title: Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Rumānijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2014. gada konverģences programmu_x000b_

text:
				|

		52014DC0424

			Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Rumānijas 2014. gada valsts reformu programmu_x000b__x000b_un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2014. gada konverģences programmu_x000b_ /* COM/2014/0424 final - 2014/ () */

Ieteikums
PADOMES IETEIKUMS
par Rumānijas 2014. gada valsts
reformu programmu
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2014. gada
konverģences programmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta
2. punktu un 148. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK)
Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta
stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un
koordinācijas stiprināšanu[1]
un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu[2],
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
rezolūcijas[3],
ņemot vērā Eiropadomes
secinājumus,
ņemot vērā
Nodarbinātības komitejas atzinumu,
ņemot vērā Ekonomikas un
finanšu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Sociālās
aizsardzības komitejas atzinumu,
ņemot vērā Ekonomikas politikas
komitejas atzinumu,
tā kā:
(1)
Eiropadome 2010. gada 26. martā
piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu nodarbinātības un
izaugsmes stratēģiju – "Eiropa 2020" –, kam pamatā ir
ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties
pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās
jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas
izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.
(2)
Padome 2010. gada 13. jūlijā,
pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par
dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas
politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada
21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu
nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā
veido "integrētās pamatnostādnes". Dalībvalstis
tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās
pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības
politikā.
(3)
Valstu vai to valdību vadītāji
2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par
Izaugsmes un nodarbinātības paktu, kas ir saskaņots pamats
rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot visas iespējamās
sviras, instrumentus un politikas jomas. Viņi pieņēma
lēmumu par dalībvalstu līmenī veicamo rīcību, jo
īpaši paužot pilnīgu apņemšanos sasniegt stratēģijas
"Eiropa 2020" mērķus un īstenot konkrētai valstij
adresētos ieteikumus.
(4)
Padome 2013. gada 9. jūlijā
pieņēma ieteikumu par Rumānijas 2013. gada valsts reformu
programmu un sniedza atzinumu par Rumānijas konverģences programmu
2012.-2016. gadam.
(5)
Komisija 2013. gada 13. novembrī
pieņēma gada izaugsmes pētījumu[4], iezīmējot
2014. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada
sākumu. Tajā pašā dienā, pamatojoties uz Regulu (ES)
Nr. 1176/2011, Komisija pieņēma brīdinājuma
mehānisma ziņojumu[5].
(6)
Eiropadome 2013. gada 20. decembrī
apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu
stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes
sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot
diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju,
atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt
izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu,
novērst krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts
pārvaldi.
(7)
Rumānija 2014. gada 6. maijā
iesniedza savu 2014. gada valsts reformu programmu un 2014. gada
5. maijā — 2014. gada konverģences programmu.
Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā
to savstarpējo saistību.
(8)
Padome 2013. gada 22. oktobrī
pieņēma Lēmumu 2013/531/ES par vidēja termiņa
finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai līdz
pat 2 miljardu euro apmērā līdz 2015. gada septembrim.
Vidēja termiņa finansiālā palīdzība
Rumānijai piesardzības pasākumu veidā
dalībvalstīm, kuras nav eurozonas dalībnieces,
paredzētā maksājumu bilances mehānisma ietvaros tika
uzskatīta par piemērotu saistībā ar nestabilu kapitāla
plūsmu, kas jo īpaši skar jaunietekmes tirgus, riskiem
makroekonomiskajam scenārijam un vēl aizvien vājajām
vietām banku nozarē. Kaut arī pašreizējos tirgus
apstākļos Rumānija neplāno pieprasīt maksājumu
daļu izmaksu, sagaidāms, ka palīdzība piesardzības
pasākumu veidā palīdzēs konsolidēt makroekonomisko,
budžeta un finanšu stabilitāti un, īstenojot strukturālās
reformas, palielinās Rumānijas ekonomikas izturētspēju un
izaugsmes potenciālu. 2013. gada 6. novembra saprašanās
memorands un tā turpmākie pielikumi, kuros minēti nosacījumi,
kas izpildāmi saskaņā ar ES palīdzību
piesardzības pasākumu veidā, papildina un atbalsta Eiropas
pusgada ietvaros konkrētai valstij adresētos ieteikumus. ES
palīdzība piesardzības pasākumu veidā būs
atkarīga no visaptverošas ekonomikas politikas programmas īstenošanas,
īpašu uzmanību vēršot uz strukturālo reformu
pasākumiem, tostarp tiem konkrētai valstij adresētajiem
ieteikumiem, kuri attiecas uz administratīvo kapacitāti, produktu
tirgus reformām, uzņēmējdarbības vidi, darba tirgiem,
pensijām, valsts uzņēmumiem un veselības aprūpi.
Šī programma neatbrīvo Rumānijas valdību no tā, ka tai
pilnībā jāīsteno visi valstij adresētie ieteikumi.
