikums (2016. gada 19. decembris) “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” (4).

            5.

               Padomes Ieteikums (2017. gada 22. maijs) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (5).

            6.

               Padomes Ieteikums (2017. gada 20. novembris) par absolventu gaitu apzināšanu (6).

            7.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2018/646 (2018. gada 18. aprīlis) par kopēju sistēmu labāku pakalpojumu sniegšanai attiecībā uz prasmēm un kvalifikācijām (Europass) un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2241/2004/EK (7).

            8.

               Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par pamatkompetencēm mūžizglītībā (8).

            9.

               Padomes secinājumi par virzību uz redzējumu par Eiropas izglītības telpu (9).

            10.

               Padomes Ieteikums (2018. gada 26. novembris) par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības un mācību kvalifikāciju un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (10).

            11.

               Padomes secinājumi par Padomes Ieteikuma “Prasmju pilnveides ceļi – jaunas iespējas pieaugušajiem” īstenošanu (11).

            12.

               Padomes Rezolūcija par Eiropas izglītības telpas turpmāku attīstīšanu nolūkā atbalstīt uz nākotni orientētas izglītības un apmācības sistēmas (12).

            13.

               Padomes secinājumi par labklājības ekonomiku (13).

            14.

               Komisijas paziņojums “2020. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (14).

            (1)  OV C 191, 1.7.2011., 1. lpp.

            (2)  OV C 398, 22.12.2012., 1. lpp.

            (3)  OV C 417, 15.12.2015., 25. lpp.

            (4)  OV C 484, 24.12.2016., 1. lpp.

            (5)  OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.

            (6)  OV C 423, 9.12.2017., 1. lpp.

            (7)  OV L 112, 2.5.2018., 42. lpp.

            (8)  OV C 189, 4.6.2018., 1. lpp.

            (9)  OV C 195, 7.6.2018., 7. lpp.

            (10)  OV C 444, 10.12.2018., 1. lpp.

            (11)  OV C 189, 5.6.2019., 23. lpp.

            (12)  OV C 389, 18.11.2019., 1. lpp.

            (13)  Dok. 13432/19.

            (14)  COM(2019) 650 final.

         II PIELIKUMS

            EQAVET ietvarstruktūra

            A daļa. EQAVET indikatīvie deskriptori

         Šajā pielikumā ir ietverti ierosinājumi EQAVET indikatīvajiem deskriptoriem, kurus dalībvalstis un PIA pakalpojumu sniedzēji vajadzības gadījumā var izmantot EQAVET īstenošanas gaitā. Tie ir sakārtoti atbilstoši kvalitātes cikla posmiem: plānošana – īstenošana – izvērtēšana – pārskatīšana. Tos var izmantot gan sākotnējā PIA, gan profesionālajā tālākizglītībā un tālākapmācībā, un tie ir izmantojami visās mācību vidēs – skolās un darbavietās, tostarp māceklības shēmās.

                     Kvalitātes kritēriji

                     Indikatīvie deskriptori PIA sistēmu līmenī

                     Indikatīvie deskriptori PIA pakalpojumu sniedzēju līmenī

                     Plāns atspoguļo attiecīgajām ieinteresētajām personām kopīgu stratēģisku ieceri un ietver skaidrus mērķus/uzdevumus, darbības un rādītājus

                     Ir aprakstīti PIA mērķi/uzdevumi vidējam termiņam un ilgtermiņam, tie ir saistīti ar Eiropas un ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un tajos ir ņemti vērā vides ilgtspējas aspekti
                     Sociālie partneri un visas citas attiecīgās ieinteresētās personas piedalās PIA mērķu un uzdevumu noteikšanā dažādajos līmeņos
                     Ir noteikti mērķrādītāji un ar konkrētu rādītāju (panākumu kritēriju) palīdzību tiek uzraudzīta to īstenošana
                     Ir izveidoti mehānismi un procedūras, lai identificētu darba tirgū un sabiedrībā pastāvošās mācību vajadzības

