title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2019. gada 27. jūnijs) par vidēja termiņa ievainojamībām Beļģijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā (ESRK/2019/4)2019/C 366/01

text:
               30.10.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 366/1

      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
      (2019. gada 27. jūnijs)
      par vidēja termiņa ievainojamībām Beļģijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā
      (ESRK/2019/4)
      (2019/C 366/01)
      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3., 16., 17. pantu un 18. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nekustamā īpašuma sektoram ir svarīga loma tautsaimniecībā, un notikumi tajā var būtiski ietekmēt finanšu sistēmu. Agrākās finanšu krīzes atklājušas, ka nekustamā īpašuma tirgu nenoturīga attīstība var ievērojami negatīvi ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti un tautsaimniecību kopumā, kas var izraisīt arī negatīvus pārrobežu blakusefektus. Negatīva nekustamā īpašuma tirgus attīstība dažās dalībvalstīs pagātnē ir radījusi lielus kreditēšanas zaudējumus un/vai negatīvi ietekmējusi reālo tautsaimniecību. Šāda ietekme atspoguļo ciešo mijiedarbību starp nekustamā īpašuma sektoru, finansējuma sniedzējiem un citiem tautsaimniecības sektoriem. Turklāt spēcīgās atgriezeniskās saites starp finanšu sistēmu un reālo tautsaimniecību pastiprina jebkādas negatīvas pārmaiņas.

                  (2)

                  Šīs saiknes ir svarīgas, jo tās norāda, ka riskiem, kas radušies nekustamā īpašuma sektorā, var būt sistēmiska ietekme, kuras būtība ir procikliska. Finanšu sistēmas ievainojamībai ir tendence uzkrāties nekustamā īpašuma cikla augšupejas fāzē. Priekšstats par zemāku risku un vieglāku pieeju finansējumam var veicināt ātru kreditēšanas un ieguldījumu pieaugumu, ko pavada paaugstināts nekustamā īpašuma pieprasījums, kas rada augšupvērstu spiedienu uz īpašuma cenām. Ņemot vērā, ka no tā izrietošās augstākās nodrošinājuma summas turpina būt labvēlīgas kreditēšanas pieprasījumam un piedāvājumam, šīs sevi pastiprinošās notikumu attīstības rezultātā var rasties potenciālas sistēmiskas sekas. Savukārt nekustamā īpašuma cikla lejupejas fāzē stingrāki kreditēšanas nosacījumi, izteiktāka nevēlēšanās uzņemties risku un lejupvērsts spiediens uz nekustamā īpašuma cenām var negatīvi ietekmēt aizņēmēju un aizdevēju elastību, tādējādi vājinot ekonomiskos nosacījumus.

                  (3)

                  Ievainojamība, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu, var radīt sistēmisku risku, un tā var gan tieši, gan netieši ietekmēt finanšu stabilitāti. Tiešā ietekme ir kreditēšanas zaudējumi hipotekāro kredītu portfeļos, ko rada nelabvēlīgi ekonomiskie vai finanšu apstākļi un vienlaicīgas negatīvās tendences mājokļu nekustamā īpašuma tirgū. Netieša ietekme varētu būt saistīta ar korekcijām mājsaimniecību patēriņā, kas rada turpmākas sekas reālajai tautsaimniecībai un finanšu stabilitātei.

                  (4)

                  Kā norādīts Ieteikuma ESRK/2013/1 (2) 4. apsvērumā, makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē.

                  (5)

                  Šajā nolūkā makroprudenciālās uzraudzības iestādes atkarībā no riska novērtējuma var izmantot vienu vai vairākus ar kapitālu saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (4), un/vai ar aizņēmēju saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kuru pamatā ir tikai nacionālie tiesību akti. Lai gan ar kapitālu saistīti pasākumi galvenokārt paredzēti, lai palielinātu finanšu sistēmas noturību, ar aizņēmēju saistīti pasākumi var būt īpaši piemēroti, lai novērstu sistēmisku risku turpmāku veidošanos.

                  (6)

                  Turklāt Ieteikumā ESRB/2013/1 dalībvalstīm ieteikts izveidot tiesisko regulējumu, kas makroprudenciālās uzraudzības iestādēm ļauj īstenot tiešu kontroli vai ieteikuma pilnvaras attiecībā uz minētajā ieteikumā norādītajiem makroprudenciālās uzraudzības instrumentiem.

                  (7)

                  Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) 2016. gadā veica Savienības mēroga novērtējumu par ievainojamību, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu (5). Šis novērtējums ļāva ESRK identificēt virkni vidēja termiņa ievainojamību, kas ir sistēmiska riska avots vairākās valstīs, kā rezultātā tika sniegti brīdinājumi astoņām valstīm, starp kurām bija arī Beļģija (6).

                  (8)

                  2016. gadā galvenās problēmas, kas tika konstatētas mājokļu nekustamo īpašumu tirgū Beļģijā, bija straujais mājokļu cenu un hipotekāro kredītu pieaugums, kā arī jau tā augstais un pieaugošais mājsaimniecību parādu slogs, arvien lielākai daļai hipotekāro kredītu ņēmēju iespējams esot ievainojamiem pret nelabvēlīgiem ekonomiskajiem apstākļiem vai nelabvēlīgu notikumu attīstību mājokļu nekustamā īpašuma tirgū Beļģijā.

                  (9)

                  ESRK nesen ir noslēgusi sistemātisku un uz nākotni orientētu Eiropas Ekonomikas zonas mēroga novērtējumu attiecībā uz ievainojamībām, kas saistītas ar mājokļu nekustamo īpašumu (7).

                  (10)

                  Attiecībā uz Beļģiju šis nesenais novērtējums atklājis, ka kopš 2016. gada ievērojamais mājokļu kredītu pieaugums joprojām palielina mājsaimniecību parādu slogu. Neraugoties uz to, ka mājokļu cenu pieaugums ir palēninājies, iepriekšējā dinamika rada bažas par iespējamu pārvērtējumu. Turklāt liela daļa hipotekāro kredītu joprojām tiek izsniegti mājsaimniecībām, kuras iespējams ir ievainojamas pret nelabvēlīgiem ekonomiskiem vai finanšu apstākļiem vai nelabvēlīgu notikumu attīstību mājokļu nekustamo īpašumu tirgū. Ņemot vērā iepriekš minēto, 2013. gadā ieviestais 5 procentu punktu riska svēruma papildinājums attiecībā uz tādu kredītiestāžu, kas izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi, hipotekārajiem riska darījumiem, ir palielinājis šo iestāžu noturību.

                  (11)

                     Nationale Bank van België / Banque Nationale de Belgique 2018. gadā palielināja 5 procentpunktu riska pakāpes papildinājumu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu piemērojot samērīgu riska pakāpes papildinājumu, ko veido 33 % riska darījumu svērtais vidējais riska svērums, ko piemēro riska darījumiem, kuros netiek pildītas saistības katras kredītiestādes mājokļu hipotēku portfelī.

                  (12)

                  Pašlaik spēkā esošā riska svēruma papildinājuma mērķis ir palielināt to kredītiestāžu noturību, kuras izmanto IRB metodi un mazināt risku uzkrāšanos saistībā ar jauniem hipotekārajiem kredītiem. Tomēr pašlaik Beļģijā nav noteikti ar aizņēmēju saistīti pasākumi (piemēram, kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) rādītāja, parāda/ienākumu attiecības (DTI) rādītāja vai parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības (DTI) rādītāja ierobežojumi), kas tieši ierobežotu to hipotekāro kredītu daļu, kas izsniegti mājsaimniecībām, kuras iespējams ir ievainojamas pret nelabvēlīgiem ekonomiskiem vai finanšu apstākļiem vai nelabvēlīgu notikumu attīstību mājokļu nekustamo īpašumu tirgū.

                  (13)

                  Tāpēc ESRK secinājusi, ka, lai gan Beļģijā noteiktie vai pieejamie makroprudenciālās uzraudzības pasākumi ir daļēji atbilstoši un daļēji pietiekami, lai vidējā termiņā novērstu ievainojamības, kas saistītas ar mājsaimniecību parāda slogu, pārmērīgi augstām mājokļu cenām un kreditēšanas standartiem. Tāpēc nepieciešami turpmāki politikas pasākumi, lai novērstu šo ievainojamību, kas var būt sistēmiska riska avots. Šajā ieteikumā ierosinātie pasākumi paredzēti tam, lai papildinātu esošos makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Somijā nolūkā stiprināt to noturību. Tie nebūtu jāuzskata par tādiem, kas aizstāj spēkā esošos ar kapitālu saistītos pasākumus, kuri joprojām ir svarīgi, lai novērstu ievainojamību, kas saistīta ar neatmaksāto kredītu portfeli.

                  (14)

                  Šā ieteikuma mērķis ir ieteikt aktivizēt juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, kas attiecas uz ievērojamu daļu hipotekāro kredītu, kas izsniegti mājsaimniecībām, kuras iespējams ir ievainojamas pret nelabvēlīgiem ekonomiskiem vai finanšu apstākļiem vai nelabvēlīgu notikumu attīstību mājokļu nekustamo īpašumu tirgū Beļģijā.

                  (15)

                  Šis ieteikums neietekmē Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā.

                  (16)

                  ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad ESRK Valde informējusi Eiropas Savienības Padomi par savu nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt, kā arī pēc tam, kad adresāti informēti par nolūku publicēt ieteikumus,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      1. IEDAĻA

         IETEIKUMS

         A ieteikums. Ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana

      Tiek ieteikts, ka Beļģijas nacionālās iestādes, kurām uzticētas ieteikumu sniegšanas pilnvaras vai ar aizņēmēju saistītu pasākumu piemērošana, iesaka aktivizēt un aktivizē juridiski saistošus pasākumus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, lai novērstu:

                  a)

                  ievērojama vai arvien lielāka to aizņēmēju daļa, kas saņem jaunus hipotekāros kredītus, iespējams nespēj apkalpot savu parādu vai saglabāt patēriņu, iestājoties nelabvēlīgiem ekonomikas vai finanšu apstākļiem vai nelabvēlīgām norisēm mājokļu nekustamā īpašuma tirgū; vai

                  b)

                  ievērojama vai arvien lielāka daļa jaunu hipotekāro kredītu, kas nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu, varētu radīt kredītzaudējumus par šiem kredītiem saistību neizpildes gadījumā un pēc tam – mājokļu cenu samazinājumu.