Saprašanās memoranda un konkrētai valstij adresēto ieteikumu
īstenošanai nepieciešamā prioritāšu noteikšana, īstenošana
un koordinēšana būtu jāveic tur, kur tiek pieņemti
prioritārie lēmumi, un tas būtu jādara saskaņotā
veidā.
(9)
2014. gada konverģences programmā
izklāstītais budžeta stratēģijas mērķis ir
panākt, lai 2015. gadā tiktu sasniegts vidējā
termiņa mērķis, proti, strukturālais deficīts 1 %
apmērā no IKP, kas atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes akta
prasības, un lai pēc tam šis mērķis arī tiktu
saglabāts. Rumānija 2014. gadā izmanto īslaicīgas
novirzes no korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi
iespēju, kāda ir atļauta kopīgi finansētiem
projektiem. Īslaicīga novirze ir jākompensē
2015. gadā. Programmā paredzēta
(pārrēķinātās) strukturālās bilances
stabilizēšana 2014. gadā un uzlabojums par 0,8 % no IKP
2015. gadā. Paredzēts, ka izdevumi palielināsies atbilstoši
izdevumu robežlielumam 2014. un 2015. gadā. Paredzēts, ka
parāda attiecība pret IKP 2015. gadā sasniegs 40 %,
savukārt 2016.-2017. gadā samazināsies. Kopumā
programmā izklāstītā budžeta stratēģija atbilst
Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Budžeta prognožu
pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tas kopumā
atbilst Komisijas 2014. gada pavasara prognozei. Taču
potenciālā IKP aplēse, kas ir konverģences programmas
pamatā, ir nedaudz augstāka, galvenokārt ņemot
vērā optimistiskāku darba tirgus prognozi. Saistībā ar
izdevumu kontroli un zemāku nodokļu iekasēšanu, nekā tika
paredzēts, attiecībā uz 2014. gada budžeta plāniem
pastāv negatīvie riski. Turklāt 2015. gadā un pēc
tam ierosinātā fiskālā plāna pamatā esošie
pasākumi vēl nav konkrēti norādīti. Saskaņā
ar Komisijas prognozi neatkarīgi no strukturālās bilances
nelielas pasliktināšanās 2014. gadā Rumānija
ievēro Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās
prasības 2014. gadā, ņemot vērā
īslaicīgu novirzi, kāda ir atļauta kopīgi
finansētajiem projektiem. Attiecībā uz 2015. gadu
pastāv risks, ka no nepieciešamās strukturālās korekcijas
būs ievērojama novirze, ņemot vērā nepieciešamo
kompensāciju īslaicīgai novirzei, kāda ir atļauta
kopīgi finansētajiem projektiem. Turklāt paredzēts, ka
Rumānija 2015. gadā novirzīsies no izdevumu robežlieluma.
Pamatojoties uz programmas izvērtējumu un Komisijas prognozi
saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka
programma ietver risku, ka no preventīvās daļas
prasībām 2015. gadā būs ievērojama novirze.
(10)
Krāpšana nodokļu jomā un
izvairīšanās no nodokļu maksāšanas PVN jomās, tostarp
tādās jomās kā pārrobežu shēmas, akcīzes
nodoklis, sociālā nodrošinājuma iemaksas un ienākumu
aplikšana ar nodokļiem, joprojām ir būtiska problēma. Gūts
ierobežots taustāms progress cīņā pret nedeklarētu
darbu, savukārt nodokļu saistību izpildes stratēģijas
efektivitāti kavē reālistisku un saistošu īstenošanas
pasākumu trūkums un nepietiekama uzmanības pievēršana
preventīviem pasākumiem. Šobrīd tiek īstenota reforma
nodokļu pārvaldības jomā, lai palielinātu tās
efektivitāti; pārrobežu administratīvā sadarbība, jo
īpaši PVN jomā, joprojām ir vāja. Nodokļu
īpatsvars darba ņēmējiem ar zemiem un vidējiem
ienākumiem joprojām ir augsts, un tas sekmē nedeklarētu
darbu un pilnībā nedeklarētus ieņēmumus. Neliels
progress ir gūts vides nodokļu jomā, jo
transportlīdzekļu aplikšanas ar nodokļiem sistēma tika
uzlabota un degvielas akcīzes nodoklis tika palielināts, un tagad tie
tiek automātiski indeksēti. Rumānijā pastāv
ilgtermiņa ilgtspējas riski, galvenokārt ar vecumu saistītu
izdevumu dēļ. Pastāv bažas attiecībā uz pensijas
sistēmas ilgtspējību un piemērotību, jo aktīvi
nodarbināto iemaksu veicēju skaits attiecībā pret pensiju
saņemošo cilvēku skaitu ir proporcionāli zems. Rumānija ir
veikusi pasākumus, lai no 2035. gada vienādotu
pensionēšanās vecumu sievietēm un vīriešiem.