                     PIA pakalpojumu sniedzēju noteiktajos vietējos mērķrādītājos ir atspoguļoti Eiropas, valsts un reģionālie PIA politikas mērķi/uzdevumi
                     Ir noteikti skaidri mērķi/uzdevumi un mērķrādītāji, tiek uzraudzīta to īstenošana, un programmas tiek izstrādātas tā, lai tos sasniegtu/izpildītu
                     Lai identificētu konkrētas vietējās/individuālās vajadzības, pastāvīgi notiek apspriešanās ar sociālajiem partneriem un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām
                     Ir skaidri sadalīti pienākumi kvalitātes vadības un attīstības jomā
                     Personāls tiek ļoti savlaicīgi iesaistīts plānošanā, arī attiecībā uz kvalitātes paaugstināšanu

                     Ir izstrādāta informācijas politika, lai nodrošinātu optimālu informēšanu par rezultātiem kvalitātes jomā, ievērojot valsts/reģionālās datu aizsardzības prasības
                     Ir noteikti standarti un vadlīnijas individuālo kompetenču atzīšanai, validācijai un sertifikācijai
                     PIA kvalifikācijas ir aprakstītas, izmantojot mācību rezultātus
                     Ir izveidoti mehānismi, ar kuru palīdzību tiek nodrošināta kvalitatīva kvalifikāciju izstrāde, novērtēšana un pārskatīšana
                     PIA programmas ir izstrādātas tā, lai nodrošinātu elastīgus mācīšanās ceļus un ātri reaģētu uz pārmaiņām darba tirgus vajadzībās

                     PIA pakalpojumu sniedzēji plāno kopējas iniciatīvas ar attiecīgajām ieinteresētajām personām
                     Attiecīgās ieinteresētās personas piedalās vietējo vajadzību analīzes procesā
                     PIA pakalpojumu sniedzēji ir ieviesuši skaidru un pārredzamu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu
                     Ir izstrādāti pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības noteikumiem

                     Apspriežoties ar ieinteresētajām personām, ir izstrādāti īstenošanas plāni, kuros ietverti skaidri principi

                     Īstenošanas plānus izveido, sadarbojoties ar sociālajiem partneriem, PIA pakalpojumu sniedzējiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām dažādajos līmeņos
                     Īstenošanas plānos ir ņemti vērā vajadzīgie resursi, lietotāju spējas un atbalstam vajadzīgie rīki un vadlīnijas
                     Ir izstrādātas vadlīnijas un standarti īstenošanai dažādos līmeņos. Vadlīnijās un standartos ir ietverta kvalifikāciju novērtēšana, validēšana un sertificēšana
                     Īstenošanas plāni ietver konkrētu atbalstu skolotāju un pasniedzēju apmācībai, tostarp digitālo prasmju un vides ilgtspējas jautājumos

                     Lai sasniegtu īstenošanas plānos noteiktos mērķrādītājus, iekšēji notiek atbilstoša resursu sadalīšana/piešķiršana
                     Lai īstenotu plānotās darbības, tiek skaidri atbalstītas svarīgas un iekļaujošas partnerības, tai skaitā partnerības starp skolotājiem un pasniedzējiem
                     Stratēģiskajā personāla kompetenču attīstības plānā ir paredzēts, ka jānodrošina skolotāju un pasniedzēju apmācība
                     Personāls apņemas regulāri piedalīties mācībās un attīstīt sadarbību ar attiecīgajām ārējām ieinteresētajām personām, lai veicinātu spēju veidošanu un kvalitātes paaugstināšanu un lai uzlabotu darbības rezultātus

                     Ir skaidri aprakstīti un pārredzami PIA pakalpojumu sniedzēju pienākumi īstenošanas procesā
                     Ir izstrādāts valsts un/vai reģionāls kvalitātes nodrošināšanas satvars, un tajā ietvertas vadlīnijas un kvalitātes standarti PIA pakalpojumu sniedzēju līmenī, lai veicinātu pastāvīgus uzlabojumus un pašregulējumu