            2. IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA

      1.   Definīcijas

      Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

                  a)

                  “ar aizņēmēju saistīti pasākumi” ir makroprudenciālās uzraudzības pasākumi, kas vērsti uz aizņēmējiem;

                  b)

                  “tiešā kontrole” ir īsta un efektīva spēja vidēja termiņa mērķu sasniegšanas nolūkā noteikt un grozīt makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas piemērojami finanšu iestādēm, kuras ietilpst attiecīgās makroprudenciālās uzraudzības iestādes darbības jomā;

                  c)

                  “tiesības sniegt ieteikumus” ir spēja ar ieteikumu palīdzību vadīt makroprudenciālās uzraudzības instrumentu piemērošanu, lai vajadzības gadījumā sasniegtu galvenos vai vidēja termiņa mērķus;

                  d)

                  “kredīta/nodrošinājuma vērtības rādītājs (LTV rādītājs)” ir visu to kredītu vai kredīta daļu summa, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī;

                  e)

                  “parāda/ienākumu attiecības rādītājs (DTI rādītājs)” ir aizņēmēja kopējie parādi kredīta izsniegšanas brīdī pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                  f)

                  “parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības rādītājs (DSTI rādītājs)” ir gada kopējā parāda apkalpošana pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                  g)

                  “vidējs termiņš” ir trīs gadu laika posms;

                  h)

                  “juridiski saistoši ar aizņēmēju saistīti pasākumi” ir ar aizņēmēju saistīti pasākumi, kas ieviesti, izmantojot juridiski saistošus aktus;

                  i)

                  “parāda apkalpošana” ir apkopotā procentu un pamatsummas atmaksa par aizņēmēja kopējo parādu noteiktā laika posmā (parasti vienā gadā);

                  j)

                  “termiņš” ir gados izteikts mājokļu nekustamā īpašuma kredīta līguma termiņš kredīta izsniegšanas brīdī;

                  k)

                  “makroprudenciālās uzraudzības iestāde” ir nacionālā makrouzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, pilnvaras, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Ieteikumā ESRK/2011/3 (8).

            2.   Īstenošanas kritēriji

                  1.

                  Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:

                              a)

                              pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips, ņemot vērā A ieteikuma mērķi un saturu;

                              b)

                              aktivizējot ar aizņēmēju saistītos pasākumus saskaņā ar A ieteikumu, to kalibrēšanā un pakāpeniskā ieviešanā būtu jāņem vērā Beļģijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, kā arī jebkāda iespējamā ietekme uz saistītajām izmaksām un ieguvumiem;

                              c)

                              konkrēti kritēriji A ieteikuma ievērošanai izklāstīti I pielikumā.

                  2.

                  Šī ieteikuma adresātiem tiek lūgts ESRK un ECB Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:

                              a)

                              informācija par veikto darbību saturu un termiņiem;

                              b)

                              novērtējums par ievainojamībām, kas saistītas ar mājsaimniecību parādu slogu, pārmērīgi augstām mājokļu cenām un kreditēšanas standartu pastiprināšanos jauniem hipotēku kredītiem, tostarp par jaunu hipotēku kredītu izkārtojumu atbilstoši to LTV, DTI un DSTI rādītājiem un termiņiem, konkrētos rādītājus aprēķinot saskaņā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2016/14 (9) IV pielikumu, kā arī par veikto darbību funkcionēšanu, ņemot vērā šī ieteikuma mērķus;

                              c)

                              detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šī ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem.

            3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

      Adresātiem ESRK un ECB Padomei jāsniedz pārskats par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu, ievērojot šādus termiņus:
      līdz 2020. gada 31. oktobrim un pēc tam katru gadu līdz 2022. gada 31. oktobrim A ieteikuma adresātiem jāsniedz ESRK un ECB Padomei pārskats par visām darbībām, kas veiktas attiecībā uz ar aizņēmēju saistītu pasākumu īstenošanu, lai novērstu trūkumus, kas saistīti ar mājsaimniecību parādu slogu, pārmērīgi augstām mājokļu cenām un kreditēšanas standartiem jauniem hipotekārajiem kredītiem Beļģijā. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.
      4.   Uzraudzība un novērtējums

                  1.

                  ESRK Sekretariāts:

                              a)

                              palīdz adresātiem, t. sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

                              b)

                              pārbauda, kā adresāti īsteno turpmākos pasākumus, sniedz palīdzību pēc to pieprasījuma un iesniedz Valdei trīs uzraudzības pārskatus par A ieteikuma īstenošanu; pirmo ziņojumu līdz 2020. gada 31. decembrim, otro ziņojumu līdz 2021. gada 31. decembrim un trešo ziņojumu – līdz 2022. gada 31. decembrim.

                  2.

                  ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem ziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

         Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 27. jūnijā

               ESRK Valdes vārdā –

               ESRK Sekretariāta vadītājs

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

         (2)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2013/1 (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

         (5)  Sk. Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, November 2016, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Brīdinājums ESRK/2016/06 (2016. gada 22. septembris) par vidēja termiņa ievainojamībām Beļģijas mājokļu nekustamā īpašumu sektorā (OV C 31, 31.1.2017., 45. lpp.).

         (7)  Sk. Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (8)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2011/13 (2011. gada 22. decembris) par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (OV C 41, 14.2.2012., 1. lpp.).

         (9)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2016/14 (2016. gada 31. oktobris) par nekustamā īpašuma datu nepilnību novēršanu (OV C 31, 31.1.2017., 1. lpp.).

         I PIELIKUMS

            IETEIKUMAM PIEMĒROJAMO ATBILSTĪBAS KRITĒRIJU APRAKSTS

            A ieteikums. Ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana

         A ieteikumam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Lai novērstu, ka:

                                 a)

                                 ievērojama vai arvien lielāka to aizņēmēju daļa, kas saņem jaunus hipotekāros kredītus, iespējams nespēj apkalpot savu parādu vai saglabāt patēriņu, iestājoties nelabvēlīgiem ekonomikas vai finanšu apstākļiem vai nelabvēlīgām norisēm mājokļu nekustamā īpašuma tirgū; vai

                                 b)

                                 ievērojama vai arvien lielāka daļa jaunu hipotekāro kredītu, kas nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu, varētu radīt kredītzaudējumus saistību neizpildes gadījumā un pēc tam – mājokļu cenu samazinājumu;

                           Beļģijas nacionālajām iestādēm būtu jāizmanto viens vai vairāki ar aizņēmēju saistīti pasākumi apvienojumā (piemēram, LTV rādītāja ierobežojumus apvienojumā ar DTI rādītāja vai DSTI rādītāja ierobežojumiem un termiņu ierobežojumiem), lai nodrošinātu ieviesto pasākumu efektivitāti un samazinātu iespēju tos apiet vai neparedzētas sekas, kas varētu mazināt to efektivitāti un iespējams radīt riskus citās jomās.

                     2.

                     Pirms ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšanas būtu jānovērtē Beļģijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai noteiktu šādiem pasākumiem atbilstošo kalibrēšanu un pakāpenisku ieviešanu.

                     3.

                     Pēc tam, kad aktivizēti ar aizņēmēju saistīti pasākumi, var būt nepieciešams pastiprināt tos vai aktivizēt papildu makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Beļģijā konstatēto ievainojamību novēršanai; tas būs atkarīgs no tā, kādi ar aizņēmēju saistīti pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2019. gada 27. jūnijs) par vidēja termiņa ievainojamībām Luksemburgas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā (ESRK/2019/6)2019/C 366/03

text:
               30.10.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 366/14

      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
      (2019. gada 27. jūnijs)
      par vidēja termiņa ievainojamībām Luksemburgas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā
      (ESRK/2019/6)
      (2019/C 366/03)
      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu  (1)
          un jo īpaši tās 3., 16., 17. pantu un 18. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nekustamā īpašuma sektoram ir svarīga loma tautsaimniecībā, un notikumi tajā var būtiski ietekmēt finanšu sistēmu. Agrākās finanšu krīzes atklājušas, ka nekustamā īpašuma tirgu nenoturīga attīstība var ievērojami negatīvi ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti un tautsaimniecību kopumā, kas var izraisīt arī negatīvus pārrobežu blakusefektus. Negatīva nekustamā īpašuma tirgus attīstība dažās dalībvalstīs pagātnē ir radījusi lielus kreditēšanas zaudējumus un/vai negatīvi ietekmējusi reālo tautsaimniecību. Šāda ietekme atspoguļo ciešo mijiedarbību starp nekustamā īpašuma sektoru, finansējuma sniedzējiem un citiem tautsaimniecības sektoriem. Turklāt spēcīgās atgriezeniskās saites starp finanšu sistēmu un reālo tautsaimniecību pastiprina jebkādas negatīvas pārmaiņas.

                  (2)

                  Šīs saiknes ir svarīgas, jo tās norāda, ka riskiem, kas radušies nekustamā īpašuma sektorā, var būt sistēmiska ietekme, kuras būtība ir procikliska. Finanšu sistēmas ievainojamībai ir tendence uzkrāties nekustamā īpašuma cikla augšupejas fāzē. Priekšstats par zemāku risku un vieglāku pieeju finansējumam var veicināt ātru kreditēšanas un ieguldījumu pieaugumu, ko pavada paaugstināts nekustamā īpašuma pieprasījums, kas rada augšupvērstu spiedienu uz īpašuma cenām. Ņemot vērā, ka no tā izrietošās augstākās nodrošinājuma summas turpina būt labvēlīgas kreditēšanas pieprasījumam un piedāvājumam, šīs sevi pastiprinošās notikumu attīstības rezultātā var rasties potenciālas sistēmiskas sekas. Savukārt nekustamā īpašuma cikla lejupejas fāzē stingrāki kreditēšanas nosacījumi, izteiktāka nevēlēšanās uzņemties risku un lejupvērsts spiediens uz nekustamā īpašuma cenām var negatīvi ietekmēt aizņēmēju un aizdevēju elastību, tādējādi vājinot ekonomiskos nosacījumus.

                  (3)

                  Ievainojamība, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu, var radīt sistēmisku risku, un tā var gan tieši, gan netieši ietekmēt finanšu stabilitāti. Tiešā ietekme ir kreditēšanas zaudējumi hipotekāro kredītu portfeļos, ko rada nelabvēlīgi ekonomiskie vai finanšu apstākļi un vienlaicīgas negatīvās tendences mājokļu nekustamā īpašuma tirgū. Netieša ietekme varētu būt saistīta ar korekcijām mājsaimniecību patēriņā, kas rada turpmākas sekas reālajai tautsaimniecībai un finanšu stabilitātei.

                  (4)

                  Kā norādīts Ieteikuma ESRK/2013/1 (2) 4. apsvērumā, makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē.

                  (5)

                  Šajā nolūkā makroprudenciālās uzraudzības iestādes atkarībā no riska novērtējuma var izmantot vienu vai vairākus ar kapitālu saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (4), un/vai ar aizņēmēju saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kuru pamatā ir tikai nacionālie tiesību akti. Lai gan ar kapitālu saistīti pasākumi galvenokārt paredzēti, lai palielinātu finanšu sistēmas noturību, ar aizņēmēju saistīti pasākumi var būt īpaši piemēroti, lai novērstu sistēmisku risku turpmāku veidošanos.

                  (6)

                  Turklāt Ieteikumā ESRB/2013/1 dalībvalstīm ieteikts izveidot tiesisko regulējumu, kas makroprudenciālās uzraudzības iestādēm ļauj īstenot tiešu kontroli vai ieteikuma pilnvaras attiecībā uz minētajā ieteikumā norādītajiem makroprudenciālās uzraudzības instrumentiem.