(11)
Resursu neefektīva izmantošana un slikta
pārvaldība palielina fiskālās ilgtspējības risku
veselības aprūpes nozarē. Izplatīti neoficiālie
maksājumi sabiedrības veselības aprūpes nozarē
vēl vairāk kavē sistēmas pieejamību, efektivitāti
un kvalitāti. Ir sāktas reformas veselības aprūpes nozares
efektivitātes uzlabošanai, un tās finanšu stabilitāte ir
sākusies, taču ir nepieciešami turpmāki centieni. Dažu
pasākumu īstenošana kavējas, tiem nav pietiekama
finansējuma, un dienestu kapacitāte ir zema. Izmaksu lietderība
tiks palielināta, samazinot slimnīcu stacionārās
aprūpes pārlieku lielu izmantošanu un stiprinot primārās
aprūpes un konsultēšanas sistēmas. Ir sāktas turpmākas
veselības aprūpes sistēmas reformas, kuru mērķis ir
uzlabot iedzīvotāju veselību, cita starpā sekmējot
taisnīgu piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes
pakalpojumiem.
(12)
Augsts bezdarbības līmenis,
darbaspēka potenciāla nepietiekama izmantošana un nepieciešamība
uzlabot darbaspēka kvalitāti un produktivitāti joprojām ir
Rumānijas darba tirgus galvenās problēmas. Publiskā darba
meklēšanas un pārkvalificēšanas pakalpojumu kvalitāte
joprojām ir zema neatkarīgi no dažiem neliela mēroga
pasākumiem. Valsts nodarbinātības dienesta ierobežotie resursi
un rezultātu izvērtēšanas trūkums ierobežo
individualizētu pakalpojumu efektīvu sniegšanu darba
ņēmējiem, pakalpojumus darba devējiem un aktīvās
un pasīvās darba tirgus politikas integrēšanu.
Rumānijā ir liels to jauniešu īpatsvars, kuri nav ne
nodarbināti, ne iesaistīti izglītības sistēmā, ne
apmācībā, un to skaits turpina palielināties (17,3 %
2013. gadā). Aktīvu vecumdienu valsts stratēģijas, lai
sekmētu gados vecāku darba ņēmēju
nodarbinātības līmeņa palielināšanos, īstenošana
kavējas, un tagad ir paredzēts to ieviest līdz 2014. gada
beigām.
(13)
Nav pārredzamu vadlīniju
minimālās algas noteikšanai, kurā būtu iesaistīti
sociālie partneri, lai atbalstītu nodarbinātību un
konkurētspēju un saglabātu darba ieņēmumus ilgtspējīgā
veidā.
(14)
2011. gada izglītības reforma, ar
kuru tika izveidota ilgtermiņa programma visu līmeņu
izglītības kvalitātes uzlabošanai, vēl aizvien nedarbojas
pilnībā, jo nav pietiekamu finansiālo un cilvēkresursu.
Pēc tam, kad pēdējos divdesmit gados strauji ir
samazinājies profesionālās izglītības un
apmācības dalībnieku skaits, pēdējos gados ir
sāktas vairākas reformas un izmēģinājuma projekti,
taču profesionālās izglītības un apmācības
pieejamība, tās nozīmība darba tirgum, un
uzņēmumu iesaiste, nodrošinot apmācību darbavietā un
mācekļu vietas, joprojām ir zema. Ievērojama prasmju
neatbilstība joprojām pastāv augstskolu absolventu vidū, un
saikne starp uzņēmumiem un akadēmiskām aprindām
joprojām ir vāja, kā par to liecina augstais bezdarba
līmenis un tas, ka daudzi augstskolu absolventi tiek nodarbināti vai
nu profesijā, kas neatbilst viņu apmācībai, vai darbā,
kurā nepieciešama zemāka kvalifikācija. Līdzdalība
mūžizglītības pasākumos joprojām ir viena no
zemākajām ES. Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas
rādītājs joprojām ir viens no augstākajiem ES, un
tagad šis rādītājs ir augstāks, nekā pirms
2010. gada, un tas jo īpaši ietekmē romus. Sieviešu nodarbinātību
kavē kvalitatīvu un cenu ziņā pieejamu bērnu
aprūpes iespēju zems piedāvājums un ierobežota
piekļuve, jo īpaši bērniem vecumā no 0 līdz
3 gadiem.