                     PIA pakalpojumu sniedzēju programmas ļauj izglītojamajiem sasniegt gaidītos mācību rezultātus un iesaistīties mācību procesā
                     PIA pakalpojumu sniedzēji reaģē uz individuālajām mācību vajadzībām, izmantojot uz izglītojamo vērstu pieeju, kas ļauj izglītojamajiem sasniegt gaidītos mācību rezultātus
                     PIA pakalpojumu sniedzēji veicina novatorisku mācīšanas un mācīšanās metožu izmantošanu skolās un darbavietās, šādā nolūkā izmantodami digitālās tehnoloģijas un tiešsaistes mācību rīkus
                     Individuālo mācību rezultātu novērtēšanai PIA pakalpojumu sniedzēji izmanto derīgas, precīzas un uzticamas metodes

                     Regulāri tiek veikta rezultātu un procesu izvērtēšana,
                     tiek izmantoti arī mērījumi

                     Ir izstrādāta izvērtēšanas metodika, kas ietver iekšējo un ārējo izvērtēšanu
                     Ir saskaņota un skaidri aprakstīta ieinteresēto personu iesaistīšanās uzraudzības un izvērtēšanas procesā
                     Valsts/reģionālie kvalitātes uzlabošanas un nodrošināšanas standarti un procesi ir relevanti un atbilstoši nozares vajadzībām
                     Sistēmās vajadzības gadījumā veic pašizvērtēšanu, iekšēju un ārēju pārskatīšanu

                     Periodiski tiek veikta pašnovērtēšana/pašizvērtēšana saskaņā ar valsts un reģionāliem noteikumiem/satvariem vai pēc PIA pakalpojumu sniedzēju iniciatīvas, aptverot arī PIA iestāžu digitālās gatavības un vides ilgtspējas aspektus
                     Izvērtēšana un pārskatīšana aptver izglītības un apmācības procesus un rezultātus, tostarp tiek novērtēta izglītojamo apmierinātība, personāla darba rezultāti un apmierinātība

                     Ir izveidotas agrīnās brīdināšanas sistēmas
                     Tiek izmantoti darbības rādītāji
                     Lai novērtētu panākumus un apzinātu jomas, kurās veicami uzlabojumi, notiek atbilstoša, regulāra un saskaņota datu vākšana. Ir izstrādāti atbilstoši datu vākšanas paņēmieni, piemēram, aptaujas anketas un rādītāji

                     Izvērtēšana un pārskatīšana ietver datu vākšanu un izmantošanu un atbilstošus un efektīvus mehānismus iekšējo un ārējo ieinteresēto personu iesaistīšanai
                     Ir izveidotas agrīnās brīdināšanas sistēmas

                     Pārskatīšana

                     Lai visos līmeņos uzlabotu izglītības un apmācības pakalpojumu sniegšanas kvalitāti, ir noteiktas un tiek izmantotas pārskatīšanas procedūras, mehānismi un instrumenti
                     Tiek regulāri pārskatīti procesi, un izmaiņu ieviešanai tiek izstrādāti rīcības plāni. Sistēmas tiek attiecīgi pielāgotas
                     Informācija par izvērtēšanas rezultātiem tiek publiskota

                     Tiek apkopotas izglītojamo atsauksmes par individuālo mācību pieredzi un par mācību un mācīšanas vidi. Šīs atsauksmes kopā ar skolotāju, pasniedzēju un visu citu attiecīgo ieinteresēto personu atsauksmēm tiek ņemtas vērā turpmākās rīcības plānošanā
                     Informācija par pārskatīšanas rezultātiem ir plaši un publiski pieejama
                     Atsauksmju sniegšanas un pārskatīšanas procedūras ir daļa no organizācijas stratēģiskā mācību procesa, tās veicina kvalitatīvu izglītības un apmācības sniegšanu un uzlabo izglītojamajiem pieejamās iespējas.
                     Izvērtēšanas procesa rezultāti tiek apspriesti ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, un tiek ieviesti atbilstoši rīcības plāni

            B daļa. EQAVET rādītāju atsauces kopums

         Šajā daļā ir ietverti ierosinājumi atsauces rādītāju kopumam, ko EQAVET ietvarstruktūras īstenošanas gaitā var izmantot valsts/reģionālo PIA sistēmu un/vai PIA pakalpojumu sniedzēju izvērtēšanai un kvalitātes paaugstināšanai.