                  (7)

                  Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) 2016. gadā veica Savienības mēroga novērtējumu par ievainojamību, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu (5). Šis novērtējums ļāva ESRK identificēt virkni vidēja termiņa ievainojamību, kas ir sistēmiska riska avots vairākās valstīs, kā rezultātā tika sniegti brīdinājumi astoņām valstīm, starp kurām bija arī Luksemburga (6).

                  (8)

                  Mājokļu nekustamo īpašumu tirgū Luksemburgā 2016. gadā galvenās ievainojamības tika konstatētas saistībā ar straujo izaugsmi gan mājokļu cenu, gan hipotekāro kredītu jomā, kā arī saistībā ar mājsaimniecību parādsaistību augsto līmeni un pieaugumu. Turklāt būtiskai hipotekāro kredītu ņēmēju daļai bija lielas parādu un parāda apkalpošanas izmaksas salīdzinājumā ar to ienākumiem, tādējādi padarot tos neaizsargātus pret iespējamu procentu likmju pieaugumu.

                  (9)

                  ESRK nesen ir noslēgusi sistemātisku un uz nākotni orientētu Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) novērtējumu attiecībā uz ievainojamību, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu (7).

                  (10)

                  Attiecībā uz Luksemburgu šis nesenais novērtējums atklājis, ka kopš 2016. gada ievērojamais hipotekāro kredītu pieaugums joprojām palielina mājsaimniecību parādu slogu. Neraugoties uz to, ka mājokļu cenu pieaugums ir palēninājies, iepriekšējā dinamika rada bažas par iespējamu pārvērtējumu. Turklāt jaunākie dati par kreditēšanas standartiem liecina, ka ievērojama daļa mājsaimniecību ir potenciāli vairāk pakļautas nelabvēlīgiem ekonomiskiem vai finanšu apstākļiem vai nelabvēlīgiem notikumiem mājokļu nekustamā īpašuma tirgū.

                  (11)

                  Kopš 2016. gada saskaņā ar Comité du Risque Systémique (Luksemburgas makroprudenciālās uzraudzības iestāde) sniegtajiem ieteikumiem, Luksemburgā aktivizēti vairāki ar kapitālu saistīti pasākumi: i) 2016. gadā Commission de Surveillance du Secteur Financier (CSSF, Luksemburgas finanšu sektora uzraudzības komisija) attiecībā uz riska darījumiem ar privātpersonām vai MVU, kas nodrošināti ar mājokļa īpašumu Luksemburgā, ieviesa vidējo riska svērumu 15 % apmērā kredītiestādēm, kas izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu pieeju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 92. pantu; un ii) 2018. gadā CSSF no 2020. gada 1. janvāra pretciklisko kapitāla rezervju normu palielināja no 0 % līdz 0,25 %.

                  (12)

                  Lai gan Luksemburgas valsts iestādes ir ierosinājušas noteikt tiesisko regulējumu attiecībā uz juridiski saistošiem ar aizņēmēju saistītiem pasākumiem, šie pasākumi Luksemburgā vēl nav pieejami. Tomēr, konstatētās ievainojamības, kas saistītas ar mājokļu cenu un hipotekāro kredītu pieaugumu, kā arī mājsaimniecību parādu sloga palielināšanos, prasa šādu pasākumu aktivizēšanu.

                  (13)

                  Lai gan cikliskiem faktoriem ir svarīga nozīme Luksemburgā konstatēto ievainojamību novēršanā, pastāv arī strukturāli faktori, kas stimulējuši šo ievainojamību pieaugumu, tādējādi radot augstāku sistēmiskā riska līmeni. Šie faktori ietver: i) mājokļu piedāvājuma trūkumu, kas rada aizvien lielāku spiedienu uz mājokļu cenām un to mājsaimniecību parādiem, kuras pērk īpašumu sev, un ii) iespēju par hipotēku maksātos procentus atskaitīt no nodokļiem, kas var kalpot kā stimuls mājsaimniecībām pārmērīgi aizņemties.

                  (14)

                  Tāpēc ESRK secinājusi, ka, lai gan Luksemburgā noteiktie vai Luksemburgā pieejamie makroprudenciālās uzraudzības pasākumi ir daļēji atbilstoši un daļēji pietiekami, lai novērstu vidēja termiņa ievainojamību, kas konstatēta Luksemburgā. Tāpēc nepieciešami turpmāki politikas pasākumi, lai novērstu šo ievainojamību, kas var būt sistēmiska riska avots. Šajā ieteikumā ierosinātie pasākumi paredzēti tam, lai papildinātu esošos makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Luksemburgā nolūkā stiprināt to noturību. Tie nebūtu jāuzskata par tādiem, kas aizstāj spēkā esošos ar kapitālu saistītos pasākumus, kuri joprojām ir svarīgi, lai novērstu ievainojamību, kas saistīta ar neatmaksāto kredītu portfeli. Ņemot vērā to, ka ievainojamības zināmā mērā stimulē strukturālie faktori, kas ir tālejošāki par makroprudenciālās uzraudzības politiku, vajadzīgi citi politikas pasākumi, lai papildinātu un atbalstītu pašreizējos makroprudenciālās uzraudzības pasākumus ar mērķi reaģēt uz faktoriem, kas palielina sistēmisko risku pieaugumu mājokļu nekustamā īpašuma tirgū Luksemburgā, efektīvāk un lietderīgāk, neradot pārmērīgas izmaksas Luksemburgas reālajai tautsaimniecībai un finanšu sistēmai.

                  (15)

                  Šā ieteikuma mērķis ir ieteikt Luksemburgas tiesību aktos noteikt regulējumu, kas paredz juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, kā arī šādu pasākumu aktivizēšanu, tiklīdz tie ir pieejami saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem. Šā ieteikuma mērķis ir arī uzsvērt nepieciešamību pēc plašākiem politikas pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot faktorus, kas veicina mājsaimniecību parādu sloga palielināšanos.

                  (16)

                  Šis ieteikums neietekmē Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā.

                  (17)

                  ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad ESRK Valde informējusi Eiropas Savienības Padomi par savu nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt, kā arī pēc tam, kad adresāti informēti par nolūku publicēt ieteikumus,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      1. IEDAĻA

         IETEIKUMI

         A ieteikums. Ar aizņēmēju saistīto pasākumu tiesiskais regulējums

      Luksemburgai tiek ieteikts noteikt ar aizņēmēju saistītu pasākumu tiesisko regulējumu, kas ietver vismaz šādus juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus:

                  a)

                  ierobežojumi, kas attiecas uz DTI rādītāju;

                  b)

                  ierobežojumi, kas attiecas uz DSTI rādītāju;

                  c)

                  ierobežojumi, kas attiecas uz LTV rādītāju; un

                  d)

                  termiņa ierobežojumi.

         B ieteikums. Ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana

                  1.

                  Tiek ieteikts, ka līdz brīdim, kad tiks izveidots A ieteikumā minētais tiesiskais regulējums, Luksemburgas nacionālās iestādes, kurām ir uzticēts veikt ar aizņēmēju saistītu pasākumu piemērošanu, piemēro ar aizņēmēju saistītus pasākumus, kas nav juridiski saistoši, lai novērstu, ka:

                              a)

                              ievērojama vai arvien lielāka to aizņēmēju daļa, kas saņem jaunus hipotekāros kredītus, iespējams nespēj apkalpot savu parādu vai saglabāt patēriņu, iestājoties nelabvēlīgiem ekonomikas vai finanšu apstākļiem vai nelabvēlīgām norisēm mājokļu nekustamā īpašuma tirgū; vai

                              b)

                              ievērojama vai arvien lielāka daļa jaunu hipotekāro kredītu, kas nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu, varētu radīt kredītzaudējumus par šiem kredītiem saistību neizpildes gadījumā un pēc tam – mājokļu cenu samazinājumu.

                  2.

                  Tiklīdz noteikts A ieteikumā minētais tiesiskais regulējums, Luksemburgas nacionālajām iestādēm, kurām uzticēts piemērot ar aizņēmēju saistītus pasākumus, tiek ieteikts aktivizēt juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, lai turpinātu virzīties uz B ieteikuma 1. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

         C ieteikums. Strukturālās izmaiņas, kas saistītas ar hipotēku kredītiem un mājokļu nekustamā īpašumu sektoru

      Luksemburgai tiek ieteikts pārskatīt savu politiku, lai ierobežotu strukturālos faktorus, kas ir veicinājuši Luksemburgā konstatēto ievainojamību, tādējādi radot sistēmisku risku, jo tie stimulē mājsaimniecības uzņemties pārmērīgu hipotekāro parādu vai izraisa mājokļu cenu un hipotekārā parāda pārmērīgu pieaugumu.
      2. IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA

      1.   Definīcijas

      Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

                  a)

                  “ar aizņēmēju saistīti pasākumi” ir makroprudenciālās uzraudzības pasākumi, kas vērsti uz aizņēmējiem;

                  b)

                  “tiešā kontrole” ir īsta un efektīva spēja vidēja termiņa mērķu sasniegšanas nolūkā noteikt un grozīt makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas piemērojami finanšu iestādēm, kuras ietilpst attiecīgās makroprudenciālās uzraudzības iestādes darbības jomā;

                  c)

                  “tiesības sniegt ieteikumus” ir spēja ar ieteikumu palīdzību vadīt makroprudenciālās uzraudzības instrumentu piemērošanu, lai vajadzības gadījumā sasniegtu galvenos vai vidēja termiņa mērķus;

                  d)

                  “vidējs termiņš” ir trīs gadu laika posms;

                  e)

                  “makroprudenciālās uzraudzības iestāde” ir nacionālā makrouzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, pilnvaras, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Ieteikumā ESRK/2011/3 (8);

                  f)

                  “juridiski saistoši ar aizņēmēju saistīti pasākumi” ir ar aizņēmēju saistīti pasākumi, kas ieviesti, izmantojot juridiski saistošus aktus;

                  g)

                  “parāda/ienākumu attiecības rādītājs” (DTI rādītājs) ir aizņēmēja kopējie parādi kredīta izsniegšanas brīdī pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                  h)

                  “parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības rādītājs” (DSTI rādītājs) ir gada kopējā parāda apkalpošana pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                  i)

                  “kredīta/nodrošinājuma attiecības rādītājs” (LTV rādītājs) ir visu to kredītu vai kredīta daļu summa, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī;

                  j)

                  “termiņš” ir gados izteikts mājokļu nekustamā īpašuma kredīta līguma termiņš kredīta izsniegšanas brīdī;

                  k)

                  “parāda apkalpošana” ir apkopotā procentu un pamatsummas atmaksa par aizņēmēja kopējo parādu noteiktā laika posmā (parasti vienā gadā).

            2.   Īstenošanas kritēriji

                  1.