(15)
Nabadzības samazināšana joprojām ir
būtiska problēma. Neatkarīgi no salīdzinoši stabilās
nodarbinātības situācijas, mājsaimniecību bruto
ienākumi ir samazinājušies, un ienākumu nevienlīdzība
ir palielinājusies. Jo īpaši šim riskam ir pakļautas
ģimenes ar bērniem. Tikai neliels progress tika gūts
attiecībā uz to, lai paātrinātu pāreju no
institucionālās aprūpes uz alternatīvu aprūpi
bērniem bez vecāku aprūpes. Vēl aizvien liels skaits
personu ar invaliditāti atrodas lielās aprūpes
iestādēs, savukārt sabiedriskie pakalpojumi personām ar
invaliditāti vēl joprojām nav pienācīgi
attīstīti. Sociālo pabalstu zemais izlietojuma līmenis,
segums un piemērotība joprojām ir problēma
attiecībā uz to, lai ar sociālajiem pabalstiem efektīvi
varētu samazināt nabadzību. Garantēto pamatienākumu
ieviešana, kas apvieno trīs esošos sociālos pabalstus
(garantētais ienākumu minimums, ģimenes pabalsts un apkures
pabalsts) un ko plānots ieviest 2015. gadā, ir
aizkavējusies. Romu integrācijas valsts stratēģijas
īstenošana tika sākta 2012. gadā, taču
finansējuma piešķīrums galveno rīcības plānu
īstenošanai nebija pietiekams, un rezultāti ir pieticīgi.
Šīs stratēģijas pārskatīšana un pārskatīto
rīcības plānu īstenošana ir aizkavējusies.
(16)
Valsts pārvaldes zemā kapacitāte
izstrādāt un īstenot politikas virzienus joprojām
Rumānijai ir būtiska problēma, kas kavē valsts
vispārējo attīstību, uzņēmējdarbības
vidi un spēju veikt publiskus ieguldījumus, tajā pašā
laikā neļaujot sniegt pienācīgas kvalitātes
sabiedriskos pakalpojumus. Strukturālie iemesli zemai administratīvai
kapacitātei tika analizēti 2013. gadā. Pamatojoties uz šo,
šobrīd tiek izstrādāta 2014.-2020. gada
stratēģija par valsts pārvaldes stiprināšanu, un līdz
2014. gada vidum tās izstrādi paredzēts pabeigt.
(17)
Neatkarīgi no būtiskā progresa ES
fondu apgūšanas līmenis joprojām ir viens no zemākajiem ES.
Joprojām vājas pārvaldības un kontroles sistēmas un
publiskā iepirkuma prakse var negatīvi ietekmēt
sagatavošanās darbus saistībā ar nākamās paaudzes
programmām un to īstenošanu. Publiskā iepirkuma tiesību
akti nav stabili, un tie nav saskaņoti. Institucionālajai
struktūrai, kurā iesaistīti daudzi dalībnieki un veicamie
uzdevumi bieži pārklājas, nav nepieciešamā, lai tā
varētu novērst trūkumus un līgumslēdzējām
iestādēm varētu sniegt pienācīgas norādes.
Korupcija un interešu konflikts līgumslēdzējām
iestādēm joprojām rada bažas. Paredzams, ka līdz
2014. gada beigām sāks darboties ex-ante pārbaužu
sistēma attiecībā uz interešu konfliktiem publiskā
iepirkuma līgumu piešķiršanas procesā.
(18)
Noteikumu sliktā kvalitāte un
pārredzamības trūkums, kā arī reglamentējošo
noteikumu paredzamība traucē uzņēmējdarbību un
traucē iedzīvotājiem. Procedūras saistībā ar
elektroenerģijas ieguvi, būvniecības atļaujām un
nodokļu nomaksu joprojām ir sarežģītas. Neskaidras zemes
īpašumtiesības ir vēl viena problēma, kas risināma
Rumānijas uzņēmējdarbības videi; mazāk par
50 % no nekustamā īpašuma ir reģistrēti
zemesgrāmatā, un tikai apmēram 15 % no šiem datiem ir
reģistrēti digitāli un ir pārbaudīti. Rumānija ir
guvusi nelielu progresu attiecībā uz Rumānijas tiesu
sistēmas kvalitātes, neatkarības un efektivitātes uzlabošanu
un cīņu pret korupciju, taču šie jautājumi joprojām
rada bažas uzņēmumiem, kuri meklē efektīvu tiesisko
aizsardzību. Liela pretestība pret pasākumiem integritātes
un korupcijas apkarošanas jomā joprojām ir konstatējama
politiskajā un pārvaldības līmenī.
(19)
Cenu regulēšana elektroenerģijas
tirgū rūpnieciskajiem patērētājiem tika
pārtraukta 2013. gadā, un tiek īstenota gāzes un
elektroenerģijas cenu pakāpeniska liberalizēšana. Valsts uzņēmumu
pārvaldības efektivitāte un pārredzamība šajās
nozarēs ir būtiska problēma. Paredzams, ka enerģijas cenu
liberalizācija radīs stimulus palielināt
energoefektivitāti, lai arī ir nepieciešami konkrēti
pasākumi un resursu saistības, lai vēl vairāk palielinātu
energoefektivitāti mājokļu, centrālās apkures,
rūpniecības un pilsētu transporta nozarēs. Rumānijas
elektroenerģijas un gāzes tirgu integrēšana ES tirgos
joprojām nav pilnībā pabeigta, un joprojām pastāv
būtiski šķēršļi attiecībā uz pārrobežu
gāzes savienojumu ieviešanu, kas veicinātu lielāku piegādes
dažādošanu.