                     Rādītājs

                     Rādītāja veids

                     Politikas mērķis

                     Vispārīgie kvalitātes nodrošināšanas rādītāji

                     Nr. 1

                     Cik nozīmīgas PIA pakalpojumu sniedzējiem ir kvalitātes nodrošināšanas sistēmas:

                                 a)

                                 to PIA pakalpojumu sniedzēju īpatsvars, kas izmanto iekšējās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, kuras noteiktas likumā /kuras izmanto pēc savas iniciatīvas

                                 b)

                                 akreditēto PIA pakalpojumu sniedzēju īpatsvars

                     Konteksta rādītājs / ievadrādītājs

                     PIA pakalpojumu sniedzēju līmenī veicināt kvalitātes paaugstināšanas kultūru
                     Palielināt mācību kvalitātes pārredzamību
                     Paaugstināt savstarpēju uzticēšanos mācību pakalpojumu sniegšanas jomā

                     Nr. 2

                     Ieguldījums skolotāju un pasniedzēju apmācībā:

                                 a)

                                 tālākapmācībā iesaistīto skolotāju un pasniedzēju īpatsvars

                                 b)

                                 ieguldīto līdzekļu, tostarp digitālajām prasmēm atvēlēto līdzekļu, apjoms

                     Ievadrādītājs / procesa rādītājs

                     Veicināt skolotāju un pasniedzēju atbildību par PIA kvalitātes paaugstināšanu
                     Uzlabot PIA spēju reaģēt uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām
                     Aktīvāk veidot individuālās mācīšanās spējas
                     Uzlabot izglītojamo sasniegumus

                     Rādītāji, kas saistīti ar PIA politikas kvalitātes uzdevumiem

                     Nr. 3

                     PIA programmas: dalības rādītājs:
                     Dalībnieku skaits PIA programmās (1), norādīts atbilstoši programmas veidam un individuālajiem kritērijiem (2)

                     Ievadrādītājs / procesa rādītājs / iznākuma rādītājs

                     PIA sistēmu un PIA pakalpojumu sniedzēju līmenī iegūt pamatinformāciju par PIA pievilcīgumu
                     Orientēt atbalstu uz to, lai palielinātu piekļuvi PIA, tostarp nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām

                     Nr. 4

                     PIA programmas: mācību pabeigšanas rādītājs:
                     to personu skaits, kuras sekmīgi pabeigušas PIA programmas / pārtraukušas dalību tajās, norādīts atbilstoši programmas veidam un individuālajiem kritērijiem

                     Procesa rādītājs / iznākuma rādītājs / rezultatīvais rādītājs

                     Iegūt pamatinformāciju par sasniegumiem izglītības jomā un par mācību procesu kvalitāti
                     Aprēķināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušo dalībnieku rādītājus salīdzinājumā ar dalības rādītāju
                     Atbalstīt sekmīgu mācību pabeigšanu kā vienu no PIA kvalitātes pamatuzdevumiem
                     Atbalstīt pielāgotu mācību pakalpojumu sniegšanu, tostarp nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām

                     Nr. 5

                     PIA programmas: darbā iekārtošanās rādītājs:

                                 a)

                                 PIA apguvēju galamērķis noteiktā laika brīdī pēc mācību pabeigšanas, norādīts atbilstoši programmas veidam un individuālajiem kritērijiem (3)

                                 b)

                                 izglītojamo, kas strādā, īpatsvars noteiktā laika brīdī pēc mācību pabeigšanas, norādīts atbilstoši programmas veidam un individuālajiem kritērijiem

                     Rezultatīvais rādītājs

                     Atbalstīt nodarbinātību
                     Uzlabot PIA spēju reaģēt uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām
                     Atbalstīt pielāgotu mācību pakalpojumu sniegšanu, tostarp nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām

                     Nr. 6

                     Apgūto prasmju izmantošana darbavietā:

                                 a)

                                 informācija par indivīdu nodarbošanos pēc mācību pabeigšanas, norādīta atbilstoši apmācības veidam un individuāliem kritērijiem

                                 b)

                                 indivīdu un darba devēju apmierinātība ar apgūtajām prasmēm/kompetencēm

                     Rezultatīvais rādītājs
                     (kvalitatīvu un kvantitatīvu datu apvienojums)

                     Uzlabot nodarbināmību
                     Uzlabot PIA spēju reaģēt uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām
                     Atbalstīt pielāgotu mācību pakalpojumu sniegšanu, tostarp nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām

                     Konteksta informācija

                     Nr. 7

                     Bezdarba līmenis (4), norādīts atbilstoši individuāliem kritērijiem

                     Konteksta rādītājs

                     Pamatinformācija politikas lēmumu pieņemšanai PIA sistēmas līmenī

                     Nr. 8

                     Neaizsargāto grupu īpatsvars:

                                 a)

                                 to PIA dalībnieku procentuālā daļa, kurus uzskata par piederīgiem nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām (noteiktā reģionā vai reģionā), norādīta pēc vecuma un dzimuma

                                 b)

                                 nelabvēlīgākā situācijā esošo grupu panākumu rādītājs, norādīts pēc vecuma un dzimuma

                     Konteksta rādītājs

                     Pamatinformācija politikas lēmumu pieņemšanai PIA sistēmas līmenī
                     Atbalstīt nelabvēlīgākā situācijā esošo grupu piekļuvi PIA
                     Atbalstīt pielāgotu mācību pakalpojumu sniegšanu nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām

                     Nr. 9

                     Mehānismi mācību vajadzību apzināšanai darba tirgū:

                                 a)

                                 informācija par mehānismiem, kas izveidoti mainīgo vajadzību apzināšanai dažādos līmeņos

                                 b)

                                 pierādījumi par šādu mehānismu izmantošanu un to efektivitāti

                     Konteksta rādītājs / ievadrādītājs (kvalitatīva informācija)

                     Uzlabot PIA spēju reaģēt uz mainīgajām darba tirgus vajadzībām
                     Atbalstīt nodarbinātību

                     Nr. 10

                     Shēmas, ko izmanto, lai veicinātu labāku piekļuvi PIA un sniegtu norādījumus (potenciālajiem) PIA apguvējiem:

                                 a)

                                 informācija par esošajām shēmām dažādos līmeņos

                                 b)

                                 pierādījumi par to efektivitāti

                     Procesa rādītājs (kvalitatīva informācija)

                     Veicināt piekļuvi PIA, tostarp nelabvēlīgākā situācijā esošām grupām
                     Sniegt norādījumus (potenciālajiem) PIA apguvējiem
                     Atbalstīt pielāgotu mācību pakalpojumu sniegšanu

            (1)  Attiecībā uz sākotnējo profesionālo izglītību un apmācību: lai izglītojamo uzskatītu par dalībnieku, viņam jāpiedalās apmācībā vismaz 6 nedēļas. Attiecībā uz mūžizglītību: to iedzīvotāju procentuālā daļa, kuri uzņemti formālajās PIA programmās.

            (2)  Līdztekus pamatinformācijai par dzimumu un vecumu var izmantot citus sociālos kritērijus, piemēram, priekšlaicīgi mācības pārtraukušie, augstākais sasniegums izglītības jomā, migranti, cilvēki ar invaliditāti, bezdarba ilgums.

            (3)  Attiecībā uz sākotnējo profesionālo izglītību un apmācību: ieskaitot informāciju par mācības priekšlaicīgi pārtraukušo izglītojamo galamērķi.

            (4)  Saskaņā ar SDO definīciju: personas vecumā no 15 līdz 74 gadiem, kurām nav darba, bet kuras aktīvi meklē darbu un ir gatavas sākt strādāt.