                  Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:

                              a)

                              pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips, ņemot vērā A ieteikuma un B ieteikuma mērķi un saturu;

                              b)

                              lai nodrošinātu atbilstību B ieteikuma 2. punktam, A ieteikums jāīsteno pirms B ieteikuma 2. punkta īstenošanas,

                              c)

                              aktivizējot ar aizņēmēju saistītos pasākumus saskaņā ar B ieteikumu, to kalibrēšanā un pakāpeniskā ieviešanā būtu jāņem vērā Luksemburgas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, kā arī jebkāda iespējamā ietekme uz saistītajām izmaksām un ieguvumiem;

                              d)

                              veicot izmaiņas politikā saskaņā ar C ieteikumu, šādu pasākumu pakāpeniskā ieviešanā būtu jāņem vērā Luksemburgas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai šie pasākumi nepastiprinātu vai neizraisītu uzkrāto ievainojamību īstenošanos Luksemburgas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā;

                              e)

                              konkrēti kritēriji A ieteikuma, B ieteikuma un C ieteikuma ievērošanai izklāstīti I pielikumā.

                  2.

                  Šī ieteikuma adresātiem tiek lūgts ESRK un ECB Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:

                              a)

                              informācija par veikto darbību saturu un termiņiem;

                              b)

                              novērtējums par ievainojamībām, kas saistītas ar mājsaimniecību parādu slogu, pārmērīgi augstām mājokļu cenām un kreditēšanas standartiem jauniem hipotēku kredītiem, tostarp par jaunu hipotēku kredītu izkārtojumu atbilstoši to LTV, DTI un DSTI attiecībām un termiņiem, konkrētās attiecības aprēķinot saskaņā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2016/14 (9) IV pielikumu, kā arī par veikto darbību funkcionēšanu, ņemot vērā šī ieteikuma mērķus;

                              c)

                              detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šī ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem.

            3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

      Šī ieteikuma adresātiem tiek lūgts ESRK un Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu, ievērojot šādus termiņus.
      a)   A ieteikums

                  i)

                  Līdz 2020. gada 31. oktobrim A ieteikuma adresātam jāsniedz ESRK un ECB Padomei starpposma pārskats par A ieteikuma īstenošanu, iekļaujot vismaz paziņojumu, kurā paskaidrots, vai ir plānots ieviest A ieteikumu un kura struktūra vai struktūras būs atbildīgas par lēmumu aktivizēt un īstenot minētajā ieteikumā izklāstītos ar aizņēmēju saistītos pasākumus. ESRK var informēt A ieteikuma adresātu par savu viedokli par starpziņojumu.

                  ii)

                  Līdz 2014. gada 30. jūnijam A ieteikuma adresātam jāsniedz ESRK un ECB Padomei galīgais pārskats par A ieteikuma īstenošanu.

            b)   B ieteikums

      Līdz 2020. gada 31. oktobrim un pēc tam katru gadu līdz 2022. gada 31. oktobrim ieteikuma B adresātiem jāsniedz ESRK un ECB Padomei pārskats par visām darbībām, kas veiktas attiecībā uz ar aizņēmēju saistītu pasākumu vai jebkādu citu pieejamu pasākumu īstenošanu, lai novērstu trūkumus, kas saistīti ar mājsaimniecību parādu slogu, pārmērīgi augstām mājokļu cenām un kreditēšanas standartiem jauniem hipotekārajiem kredītiem Luksemburgā. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.
      c)   C ieteikums

      Līdz 2022. gada 31. oktobrim C ieteikuma adresātiem tiek lūgts sniegt ESRK un ECB Padomei pārskatu par C ieteikuma ieviešanu. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.
      4.   Uzraudzība un novērtējums

                  1.

                  ESRK Sekretariāts:

                              a)

                              palīdz adresātiem, t. sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

                              b)

                              pārbauda, vai adresāti izpilda ieteikumus, t. sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei. Trīs novērtējumus uzsāk šādi:

                                          i)

                                          līdz 2020. gada 31. decembrim attiecībā uz B ieteikuma īstenošanu;

                                          ii)

                                          līdz 2021. gada 31. decembrim attiecībā uz A un B ieteikuma īstenošanu; un

                                          iii)

                                          līdz 2022. gada 31. decembrim attiecībā uz A, B un C ieteikuma īstenošanu.

                  2.

                  ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem ziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

         Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 27. jūnijā

               ESRK Valdes vārdā –

               ESRK Sekretariāta vadītājs

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

         (2)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2013/1 (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

         (5)  Sk. Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, November 2016, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Brīdinājums ESRK/2016/09 (2016. gada 22. septembris) par vidēja termiņa ievainojamībām Luksemburgas mājokļu nekustamā īpašumu sektorā (OV C 31, 31.1.2017., 51. lpp.).

         (7)  Sk. Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (8)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2011/13 (2011. gada 22. decembris) par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (OV C 41, 14.2.2012., 1. lpp.).

         (9)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2016/14 (2016. gada 31. oktobris) par nekustamā īpašuma datu nepilnību novēršanu (OV C 31, 31.1.2017., 1. lpp.).

         I PIELIKUMS

            IETEIKUMIEM PIEMĒROJAMO ATBILSTĪBAS KRITĒRIJU APRAKSTS

            A ieteikums. Ar aizņēmēju saistīto pasākumu tiesiskais regulējums

         A ieteikumam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Luksemburgas tiesiskajam regulējumam, kas attiecas uz ar aizņēmēju saistītiem pasākumiem, būtu jānodrošina, ka:

                                 a)

                                 ierobežojumus, kas attiecas uz parāda/ienākumu attiecības (DTI) rādītāju un parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības (DSTI) rādītāju, kā arī termiņa ierobežojumus, piemēro kredītiem, kas piešķirti visu veidu aizņēmējiem un ko izsnieguši visi aizdevēju veidi, lai izvairītos no ierobežojumu apiešanas;

                                 b)

                                 aprēķinot kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) rādītāju, par nodrošinājumu var uzskatīt tikai nekustamo īpašumu;

                                 c)

                                 Luksemburgas nacionālās iestādes, kurām ir uzticēta ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana, var efektīvi un preventīvi aktivizēt juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, un tām tiek nodrošināts nepieciešamais elastīgums, lai izstrādātu minētos pasākumus, pamatojoties uz konstatētajām nepilnībām.

                     2.

                     Luksemburgas ar aizņēmēju saistīto pasākumu tiesiskais regulējumam vajadzētu būt spēkā ne vēlāk kā 2021. gada 1. jūlijā.

            B ieteikums. Ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana

         B ieteikumam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Lai novērstu, ka:

                                 a)

                                 ievērojama vai arvien lielāka to aizņēmēju daļa, kas saņem jaunus hipotekāros kredītus, iespējams nespēj apkalpot savu parādu vai saglabāt patēriņu, iestājoties nelabvēlīgiem ekonomikas vai finanšu apstākļiem vai nelabvēlīgām norisēm mājokļu nekustamā īpašuma tirgū; vai

                                 b)

                                 ievērojama vai arvien lielāka daļa jaunu hipotekāro kredītu, kas nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu, varētu radīt kredītzaudējumus saistību neizpildes gadījumā un pēc tam – mājokļu cenu samazinājumu;

                           Luksemburgas nacionālajām iestādēm būtu jāizmanto viens vai vairāki ar aizņēmēju saistīti pasākumi apvienojumā (piemēram, LTV rādītāja ierobežojumus apvienojumā ar DTI rādītāja vai DSTI rādītāja ierobežojumiem un termiņu ierobežojumiem), lai nodrošinātu ieviesto pasākumu efektivitāti un samazinātu iespēju tos apiet vai neparedzētas sekas, kas varētu mazināt to efektivitāti un iespējams radīt riskus citās jomās.

                     2.

                     Pirms ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšanas būtu jānovērtē Luksemburgas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai noteiktu šādiem pasākumiem atbilstošo kalibrēšanu un pakāpenisku ieviešanu.

                     3.

                     Pēc tam, kad aktivizēti ar aizņēmēju saistīti pasākumi, var būt nepieciešams pastiprināt tos vai aktivizēt papildu makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Luksemburgā konstatēto ievainojamību novēršanai; tas būs atkarīgs no tā, kādi ar aizņēmēju saistīti pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.

                     4.

                     Kad stājies spēkā A ieteikumā minētais tiesiskais regulējums, Luksemburgas nacionālās iestādes, kurām uzticēts piemērot ar aizņēmēju saistītus pasākumus, var nolemt paturēt spēkā juridiski nesaistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, ja pierādījies, ka konstatētās ievainojamības pienācīgi mazinātas, īstenojot šādus pasākumus.

            C ieteikums. Strukturālās izmaiņas, kas saistītas ar hipotēku kredītiem un mājokļu nekustamā īpašumu sektoru

         C ieteikumam piemēro šādu atbilstības kritēriju.
         Formulējot politikas iespējas, kā arī pirms politikas izmaiņu ieviešanas, būtu jānovērtē ierosināto pasākumu ietekme, ņemot vērā Luksemburgas stāvokli ekonomikas un finanšu ciklos, lai šie pasākumi nepastiprinātu vai neizraisītu uzkrāto ievainojamību īstenošanos Luksemburgas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā.


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2019. gada 27. jūnijs) par vidēja termiņa ievainojamībām Nīderlandes mājokļu nekustamā īpašuma sektorā (ESRK/2019/7)2019/C 366/04

text:
               30.10.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 366/22

      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
      (2019. gada 27. jūnijs)
      par vidēja termiņa ievainojamībām Nīderlandes mājokļu nekustamā īpašuma sektorā
      (ESRK/2019/7)
      (2019/C 366/04)
      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3., 16., 17. pantu un 18. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nekustamā īpašuma sektoram ir svarīga loma tautsaimniecībā, un notikumi tajā var būtiski ietekmēt finanšu sistēmu. Agrākās finanšu krīzes atklājušas, ka nekustamā īpašuma tirgu nenoturīga attīstība var ievērojami negatīvi ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti un tautsaimniecību kopumā, kas var izraisīt arī negatīvus pārrobežu blakusefektus. Negatīva nekustamā īpašuma tirgus attīstība dažās dalībvalstīs pagātnē ir radījusi lielus kreditēšanas zaudējumus un/vai negatīvi ietekmējusi reālo tautsaimniecību. Šāda ietekme atspoguļo ciešo mijiedarbību starp nekustamā īpašuma sektoru, finansējuma sniedzējiem un citiem tautsaimniecības sektoriem. Turklāt spēcīgās atgriezeniskās saites starp finanšu sistēmu un reālo tautsaimniecību pastiprina jebkādas negatīvas pārmaiņas.