(20)
Nepietiekami attīstītā transporta
infrastruktūra joprojām ir izaugsmes kavēklis. Autoparka
straujā izaugsme un zemā ceļu infrastruktūras
kvalitāte negatīvi ietekmē uzņēmumus un ekonomiku.
Dzelzceļa tīkla sliktā uzturēšana ir ietekmējusi
drošību un uzticamību. Kravu pārvadājumi pa iekšzemes
ūdensceļiem joprojām tiek veikti ievērojami
mazākā apmērā, nekā ir iespējams, jo īpaši
tas attiecas uz kravu pārvadājumiem pa Donavu. Transporta nozares
valsts uzņēmumu nepārredzama pārvaldība un
neefektivitāte kavē tīklu infrastruktūru
attīstību.
(21)
Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir
vispusīgi izanalizējusi Rumānijas ekonomikas politiku. Tā
ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu
programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne
tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un
sociālekonomiskās politikas izveidē Rumānijā, bet
arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot
vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā
ekonomikas pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts
lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas
ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir
atspoguļoti 1. līdz 8. ieteikumā.
(22)
Ņemot vērā šo izvērtējumu,
Padome ir izskatījusi Rumānijas konverģences programmu, un
tās atzinums[6]
ir atspoguļots jo īpaši 2. ieteikumā.
AR ŠO IESAKA Rumānijai laikposmā
no 2014. gada līdz 2015. gadam rīkoties šādi.
1.           Īstenot
ES/SVF finansiālās palīdzības programmu, pilnībā
ievērojot politiskos nosacījumus, kas iekļauti 2013. gada
6. novembra saprašanās memorandā un tā turpmākajos
pielikumos, kuri papildina un atbalsta konkrētai valstij adresēto
ieteikumu īstenošanu.
2.           Īstenot budžeta
stratēģiju 2014. gadam, būtiski stiprināt budžeta
konsolidāciju, lai nodrošinātu vidējā termiņa
mērķa sasniegšanu 2015. gadā saskaņā ar
saistībām maksājumu bilances programmas ietvaros un
atspoguļoto 2014. gada konverģences programmā, jo
īpaši precizējot pamatā esošos pasākumus, un arī
pēc tam izpildīt vidējā termiņa mērķi.
Uzlabot nodokļu iekasēšanu, arī turpmāk īstenojot
visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju un
pastiprinot centienus, lai samazinātu ar PVN saistītu krāpšanu.
Cīnīties pret nedeklarētu darbu. Neietekmējot budžetu,
samazināt nodokļu slogu darba ņēmējiem ar zemiem un
vidējiem ienākumiem. Pabeigt 2010. gadā sākto pensiju
reformu, vienādojot pensionēšanās vecumu vīriešiem un
sievietēm.
3.           Paātrināt
veselības nozares reformas nolūkā palielināt tās
efektivitāti, kvalitāti un pieejamību, tostarp cilvēkiem ar
mazākām iespējām un attālām, izolētām
kopienām. Palielināt centienus ierobežot neoficiālos
maksājumus, tostarp ar pienācīgām pārvaldības un
kontroles sistēmām.
4.           Stiprināt aktīva
darba tirgus pasākumus un Valsts nodarbinātības
aģentūras kapacitāti. Īpašu uzmanību pievērst to
jauniešu aktivizēšanai, kuri nav reģistrēti Valsts
nodarbinātības aģentūrā. Stiprināt pasākumus,
lai sekmētu gados vecāku darba ņēmēju
nodarbinātību. Apspriedēs ar sociālajiem partneriem
izstrādāt skaidras vadlīnijas pārredzamai
minimālās algas noteikšanai, ņemot vērā ekonomiskos un
darba tirgus apstākļus.
5.           Uzlabot
profesionālās izglītības un apmācības,
māceklības, augstākās izglītības un
mūžizglītības kvalitāti un pieejamību un pielāgot
tās darba tirgus vajadzībām. Nodrošināt pirmsskolas izglītības
un aprūpes labāku pieejamību.
6.           Nabadzības
mazināšanas nolūkā uzlabot sociālo pārvedumu efektivitāti
un lietderību, jo īpaši bērniem, un turpināt
sociālās palīdzības reformu, stiprinot tās saiknes ar
aktivizēšanas pasākumiem. Pielikt lielākas pūles, lai
īstenotu paredzētos pasākumus par labu romu integrācijai
darba tirgū, palielināt to bērnu skaitu, kas apmeklē skolu,
un samazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas
rādītāju, izmantojot partnerību pieeju un stabilu
uzraudzības mehānismu.