                  (2)

                  Šīs saiknes ir svarīgas, jo tās norāda, ka riskiem, kas radušies nekustamā īpašuma sektorā, var būt sistēmiska ietekme, kuras būtība ir procikliska. Finanšu sistēmas ievainojamībai ir tendence uzkrāties nekustamā īpašuma cikla augšupejas fāzē. Priekšstats par zemāku risku un vieglāku pieeju finansējumam var veicināt ātru kreditēšanas un ieguldījumu pieaugumu, ko pavada paaugstināts nekustamā īpašuma pieprasījums, kas rada augšupvērstu spiedienu uz īpašuma cenām. Ņemot vērā, ka no tā izrietošās augstākās nodrošinājuma summas turpina būt labvēlīgas kreditēšanas pieprasījumam un piedāvājumam, šīs sevi pastiprinošās notikumu attīstības rezultātā var rasties potenciālas sistēmiskas sekas. Savukārt nekustamā īpašuma cikla lejupejas fāzē stingrāki kreditēšanas nosacījumi, izteiktāka nevēlēšanās uzņemties risku un lejupvērsts spiediens uz nekustamā īpašuma cenām var negatīvi ietekmēt aizņēmēju un aizdevēju elastību, tādējādi vājinot ekonomiskos nosacījumus.

                  (3)

                  Ievainojamība, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu, var radīt sistēmisku risku, un tā var gan tieši, gan netieši ietekmēt finanšu stabilitāti. Tiešā ietekme ir kreditēšanas zaudējumi hipotekāro kredītu portfeļos, ko rada nelabvēlīgi ekonomiskie vai finanšu apstākļi un vienlaicīgas negatīvās tendences mājokļu nekustamā īpašuma tirgū. Netieša ietekme varētu būt saistīta ar korekcijām mājsaimniecību patēriņā, kas rada turpmākas sekas reālajai tautsaimniecībai un finanšu stabilitātei.

                  (4)

                  Kā norādīts Ieteikuma ESRK/2013/1 (2) 4. apsvērumā, makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē.

                  (5)

                  Šajā nolūkā makroprudenciālās uzraudzības iestādes atkarībā no riska novērtējuma var izmantot vienu vai vairākus ar kapitālu saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (4), un/vai ar aizņēmēju saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kuru pamatā ir tikai nacionālie tiesību akti. Lai gan ar kapitālu saistīti pasākumi galvenokārt paredzēti, lai palielinātu finanšu sistēmas noturību, ar aizņēmēju saistīti pasākumi var būt īpaši piemēroti, lai novērstu sistēmisku risku turpmāku veidošanos.

                  (6)

                  Turklāt Ieteikumā ESRB/2013/1 dalībvalstīm ieteikts izveidot tiesisko regulējumu, kas makroprudenciālās uzraudzības iestādēm ļauj īstenot tiešu kontroli vai ieteikuma pilnvaras attiecībā uz minētajā ieteikumā norādītajiem makroprudenciālās uzraudzības instrumentiem.

                  (7)

                  Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) 2016. gadā veica Savienības mēroga novērtējumu par ievainojamību, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu (5). Šis novērtējums ļāva ESRK identificēt virkni vidēja termiņa ievainojamību, kas ir sistēmiska riska avots vairākās valstīs, kā rezultātā tika sniegti brīdinājumi astoņām valstīm, starp kurām bija arī Nīderlande (6).

                  (8)

                  2016. gadā galvenā ievainojamība, kas tika konstatēta mājokļu nekustamo īpašumu tirgū Nīderlandē bija saistīta ar mājsaimniecību augsto parādu slogu, ievērojamas daļas hipotekāro kredītu ņēmēju kopējam parādam pārsniedzot to mājokļu vērtību. Šī ievainojamība, cita starpā, liecināja, ka, lai gan jaunu amortizējošo hipotekāro kredītu īpatsvars palielinājās, ievērojama daļa esošo hipotekāro kredītu bija neamortizējoša, neraugoties uz to, ka 2016. gadā nebija pazīmju, kas liecinātu par pārmērīgi augstām cenām, un mājokļu cenas lielākajās pilsētās bija atgriezušās pirmskrīzes līmenī.

                  (9)

                  ESRK nesen ir noslēgusi sistemātisku un uz nākotni orientētu Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) novērtējumu attiecībā uz ievainojamību, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu (7).

                  (10)

                  Attiecībā uz Nīderlandi nesen veiktais novērtējums atklāja, ka kopš 2016. gada mājsaimniecību parāda slogs ir nedaudz samazinājies un arī jaunu neamortizējošu hipotekāro kredītu īpatsvars ir turpinājis samazināties. No otras puses, kopš 2016. gada mājokļu cenas ir turpinājušas pieaugt, kas lielākajās pilsētās rada atsevišķas pārmērīgi augstas cenas. Ņemot vērā iepriekš minēto, kredīta/nodrošinājuma vērtības (LTV) rādītāji jauniem hipotekārajiem kredītiem joprojām ir augsti, jo īpaši tāpēc, ka ar regulatīvo ierobežojumu 100 % apmērā, kas attiecas uz LTV rādītāju, nav vajadzīgs papildu nodrošinājums gadījumam, ja mājokļu cenas samazinās. Šīs attīstības tendences attiecībā uz finanšu stabilitāti nav atspoguļotas Nīderlandes hipotekāro kredītu riska svērumu piemērošanā, kas ir vieni no zemākajiem EEZ.

                  (11)

                  Kopš 2016. gada turpinājusies juridiski saistošu ierobežojuma, kas attiecas uz LTV rādītāju, pakāpeniska pastiprināšana, un 2018. gadā tas tika pazemināts līdz 100 % (no 106 % 2012. gadā). 2018. gadā Nīderlandes valdība arī paziņoja, ka tā no 49,5 % 2018. gadā līdz aptuveni 37 % 2023. gadā pakāpeniski samazinās maksimālo likmi, par kādu var no nodokļiem atskaitīt procentus par hipotekārajiem kredītiem.

                  (12)

                  Lai gan Nīderlandes makroprudenciālās uzraudzības iestāde (Finanzuel Stabiliteitscomité) ir ieteikusi līdz 90 %pastiprināt juridiski saistošo ierobežojumu, kas attiecas uz LTV rādītāju, Nīderlandes valdība, kas ir atbildīga par šādu pasākumu īstenošanu, ir izvēlējusies neievērot šo ieteikumu. Turklāt, tā kā pašreizējā tiesiskajā regulējumā nav paredzēts “rīkojies vai paskaidro” mehānisms attiecībā uz makroprudenciālās uzraudzības iestādes ieteikumiem, Nīderlandes valdībai nav oficiāli jāpaskaidro sava bezdarbību makroprudenciālās uzraudzības iestādei, bet tā ir sniegusi tikai savu nostāju Nīderlandes parlamentam. Tomēr, lai novērstu Nīderlandē konstatētās ievainojamības, kas saistītas ar pārmērīgi augstām mājokļu cenām un jaunu hipotekāro aizdevumu nodrošinājumu, būtu jāsamazina LTV rādītājam piemērojamais ierobežojums. Turklāt pašlaik netiek īstenoti makroprudenciālās uzraudzības ar kapitālu saistītie pasākumi, piemēram, augstāka riska pakāpe hipotekārajiem kredītiem, lai novērstu uzkrātas ievainojamības, kas saistītas ar esošo hipotekāro aizdevumu nodrošinājumu, un iespējamo sekundāro ietekmi, kas saistīta ar mājsaimniecību parādu slogu.

                  (13)

                  Lai gan hipotekāro kredītu parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības (DSTI) rādītājam ir nozīmīgas riska mazināšanas īpašības, piemēram, pieņēmumi par procentu likmju iespējamu pieaugumu, daži ierobežojuma kalibrēšanas pašreizējās metodikas elementi, ko piemēro DSTI rādītājam Nīderlandē, samazina pasākuma efektivitāti un var palielināt tā prociklisko ietekmi uz finanšu un ekonomikas cikliem. Lai gan veiktas dažas korekcijas (piemēram, izmantoto aprēķināto koeficientu četru gadu vidējo rādītāju izmantošana kalibrēšanā), lai novērstu metodikas procikliskos elementus, daži no šiem elementiem joprojām saglabājas.

                  (14)

                  Lai gan cikliskiem faktoriem ir svarīga nozīme Nīderlandē konstatēto ievainojamību novēršanā, pastāv arī strukturāli faktori, kas stimulējuši šo ievainojamību pieaugumu, tādējādi radot augstāku sistēmiskā riska līmeni. Šie faktori ietver: i) mājokļu piedāvājuma trūkumu, kas rada aizvien lielāku spiedienu uz mājokļu cenām un to mājsaimniecību parādiem, kuras pērk īpašumu sev, un iespēju par hipotēku maksātos procentus atskaitīt no nodokļiem, kas var kalpot kā stimuls mājsaimniecībām pārmērīgi aizņemties.

                  (15)

                  Tāpēc ESRK secinājusi, ka, lai gan Nīderlandē noteiktie makroprudenciālās uzraudzības pasākumi ir daļēji atbilstoši un daļēji pietiekami, lai vidējā termiņā novērstu ievainojamības, kas saistītas ar mājsaimniecību parāda slogu. Tāpēc nepieciešami turpmāki politikas pasākumi, lai novērstu šo ievainojamību, kas var būt sistēmiska riska avots. Šajā ieteikumā ierosinātie pasākumi paredzēti, lai papildinātu esošos makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Nīderlandē.

                  (16)

                  Ņemot vērā to, ka ievainojamības zināmā mērā stimulē strukturālie faktori, kas ir tālejošāki par makroprudenciālās uzraudzības politiku, vajadzīgi citi politikas pasākumi, lai papildinātu un atbalstītu pašreizējos makroprudenciālās uzraudzības pasākumus ar mērķi reaģēt uz faktoriem, kas palielina sistēmisko risku pieaugumu mājokļu nekustamā īpašuma tirgū Nīderlandē, efektīvāk un lietderīgāk, neradot pārmērīgas izmaksas Nīderlandes reālajai tautsaimniecībai un finanšu sistēmai.

                  (17)

                  Šā ieteikuma mērķis ir ieteikt: a) “rīkojies vai paskaidro” mehānisma noteikšanu Nīderlandes tiesību aktos saistībā ar ieteikumiem, ko sniegusi makroprudenciālās uzraudzības iestāde, lai aktivizētu ar aizņēmēju saistītus pasākumus; b) spēkā esošā LTV rādītājam piemērotā juridiski saistošā ierobežojuma pastiprināšanu; c) grozījumu metodikā, kuru izmanto, lai noteiktu maksimālo robežvērtību, kas attiecas uz DSTI rādītāju; un d) ar kapitālu saistītu pasākumu aktivizēšanu, lai nodrošinātu banku sektora noturību pret vidēja termiņa ievainojamībām, kas konstatētas Nīderlandē. Šā ieteikuma mērķis ir arī uzsvērt nepieciešamību pēc plašākiem politikas pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot faktorus, kas veicina mājsaimniecību parādu sloga palielināšanos.

                  (18)

                  Šis ieteikums neietekmē Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā.

                  (19)

                  ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad ESRK Valde informējusi Eiropas Savienības Padomi par savu nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt, kā arī pēc tam, kad adresāti informēti par nolūku publicēt ieteikumus,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      1. IEDAĻA

         IETEIKUMI

         A ieteikums. Ar aizņēmēju saistīto pasākumu tiesiskais regulējums

      Nīderlandei tiek ieteikts nodrošināt, ka makroprudenciālās uzraudzības iestādes ieteikumu sniegšanas pilnvaras attiecībā uz visiem piemērojamiem juridiski saistošiem ar aizņēmēju saistītiem pasākumiem papildina “rīkojies vai paskaidro” mehānisms, vai, ja tas nav iespējams saskaņā ar Nīderlandes tiesību aktiem, tiek izveidots atbildības mehānisms, lai darītu zināmus atklātībai tās iestādes viedokļus, kas atbildi par ar aizņēmēju saistītu pasākumu piemērošanu saskaņā ar ieteikumu, ko sniegusi makroprudenciālās uzraudzības iestāde Nīderlandē.

         B ieteikums. Ar aizņēmēju saistītu pasākumu pastiprināšana un pieeja kalibrēšanai

                  1.

                  Nīderlandei tiek ieteikts pazemināt spēkā esošo juridiski saistošo ierobežojumu, kas attiecas uz LTV rādītāju, tādējādi paredzot, ka nodrošinājums jauniem hipotekārajiem kredītiem ir pietiekams, lai segtu kredītzaudējumus, kas atbilst mājokļu cenu iespējamam samazinājumam nelabvēlīgos ekonomikas vai finanšu apstākļos.

                  2.

                  Nīderlandei tiek ieteikts mainīt DSTI rādītāja maksimālās robežvērtības noteikšanas metodiku, lai pasākums nepalielinātu ekonomikas un finanšu ciklu procikliskumu.

         C ieteikums. Ar kapitālu saistītu pasākumu aktivizēšana

      Makroprudenciālās uzraudzības iestādei, norīkotajai iestādei vai attiecīgā gadījumā Nīderlandes kompetentajai iestādei tiek ieteikts, aktivizējot vai pastiprinot ar kapitālu saistītos pasākumus, nodrošināt kredītiestāžu, kas saņēmušas atļauju Nīderlandē, noturību pret potenciālu tāda sistēmiska riska iestāšanos, kas saistīts ar mājokļu nekustamo īpašumu un kas varētu radīt tiešus vai netiešus kreditēšanas zaudējumus, kuri izriet no hipotēku kredītiem, vai kas varētu rasties mājsaimniecību ar mājokļa kredītiem patēriņa samazināšanās dēļ.

         D ieteikums. Strukturālās izmaiņas, kas saistītas ar hipotēku kredītiem un mājokļu nekustamā īpašumu sektoru

      Nīderlandei tiek ieteikts pārskatīt savu politiku, lai ierobežotu strukturālos faktorus, kas ir veicinājuši Nīderlandē konstatētās ievainojamības, tādējādi radot sistēmisku risku, jo tie stimulē mājsaimniecības uzņemties pārmērīgu hipotekāro parādu vai izraisa mājokļu cenu un hipotekārā parāda pārmērīgu pieaugumu.
      2. IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA

      1.   Definīcijas

      Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

                  a)

                  “ar aizņēmēju saistīti pasākumi” ir makroprudenciālās uzraudzības pasākumi, kas vērsti uz aizņēmējiem;

                  b)

                  “tiešā kontrole” ir īsta un efektīva spēja vidēja termiņa mērķu sasniegšanas nolūkā noteikt un grozīt makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas piemērojami finanšu iestādēm, kuras ietilpst attiecīgās makroprudenciālās uzraudzības iestādes darbības jomā;

                  c)

                  “tiesības sniegt ieteikumus” ir spēja ar ieteikumu palīdzību vadīt makroprudenciālās uzraudzības instrumentu piemērošanu, lai vajadzības gadījumā sasniegtu galvenos vai vidēja termiņa mērķus;

                  d)

                  “kredīta/nodrošinājuma vērtības rādītājs (LTV rādītājs)” ir visu to kredītu vai kredīta daļu summa, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī;

                  e)

                  “makroprudenciālās uzraudzības iestāde” ir nacionālā makrouzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, pilnvaras, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Ieteikumā ESRK/2011/3 (8);

                  f)

                  “parāda apkalpošana” ir apkopotā procentu un pamatsummas atmaksa par aizņēmēja kopējo parādu noteiktā laika posmā (parasti vienā gadā);

                  g)

                  “parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības rādītājs (DSTI rādītājs)” ir gada kopējā parāda apkalpošana pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                  h)

                  “vidējs termiņš” ir trīs gadu laika posms;

                  i)

                  “juridiski saistoši ar aizņēmēju saistīti pasākumi” ir ar aizņēmēju saistīti pasākumi, kas ieviesti, izmantojot juridiski saistošus aktus.

            2.   Īstenošanas kritēriji

                  1.

                  Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:

                              a)

                              pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips, ņemot vērā A ieteikuma, B ieteikuma, C ieteikuma un D ieteikuma mērķi un saturu;

                              b)

                              nosakot zemāku LTV rādītājam piemērojamo ierobežojumu saskaņā ar B ieteikumu, šāda pasākuma kalibrēšanā un pakāpeniskā ieviešanā būtu jāņem vērā Nīderlandes stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, kā arī jebkāda iespējamā ietekme uz saistītajām izmaksām un ieguvumiem;

                              c)

                              aktivizējot ar kapitālu saistītos pasākumus saskaņā ar C ieteikumu, to kalibrēšanā un pakāpeniskā ieviešanā būtu jāņem vērā Nīderlandes stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, kā arī jebkāda iespējamā ietekme uz saistītajām izmaksām un ieguvumiem;

                              d)

                              veicot izmaiņas politikā saskaņā ar D ieteikumu, šādu pasākumu pakāpeniskā ieviešanā būtu jāņem vērā Nīderlandes stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai šie pasākumi nepastiprinātu vai neizraisītu uzkrāto ievainojamību īstenošanos Nīderlandes mājokļu nekustamā īpašuma sektorā;

                              e)

                              konkrēti kritēriji B ieteikuma, C ieteikuma un D ieteikuma ievērošanai izklāstīti I pielikumā.

                  2.

                  Šī ieteikuma adresātiem tiek lūgts ESRK un ECB Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:

                              a)

                              informācija par veikto darbību saturu un termiņiem;

                              b)

                              novērtējums par ievainojamībām, kas saistītas ar atsevišķām pārmērīgi augstām mājokļu cenām un nodrošinājumu jauniem un esošajiem hipotēku kredītiem, tostarp par jaunu hipotēku kredītu izkārtojumu atbilstoši to LTV rādītājiem, attiecīgos rādītājus aprēķinot saskaņā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2016/14 (9) IV pielikumu, kā arī par veikto darbību funkcionēšanu, ņemot vērā šī ieteikuma mērķus;

                              c)

                              detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šī ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem.

            3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

      Šī ieteikuma adresātiem tiek lūgts ESRK un Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu, ievērojot šādus termiņus.

                  a)

                     A ieteikums

                  Līdz 2021. gada 31. martam A ieteikuma adresātam jāsniedz ESRK un ECB Padomei galīgais pārskats par A ieteikuma īstenošanu.

                  b)

                     B ieteikums

                  Līdz 2020. gada 31. oktobrim un katru gadu līdz 2022. gada 31. oktobrim B ieteikuma 1. punkta adresātam jāsniedz ESRK un ECB Padomei pārskats par jebkurām darbībām, ko tie veikuši, pastiprinot ar aizņēmēju saistītus pasākumus. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.
                  Līdz 2021. gada 31. martam B ieteikuma 2. punkta adresātam jāsniedz ESRK un ECB Padomei pārskats par B ieteikuma 2. punkta īstenošanu. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

                  c)

                     C ieteikums

                  Līdz 2020. gada 31. oktobrim un katru gadu līdz 2022. gada 31. oktobrim C ieteikuma adresātiem jāsniedz ESRK un ECB Padomei pārskats par jebkurām darbībām, ko tie veikuši, ieviešot ar kapitālu saistītus pasākumus. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

                  d)

                     D ieteikums

                  Līdz 2022. gada 31. oktobrim D ieteikuma adresātiem tiek lūgts sniegt ESRK un ECB Padomei pārskatu par D ieteikuma ieviešanu. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

            4.   Uzraudzība un novērtējums

                  1.

                  ESRK Sekretariāts:

                              a)

                              palīdz adresātiem, t. sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

                              b)

                              pārbauda, vai adresāti izpilda ieteikumus, t. sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei. Trīs novērtējumus uzsāk šādi:

                                          i)

                                          līdz 2020. gada 31. decembrim attiecībā uz B ieteikuma 1. punkta un C ieteikuma īstenošanu;

                                          ii)

                                          līdz 2021. gada 31. decembrim attiecībā uz A ieteikuma, B ieteikuma 1. un 2. punkta un C ieteikuma īstenošanu;

                                          iii)

                                          līdz 2022. gada 31. decembrim attiecībā uz B ieteikuma 1. punkta un C un D ieteikuma īstenošanu;

                  2.

                  ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem ziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

         Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 27. jūnijā

               ESRK Valdes vārdā –

               ESRK Sekretariāta vadītājs

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

         (2)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2013/1 (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

         (5)  Sk. Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, November 2016, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Brīdinājums ESRK/2016/10 (2016. gada 22. septembris) par vidēja termiņa ievainojamībām Nīderlandes mājokļu nekustamā īpašumu sektorā (OV C 31, 31.1.2017., 53. lpp.).

         (7)  Sk. Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (8)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2011/13 (2011. gada 22. decembris) par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (OV C 41, 14.2.2012., 1. lpp.).

         (9)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2016/14 (2016. gada 31. oktobris) par nekustamā īpašuma datu nepilnību novēršanu (OV C 31, 31.1.2017., 1. lpp.).

         I PIELIKUMS

            IETEIKUMIEM PIEMĒROJAMO ATBILSTĪBAS KRITĒRIJU APRAKSTS

            B ieteikums. Ar aizņēmēju saistītu pasākumu pastiprināšana un pieeja kalibrēšanai

         B ieteikuma 1. punktam piemēro šādu atbilstības kritēriju.
         Pirms esošo LTV rādītājam piemērojamo ierobežojumu pazemināšanas būtu jānovērtē Nīderlandes stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai noteiktu šādam pasākumam atbilstošo kalibrēšanu un pakāpenisku ieviešanu.
         B ieteikuma 2. punktam piemēro šādu atbilstības kritēriju.
         Kalibrējot robežvērtību, kas attiecas uz DSTI rādītāju, Nīderlandei būtu jānovērtē kalibrēšanā izmantotās metodikas dažādo elementu potenciālā procikliskā iedarbība.

            C ieteikums. Ar kapitālu saistītu pasākumu aktivizēšana

         C ieteikumam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Pirms aktivizē ar kapitālu saistītos pasākumus, būtu jānovērtē Nīderlandes stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai noteiktu, vai šādu pasākumu aktivizēšana būtu atbilstoša.