7.           Pielikt lielākas
pūles, lai stiprinātu valsts pārvaldes kapacitāti, jo
īpaši, uzlabojot efektivitāti, cilvēkresursu
pārvaldību, lēmumu pieņemšanas instrumentus un
koordinēšanu valdībā un starp dažādiem valdības
līmeņiem, un uzlabojot pārredzamību, integritāti un
atbildību. Paātrināt ES fondu apguvi, stiprināt
pārvaldības un kontroles sistēmas, un uzlabot stratēģiskās
plānošanas spējas, tostarp daudzgadu budžeta elementu. Novērst
pastāvošās nepilnības publiskā iepirkuma jomā.
Arī turpmāk uzlabot tiesu sistēmas kvalitāti un efektivitāti,
cīnīties pret korupciju visos līmeņos un nodrošināt
tiesu nolēmumu efektīvu īstenošanu.
8.           Sekmēt konkurenci un
efektivitāti enerģijas un transporta nozarēs.
Paātrināt enerģijas un transporta nozares valsts
uzņēmumu pārvaldības reformu un uzlabot to
efektivitāti. Uzlabot un racionalizēt energoefektivitātes
politiku. Uzlabot enerģētikas tīklu pārrobežu
integrāciju un fizisko reverso plūsmu gāzes starpsavienojumos
aktivizēšanu noteikt par prioritāti.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
[2]               COM(2014) 424 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 un P7_TA(2014)0129.
[4]               COM(2013) 800 final.
[5]               COM(2013) 790 final.
[6]               Saskaņā ar Padomes Regulas (EK)
Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


title: Komisijas ieteikums Padomei par vēstules parakstīšanu un nosūtīšanu Andu Kopienas prezidentūrai, lai uzsāktu „vēstuļu apmaiņu grozījumu veikšanai Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Andu Kopienu, kas parakstīts 2003. gadā”

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0353

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 26.6.2007COM(2007)353 galīgā redakcijaKOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEIpar vēstules parakstīšanu un nosūtīšanu Andu Kopienas prezidentūrai, lai uzsāktu „vēstuļu apmaiņu grozījumu veikšanai Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Andu Kopienu, kas parakstīts 2003. gadā”1. PASKAIDROJUMA RAKSTS1. „Politiskā dialoga un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla), no otras puses” parakstīja Romā 2003. gada 15. decembrī. Līdz šai dienai nolīgums vēl nav stājies spēkā, jo atsevišķas valstis to nav ratificējušas.2. Venecuēla, Andu Kopienas dalībvalsts, 2006. gada aprīlī minētā nolīguma parakstīšanas laikā paziņoja, ka tā izstājas no Andu reģionālā bloka. Šo informāciju oficiāli apstiprināja Andu Kopienas prezidentūra (Bolīvijas Ārlietu ministra 2006. gada 20. novembra vēstule), tad to apstiprināja arī Venecuēla (Venecuēlas Ārlietu ministra 2006. gada 18. decembra vēstule), kas tajā pašā laikā apstiprināja sava paraksta atsaukšanu no minētā 2003. gada Politiskā dialoga un sadarbības nolīguma.3. Ņemot vērā šos dokumentus, Komisijas un Eiropas Savienības Padomes juridiskie dienesti secināja, ka Venecuēla vairs nav šā nolīguma parakstītāja un ka nolīgumā jāizdara oficiāli grozījumi vēstuļu apmaiņas veidā. Latīņamerikas darba grupas (AMLAT) sanāksmē, kas notika 2007. gada 20. februārī, Padomes prezidentūra lūdza Komisiju tai iesniegt šādu priekšlikumu.2. IETEIKUMSŅemot vērā iepriekš minēto, Komisija iesaka Padomei parakstīt pielikumā pievienoto vēstuli, un to nosūtīt Andu Kopienas prezidentūrai, lai uzsāktu „vēstuļu apmaiņu starp Eiropas Kopienu un Andu Kopienu attiecībā uz Venecuēlu veikto atsauču svītrošanu nolīguma tekstā”.PIELIKUMSVēSTULES PROJEKTSLAI UZSāKTU VēSTUļU APMAIņU STARP EIROPAS KOPIENU UNANDU KOPIENUATTIECīBā UZ VENECUēLAS SVīTROšANU NO 2003. GADā PARAKSTīTā POLITISKā DIALOGA UN SADARBīBAS NOLīGUMA(Vēstule adresēta Andu Kopienas prezidentūrai)A. god. priekšsēdētāja kungs!Eiropas Kopiena pateicas Andu Kopienas prezidentūrai par 2006. gada 20. novembra vēstuli (atsauce GM-419/2006-15949) par Venecuēlas izstāšanos no Andu Kopienas. Mēs Jūs arī informējam, ka esam saņēmuši Venecuēlas Ārlietu ministrijas 2006. gada 18. decembra paziņojumu (atsauce Paziņojums Nr. 1652), kas arī apliecina tās izstāšanos no Politiskā dialoga un sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienu un Andu Kopienu, kas parakstīts Romā 2003. gada 15. decembrī.Ņemot vērā šos dokumentus un juridiskos instrumentus, kas tajos minēti (proti, Andu Kopienas Tiesas „Proceso 145-AI-2005”), Eiropas Kopiena uzskata, ka Venecuēla vairs nav 2003. gadā parakstītā Politiskā dialoga un sadarbības nolīguma līgumslēdzēja puse.Tādēļ Eiropas Kopiena piedāvā svītrot šajā nolīgumā iekļautās atsauces uz Venecuēlu. Tas ietver šādus grozījumus.1. lpp ., dokumenta nosaukumu„POLITISKā DIALOGA UN SADARBīBAS NOLīGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN TāS DALīBVALSTīM, NO VIENAS PUSES, UN ANDU KOPIENU UN TāS DALīBVALSTīM (BOLīVIJA, KOLUMBIJA, EKVADORA, PERU UN VENECUēLA), NO OTRAS PUSES”groza šādi:„POLITISKā DIALOGA UN SADARBīBAS NOLīGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN TāS DALīBVALSTīM, NO VIENAS PUSES, UN ANDU KOPIENU UN TāS DALīBVALSTīM (BOLīVIJA, KOLUMBIJA, EKVADORA UN PERU), NO OTRAS PUSES”.4. lpp ., ierakstu „ VENECUēLAS