                     2.

                     Pēc tam, kad aktivizēti ar kapitālu saistīti pasākumi, var būt nepieciešams pastiprināt tos vai aktivizēt papildu makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Nīderlandē konstatēto ievainojamību novēršanai; tas būs atkarīgs no tā, kādi ar kapitālu saistīti pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.

            D ieteikums. Strukturālās izmaiņas, kas saistītas ar hipotēku kredītiem un mājokļu nekustamā īpašumu sektoru

         D ieteikumam piemēro šādu atbilstības kritēriju.
         Formulējot politikas iespējas, kā arī pirms politikas izmaiņu ieviešanas, būtu jānovērtē ierosināto pasākumu ietekme, ņemot vērā Nīderlandes stāvokli ekonomikas un finanšu ciklos, lai šie pasākumi nepastiprinātu vai neizraisītu uzkrāto ievainojamību īstenošanos Nīderlandes mājokļu nekustamā īpašuma sektorā.


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2019. gada 27. jūnijs) par vidēja termiņa ievainojamībām Zviedrijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā (ESRK/2019/9)2019/C 366/06

text:
               30.10.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 366/35

      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
      (2019. gada 27. jūnijs)
      par vidēja termiņa ievainojamībām Zviedrijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā
      (ESRK/2019/9)
      (2019/C 366/06)
      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu  (1)
          un jo īpaši tās 3., 16., 17. pantu un 18. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nekustamā īpašuma sektoram ir svarīga loma tautsaimniecībā, un notikumi tajā var būtiski ietekmēt finanšu sistēmu. Agrākās finanšu krīzes atklājušas, ka nekustamā īpašuma tirgu nenoturīga attīstība var ievērojami negatīvi ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti un tautsaimniecību kopumā, kas var izraisīt arī negatīvus pārrobežu blakusefektus. Negatīva nekustamā īpašuma tirgus attīstība dažās dalībvalstīs pagātnē ir radījusi lielus kreditēšanas zaudējumus un/vai negatīvi ietekmējusi reālo tautsaimniecību. Šāda ietekme atspoguļo ciešo mijiedarbību starp nekustamā īpašuma sektoru, finansējuma sniedzējiem un citiem tautsaimniecības sektoriem. Turklāt spēcīgās atgriezeniskās saites starp finanšu sistēmu un reālo tautsaimniecību pastiprina jebkādas negatīvas pārmaiņas.

                  (2)

                  Šīs saiknes ir svarīgas, jo tās norāda, ka riskiem, kas radušies nekustamā īpašuma sektorā, var būt sistēmiska ietekme, kuras būtība ir procikliska. Finanšu sistēmas ievainojamībai ir tendence uzkrāties nekustamā īpašuma cikla augšupejas fāzē. Priekšstats par zemāku risku un vieglāku pieeju finansējumam var veicināt ātru kreditēšanas un ieguldījumu pieaugumu, ko pavada paaugstināts nekustamā īpašuma pieprasījums, kas rada augšupvērstu spiedienu uz īpašuma cenām. Ņemot vērā, ka no tā izrietošās augstākās nodrošinājuma summas turpina būt labvēlīgas kreditēšanas pieprasījumam un piedāvājumam, šīs sevi pastiprinošās notikumu attīstības rezultātā var rasties potenciālas sistēmiskas sekas. Savukārt nekustamā īpašuma cikla lejupejas fāzē stingrāki kreditēšanas nosacījumi, izteiktāka nevēlēšanās uzņemties risku un lejupvērsts spiediens uz nekustamā īpašuma cenām var negatīvi ietekmēt aizņēmēju un aizdevēju elastību, tādējādi vājinot ekonomiskos nosacījumus.

                  (3)

                  Ievainojamība, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu, var radīt sistēmisku risku, un tā var gan tieši, gan netieši ietekmēt finanšu stabilitāti. Tiešā ietekme ir kreditēšanas zaudējumi hipotekāro kredītu portfeļos, ko rada nelabvēlīgi ekonomiskie vai finanšu apstākļi un vienlaicīgas negatīvās tendences mājokļu nekustamā īpašuma tirgū. Netieša ietekme varētu būt saistīta ar korekcijām mājsaimniecību patēriņā, kas rada turpmākas sekas reālajai tautsaimniecībai un finanšu stabilitātei.

                  (4)

                  Kā norādīts Ieteikuma ESRK/2013/1 (2) 4. apsvērumā, makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē.

                  (5)

                  Šajā nolūkā makroprudenciālās uzraudzības iestādes atkarībā no riska novērtējuma var izmantot vienu vai vairākus ar kapitālu saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (4), un/vai ar aizņēmēju saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kuru pamatā ir tikai nacionālie tiesību akti. Lai gan ar kapitālu saistīti pasākumi galvenokārt paredzēti, lai palielinātu finanšu sistēmas noturību, ar aizņēmēju saistīti pasākumi var būt īpaši piemēroti, lai novērstu sistēmisku risku turpmāku veidošanos.

                  (6)

                  Turklāt Ieteikumā ESRB/2013/1 dalībvalstīm ieteikts izveidot tiesisko regulējumu, kas makroprudenciālās uzraudzības iestādēm ļauj īstenot tiešu kontroli vai ieteikuma pilnvaras attiecībā uz minētajā ieteikumā norādītajiem makroprudenciālās uzraudzības instrumentiem.

                  (7)

                  Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) 2016. gadā veica Savienības mēroga novērtējumu par ievainojamību, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu (5). Šis novērtējums ļāva ESRK identificēt virkni vidēja termiņa ievainojamību, kas ir sistēmiska riska avots vairākās valstīs, kā rezultātā tika sniegti brīdinājumi astoņām valstīm, starp kurām bija arī Zviedrija (6).

                  (8)

                  Mājokļu nekustamo īpašumu tirgū Zviedrijā 2016. gadā galvenās ievainojamības tika konstatētas saistībā ar ievērojamu un ilgstošu izaugsmi gan mājokļu cenu, gan hipotekāro kredītu jomā, kas izraisījusi pārmērīgi augstas mājokļu cenas, kā arī saistībā ar mājsaimniecību parādsaistību augsto līmeni un pieaugumu.

                  (9)

                  ESRK nesen ir noslēgusi sistemātisku un uz nākotni orientētu Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) novērtējumu attiecībā uz ievainojamību, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu (7).

                  (10)

                  Attiecībā uz Zviedriju šis nesenais novērtējums atklājis, ka kopš 2016. gada mājokļu cenu pieaugums ir palēninājies, un pašlaik tās ir tādā pašā līmenī kā 2016. gadā. Tomēr mājokļu cenas joprojām ir pārāk augstas, un mājsaimniecību parādu slogs ir ievērojami palielinājies.

                  (11)

                  Kopš 2016. gada Zviedrijas nacionālās iestādes ir pastiprinājušas vai ieviesušas vairākus ar aizņēmēju un kapitālu saistītus pasākumus. 2016. gadā tika ieviestas jaunu hipotekāro kredītu amortizācijas prasības. Šīs prasības bija saistītas ar jaunu kredītu kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) rādītāju, nosakot vismaz 2 % gadā amortizāciju kredītiem, kuru LTV rādītājs ir virs 70 %, un 1 % gadā amortizāciju kredītiem, kuru LTV rādītājs ir 50–70 %. 2017. gadā šīs prasības tika padarītas stingrākas attiecībā uz jaunu kredītu kredīta/ienākumu attiecība (LTI) rādītāju, palielinot šīs prasības par 1 procentu punktu gadā attiecībā uz jauniem hipotekārajiem kredītiem ar LTI rādītāju, kas pārsniedz 4,5. 2018. gadā Finansinspektionen (Zviedrijas Finanšu uzraudzības iestāde) visām vietējām kredītiestādēm, kas izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu metodi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu, noteica kredītiestādei specifisku 25 % zemākā robežvērtība riska darījumu svērtajai vidējai riska pakāpei, ko piemēro portfeļiem, kuri ietver ar nekustamo īpašumu nodrošinātus mazos riska darījumus ar parādniekiem, kuri ir Zviedrijas rezidenti. Visbeidzot, Finansinspektionen 2018. gadā palielināja pretciklisko kapitāla rezervju normu no 2 % līdz 2,5 %, to piemērojot ar 2019. gada septembri.

                  (12)

                  Lai gan cikliskiem faktoriem ir svarīga nozīme Zviedrijā konstatēto ievainojamību novēršanā, pastāv arī strukturāli faktori, kas stimulējuši šo ievainojamību pieaugumu, tādējādi radot augstāku sistēmiskā riska līmeni. Šie faktori ietver: i) mājokļu piedāvājuma trūkumu, kas rada aizvien lielāku spiedienu uz mājokļu cenām un to mājsaimniecību parādiem, kuras pērk īpašumu sev, un ii) mājokļiem labvēlīgu nodokļu režīmu, piemēram, iespēju par hipotēku maksātos procentus atskaitīt no nodokļiem, kas var veicināt mājokļu cenu pieaugumu un kalpot kā stimuls mājsaimniecībām pārmērīgi aizņemties.

                  (13)

                  Tādēļ, lai gan ESRK atzīst plašo makroprudenciālās uzraudzības pasākumu klāstu, kas ir spēkā Zviedrijā, tā secinājusi, ka, lai gan šie makroprudenciālās uzraudzības pasākumi ir atbilstīgi, tie ir daļēji pietiekami, lai vidējā termiņā novērstu konstatētās ievainojamības saistībā ar mājokļu nekustamo īpašumu, jo īpaši mājsaimniecību parādu slogu un pārāk augstas mājokļu cenas. Ņemot vērā to, ka šīs ievainojamības zināmā mērā stimulē strukturālie faktori, kas ir tālejošāki par makroprudenciālās uzraudzības politiku, vajadzīgi citi politikas pasākumi, lai papildinātu un atbalstītu pašreizējos makroprudenciālās uzraudzības pasākumus ar mērķi reaģēt uz faktoriem, kas palielina sistēmisko risku pieaugumu mājokļu nekustamā īpašuma tirgū Zviedrijā, efektīvāk un lietderīgāk, neradot pārmērīgas izmaksas Zviedrijas reālajai tautsaimniecībai un finanšu sistēmai. Šajā ieteikumā ierosinātie pasākumi paredzēti, lai papildinātu esošos makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Zviedrijā.

                  (14)

                  Šā ieteikuma mērķis ir ieteikt: a) plašāku politikas nostādņu īstenošanu, kuru mērķis ir ierobežot faktorus, kas palielina vai veicina mājsaimniecību parādu slogu; un b) esošo makroprudenciālās uzraudzības pasākumu pastiprināšanu vai citu makroprudenciālās uzraudzības pasākumu aktivizēšanu, ja ciklisku ekonomisko un finanšu iemeslu dēļ turpina pieaugt ievainojamības, kas saistītas ar mājsaimniecību parādu slogu un pārāk augstām mājokļu cenām.

                  (15)

                  Šis ieteikums neietekmē Savienības centrālo banku pilnvaras monetārās politikas jomā.

                  (16)

                  ESRK ieteikumi tiek publicēti pēc tam, kad ESRK Valde informējusi Eiropas Savienības Padomi par savu nolūku to darīt, un Padomei sniegta iespēja uz to atbildēt, kā arī pēc tam, kad adresāti informēti par nolūku publicēt ieteikumus,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      1. IEDAĻA

         IETEIKUMI

         A ieteikums. Strukturālās izmaiņas, kas saistītas ar hipotēku kredītiem un mājokļu nekustamā īpašumu sektoru

      Zviedrijai tiek ieteikts pārskatīt savu politiku, lai ierobežotu strukturālos faktorus, kas ir veicinājuši Zviedrijā konstatētās ievainojamības, tādējādi radot sistēmisku risku, jo tie stimulē mājsaimniecības uzņemties pārmērīgu hipotekāro parādu vai izraisa mājokļu cenu un hipotekārā parāda pārmērīgu pieaugumu.

         B ieteikums. Ievainojamību kontrole un makroprudenciālās uzraudzības pasākumu aktivizēšana vai pastiprināšana

                  1.

                  Zviedrijas nacionālajām iestādēm, kurām uzticēta sistēmisku risku kontrole, tiek ieteikts rūpīgi uzraudzīt ar mājsaimniecību parādu slogu un pārmērīgi augstām mājokļu cenām saistītās ievainojamības vidējā termiņā, tostarp:

                              a)

                              novērtēt – izmantojot kredītu līmeņa datus jauniem hipotēku kredītiem – aizņēmēju spēju saņemt jaunus mājokļu kredītus, lai tie spētu izturēt nelabvēlīgus ekonomikas vai finanšu apstākļus vai nelabvēlīgus notikumus mājokļu nekustamā īpašuma tirgū;

                              b)

                              novērtēt potenciālos kredītzaudējumus attiecībā uz esošajiem hipotekārajiem portfeļiem, kā arī iespējamo sekundāro ietekmi uz finanšu stabilitāti nelabvēlīgas ekonomikas vai finanšu notikumu attīstības gadījumā.

                  2.

                  Lai novērstu kredītriska uzkrāšanos, Zviedrijas makroprudenciālās uzraudzības iestādei, kurai uzticēta ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana, tiek ieteikts pastiprināt spēkā esošos vai aktivizēt citus ar aizņēmēju saistītos pasākumus, ja saskaņā ar B ieteikuma 1. punkta a) apakšpunktu veiktās kontroles rezultāti apliecina, ka ievērojama vai pieaugoša aizņēmēju daļa, kas saņem jaunus mājokļu kredītus, varētu nespēt veikt parāda atmaksu nelabvēlīgas ekonomikas vai finanšu notikumu attīstības gadījumā.

                  3.

                  Tiek ieteikts makroprudenciālās uzraudzības iestādei, norīkotajai iestādei vai attiecīgā gadījumā Zviedrijas kompetentajai iestādei pastiprināt esošos vai ieviest citus ar ka[pitālu saistītus pasākumus, lai nodrošinātu pietiekamu kapitālu Zviedrijā reģistrētu kredītiestāžu piešķirtiem hipotekārajiem kredītiem, ja saskaņā ar B ieteikuma 1. punkta b) apakšpunktu veiktās kontroles rezultāti apliecina, ka iespējamie kredītzaudējumi saistībā ar esošajiem hipotekārajiem kredītiem nelabvēlīgu ekonomisko vai finanšu apstākļu vai nelabvēlīgas notikumu attīstības mājokļa nekustamo īpašumu tirgū gadījumā, kā arī citu kredītu kredītzaudējumi, ko rada mājsaimniecību ar mājokļa kredītiem patēriņa samazinājums, ir palielinājušies ciklisku, ekonomisku un finanšu faktoru dēļ.

            2. IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA

      1.   Definīcijas

      Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

                  a)

                  “ar aizņēmēju saistīti pasākumi” ir makroprudenciālās uzraudzības pasākumi, kas vērsti uz aizņēmējiem;

                  b)

                  “tiešā kontrole” ir īsta un efektīva spēja vidēja termiņa mērķu sasniegšanas nolūkā noteikt un grozīt makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas piemērojami finanšu iestādēm, kuras ietilpst attiecīgās makroprudenciālās uzraudzības iestādes darbības jomā;

                  c)

                  “tiesības sniegt ieteikumus” ir spēja ar ieteikumu palīdzību vadīt makroprudenciālās uzraudzības instrumentu piemērošanu, lai vajadzības gadījumā sasniegtu galvenos vai vidēja termiņa mērķus;

                  d)

                  “kredīta/nodrošinājuma attiecības rādītājs” (LTV rādītājs) ir visu to kredītu vai kredīta daļu summa, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī;

                  e)

                  “kredīta/ienākumu attiecības rādītājs” (LTI rādītājs) ir visu kredītu vai kredīta daļu, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                  f)

                  “vidējs termiņš” ir trīs gadu laika posms;

                  g)

                  “parāda apkalpošana” ir apkopotā procentu un pamatsummas atmaksa par aizņēmēja kopējo parādu noteiktā laika posmā (parasti vienā gadā);

                  h)

                  “makroprudenciālās uzraudzības iestāde” ir nacionālā makrouzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, pilnvaras, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Ieteikumā ESRK/2011/3 (8);

                  i)

                  “parāda/ienākumu attiecības rādītājs (DTI rādītājs)” ir aizņēmēja kopējie parādi kredīta izsniegšanas brīdī pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                  j)

                  “parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības rādītājs (DSTI rādītājs)” ir gada kopējā parāda apkalpošana pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                  k)

                  “termiņš” ir gados izteikts mājokļu nekustamā īpašuma kredīta līguma termiņš kredīta izsniegšanas brīdī.

            2.   Īstenošanas kritēriji

                  1.

                  Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:

                              a)

                              pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips, ņemot vērā A ieteikuma un B ieteikuma mērķi un saturu;

                              b)

                              veicot izmaiņas politikā saskaņā ar A ieteikumu, šādu pasākumu pakāpeniskā ieviešanā būtu jāņem vērā Zviedrijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai šie pasākumi nepastiprinātu vai neizraisītu uzkrāto ievainojamību īstenošanos Zviedrijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā;

                              c)

                              aktivizējot vai pastiprinot ar aizņēmēju vai kapitālu saistītos pasākumus saskaņā ar B ieteikumu, to kalibrēšanā un pakāpeniskā ieviešanā būtu jāņem vērā Zviedrijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, kā arī jebkāda iespējamā ietekme uz saistītajām izmaksām un ieguvumiem;

                              d)

                              konkrēti kritēriji A ieteikuma un B ieteikuma ievērošanai izklāstīti I pielikumā.

                  2.

                  Šī ieteikuma adresātiem tiek lūgts ESRK un ECB Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:

                              a)

                              informācija par veikto darbību saturu un termiņiem;

                              b)

                              novērtējums par ievainojamībām, kas saistītas ar mājsaimniecību parādu slogu un pārmērīgi augstām mājokļu cenām, tostarp par jaunu hipotēku kredītu izkārtojumu atbilstoši to LTV, DTI un DSTI rādītājiem un termiņiem, konkrētās attiecības aprēķinot saskaņā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2016/14 (9) IV pielikumu, kā arī par veikto darbību funkcionēšanu, ņemot vērā šī ieteikuma mērķus;

                              c)

                              detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šī ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem.

            3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

      Šī ieteikuma adresātiem tiek lūgts ESRK un Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu, ievērojot šādus termiņus.

                  a)

                     A ieteikums

                  Līdz 2022. gada 31. oktobrim A ieteikuma adresātam jāsniedz ESRK un ECB Padomei pārskats par A ieteikuma īstenošanu.

                  b)

                     B ieteikums

                  Līdz 2020. gada 31. oktobrim un katru gadu līdz 2022. gada 31. oktobrim B ieteikuma adresātiem tiek lūgts sniegt ESRK un ECB Padomei pārskatu par ievainojamībām, kas saistītas ar mājsaimniecību parāda slogu, un veiktajām darbībām ievainojamību novēršanai. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

            4.   Uzraudzība un novērtējums

                  1.

                  ESRK Sekretariāts:

                              a)

                              palīdz adresātiem, t.sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

                              b)

                              pārbauda, vai adresāti izpilda ieteikumus, t.sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei. Trīs novērtējumus uzsāk šādi:

                                          i)

                                          līdz 2020. gada 31. decembrim attiecībā uz B ieteikuma īstenošanu;

                                          ii)

                                          līdz 2021. gada 31. decembrim attiecībā uz B ieteikuma īstenošanu; un

                                          iii)

                                          līdz 2022. gada 31. decembrim attiecībā uz A un B ieteikuma ieviešanu.

                  2.

                  ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem ziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

         Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 27. jūnijā

               ESRK Valdes vārdā

               ESRK Sekretariāta vadītājs

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

         (2)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2013/1 (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).”;

         (5)  Sk. Vulnerabilities in the EU Residential Real Estate Sector, ESRB, November 2016, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Brīdinājums ESRK/2016/11 (2016. gada 22. septembris) par vidēja termiņa ievainojamībām Zviedrijas mājokļu nekustamā īpašumu sektorā (OV C 31, 31.1.2017., 55. lpp.).

         (7)  Sk. Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries, ESRB, 2019, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (8)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2011/13 (2011. gada 22. decembris) par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (OV C 41, 14.2.2012., 1. lpp.).

         (9)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2016/14 (2016. gada 31. oktobris) par nekustamā īpašuma datu nepilnību novēršanu (OV C 31, 31.1.2017., 1. lpp.).

         I PIELIKUMS

            IETEIKUMIEM PIEMĒROJAMO ATBILSTĪBAS KRITĒRIJU APRAKSTS

            A ieteikums. Strukturālās izmaiņas, kas saistītas ar hipotēku kredītiem un mājokļu nekustamā īpašumu sektoru

         A ieteikumam piemēro šādu atbilstības kritēriju.
         Formulējot politikas iespējas, kā arī pirms politikas izmaiņu ieviešanas, būtu jānovērtē ierosināto pasākumu ietekme, ņemot vērā Zviedrijas stāvokli ekonomikas un finanšu ciklos, lai šie pasākumi nepastiprinātu vai neizraisītu uzkrāto ievainojamību īstenošanos Zviedrijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā.

            B ieteikums. Ievainojamību kontrole un makroprudenciālās uzraudzības pasākumu aktivizēšana vai pastiprināšana

         B ieteikumam piemēro šādu atbilstības kritēriju.
         Pirms aktivizē citus vai pastiprina esošos makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, būtu jānovērtē Zviedrijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai noteiktu, vai šādu pasākumu aktivizēšana vai pastiprināšana būtu atbilstoša.