BOLIVāRA REPUBLIKA ” svītro65. lpp ., 59. pantu„Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās ir spēkā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti minētajā līgumā, un, no otras puses, Andu Kopienas un tās dalībvalstu teritorijās (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēla).”groza šādi:„Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās ir spēkā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti minētajā līgumā, un, no otras puses, Andu Kopienas un tās dalībvalstu teritorijās (Bolīvija, Kolumbija, Ekvadora un Peru).”Būšu pateicīgs, ja Jūs apstiprināsiet, ka Andu Kopiena piekrīt iepriekš minētajam. Apstiprinošas atbildes gadījumā Eiropas Kopiena piedāvā, ka šie grozījumi tiek veikti vēstuļu apmaiņas veidā.Ar cieņuParaksts:Eiropas Savienības Padomes prezidentūra


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Irelandand delivering a Council opinionon the updated Stability Programme of Ireland, 2011-2014

text:
         EIROPAS KOMISIJA
                                           Briselē, 7.6.2011
                                           SEC(2011) 809 galīgā redakcija
                                Ieteikums
                       PADOMES IETEIKUMS
           par Īrijas 2011. gada valsts reformu programmu
                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu
   par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam
                    {SEC(2011) 716 galīgā redakcija}
LV                                                                        LV
 ---pagebreak---                                                  Ieteikums
                                        PADOMES IETEIKUMS
                          par Īrijas 2011. gada valsts reformu programmu
                                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu
                par atjaunināto Īrijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un
   148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa
   uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un jo īpaši tās
   5. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:
   (1)     Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt
           jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamatā būtu
           ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām
           jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un
           konkurētspēju.
   (2)     Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības
           vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada
           21. oktobrī — lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm1, kas
           kopā veido „integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā ekonomikas
           un nodarbinātības politikā ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes.
   (3)     Eiropas Savienības (ES) Padome 2010. gada 7. decembrī pieņēma Īstenošanas lēmumu
           2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai uz trim gadiem
           atbilstīgi Līguma noteikumiem un Padomes 2010. gada 11. maija Regulai (ES)
   1
           Saglabātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija Lēmumu 2011/308/ES.
LV                                                    2                                          LV
 ---pagebreak---         Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu. 2010. gada
        16. decembrī parakstītajā papildinošajā saprašanās memorandā un tā pirmajā
        atjauninājumā ir noteikti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem
        piešķir finanšu palīdzību. Padomes īstenošanas lēmums tika grozīts 2011. gada
        16. maijā. Saprašanās memoranda pirmais atjauninājums tika parakstīts 2011. gada
        18. maijā.
   (4)  Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi
        uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un
        integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.
   (5)  Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu
        reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta
        secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Eiropadome
        uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai,
        bezdarba samazināšanai ar darbaspēka tirgus reformu palīdzību un jauniem centieniem
        stiprināt izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos,
        ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu
        programmās.
   (6)  Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja tās dalībvalstis, kas iesaistījušās paktā
        "Euro plus", par savām saistībām paziņot laikus, lai tās varētu iekļaut stabilitātes vai
        konverģences programmās un valsts reformu programmās.
   (7)  Īrija 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas
        atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2015. gadu, un 2011. gada valsts reformu
        programmu. Abas minētās programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to
        savstarpējo saistību.
   (8)  Krīzes ietekmē notika pirms tam uzplaukuma gadu laikā radušās lielās
        nelīdzsvarotības ievērojama korekcija. Laikposmā starp 2007. un 2010. gadu reālais
        IKP samazinājās par 12 % un nodarbinātība — gandrīz par 13 %, bezdarbam pieaugot
        no 4,6 % 2007. gadā līdz 13,7 % 2010. gadā. Tas noveda arī pie publisko finanšu
        stāvokļa dramatiska pasliktinājuma, un vispārējās valdības budžeta deficīta attiecība
        2008. un 2009. gadā sasniedza divciparu skaitli. 2010. gadā vispārējās valdības
        budžeta deficīts sasniedza 32,4 % no IKP, tostarp ietverot finanšu sektora atbalsta
        pasākumus 20,5 % apmērā no IKP. Parāda attiecība pret IKP palielinājās no 25 %
        2007. gadā līdz 96 % 2010. gadā.
   (9)  ES-SVF finanšu palīdzības programmas īstenošana kopumā norisinās, kā paredzēts.
        Saskaņotie fiskālie pasākumi ir īstenoti, 2010. gada fiskālais mērķis izpildīts, un arī
        2011. gada pirmā ceturkšņa finanšu rezultāti atbilst programmā noteiktajiem mērķiem.
        Prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2011. gadā nepārsniegs programmā
        noteiktos griestus, lai gan nominālā IKP prognoze 2011. gadam ir pārskatīta uz leju. Ir
        sasniegti labi panākumi banku sistēmu reformēšanas jomā, un ir veikti pasākumi, lai
        sasniegtu strukturālo reformu mērķus.
   (10) Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes
        Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru
        pamatojas budžeta prognozes, ir ticams. Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģija
        ir panākt, lai vispārējās valdības budžeta deficīts līdz Padomes 2010. gada 3. decembra
LV                                               3                                                LV
 ---pagebreak---            ieteikumā paredzētajam termiņam samazinātos zem atsauces vērtības, proti, 3 % no
           IKP. Programmā paredzētie deficīta mērķi ir šādi: 10,0 % no IKP 2011. gadā, 8,6 %
           — 2012. gadā, 7,2 % — 2013. gadā, 4,7 % — 2014. gadā un 2,8 % — programmas
           perioda beigās 2015. gadā. Šādu virzību atbalsta konsolidācijas pasākumi 3,75 %
           apmērā no IKP, kas iekļauti 2011. gada budžetā, un plaši konsolidācijas pasākumi
           5,75 % apmērā no IKP 2012.-14. gadā, kā arī turpmāki neprecizēti konsolidācijas
           pasākumi vairāk nekā 1 % apmērā no IKP 2015. gadā. Stabilitātes programmā
           atkārtoti noteikts budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķis -0,5 % apmērā no IKP, kas
           netiek sasniegts programmas periodā. Šķiet, ka Īrijas publisko finanšu ilgtermiņa
           ilgtspējība ir lielā mērā apdraudēta. Lai uzlabotu publisko finanšu ilgtspējību, vidējā
           termiņā ir jāsasniedz pietiekami primārie pārpalikumi un jāturpina reformēt Īrijas
           sociālā nodrošinājuma sistēma.
   (11)    Īrija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu "Euro plus", kuras tā iesniedza
           2011. gada 3. maijā2. Tajās ietilpst konkrēti pasākumi konkurētspējas veicināšanai,
           tostarp algu noteikšanas mehānisma reformēšana, noteiktu profesionālo pakalpojumu
           atvēršana konkurencei, pētniecības un inovācijas stiprināšana, finanšu stabilitātes
           stiprināšana, jo īpaši krīžu atrisināšanas mehānismu izveide, un publisko finanšu
           ilgtspējības uzlabošanai, izmantojot vidēja termiņa budžeta sistēmu, reformējot pensiju
           sistēmu un palielinot pensionēšanās vecumu.
   (12)    Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp
           pakta "Euro plus" saistības3. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību
           ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Īrijā, bet arī to atbilstību
           ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Eiropas
           Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valstu
           lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzsver, ka plānotie
           pasākumi jāīsteno nekavējoties, lai tiktu ievērots Padomes Lēmums 2011/77/ES.
   (13)    Ņemot vērā minēto izvērtējumu, kā arī ņemot vērā Padomes 2010. gada 7. decembra
           ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Īrijas
           stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu un tās atzinumu4. Ņemot vērā
           Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Īrijas valsts
           reformu programmu,
   IESAKA Īrijai rīkoties šādi.
   Īstenot tos pasākumus, kas noteikti Īstenošanas lēmumā 2011/77/ES par Savienības finanšu
   piešķiršanu Īrijai, kas grozīts ar 2011. gada 16. maija lēmumu, un kuri sīkāk precizēti
   2010. gada 16. decembra saprašanās memorandā un tā 2011. gada 18. maija atjauninājumā.
   Briselē,
                                                      Padomes vārdā —
                                                      priekšsēdētājs
   2
           Sīkāka informācija par pakta "Euro plus" saistībām pieejama dokumentā SEC(2011) 716.
   3
           SEC(2011) 716.
   4
           Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.
LV                                                        4                                          LV