               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2015
            COM(2015) 257 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Igaunijas 2015. gada valsts reformu programmu,un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2015. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Igaunijas 2015. gada valsts reformu programmu,

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Igaunijas 2015. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  2
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šī stratēģija ir vērsta uz galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārīgajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Tās abas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Igaunijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Igaunijas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 473/2013
                  4
                sniedza savu atzinumu par Igaunijas 2015. gada budžeta plāna projektu
                  5
               .

               (4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  6
               , iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu
                  7
               , kurā Igaunija nebija minēta to dalībvalstu vidū, kurām paredzēts veikt padziļinātu pārskatu.

               (5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja investīciju veicināšanas, strukturālo reformu paātrināšanas un atbildīgas un izaugsmi veicinošas fiskālās konsolidācijas īstenošanas prioritātes.

               (6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Igauniju
                  8
               . Tajā bija novērtēts, kā Igaunija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.

               (7)Igaunija savu valsts reformu programmu neiesniedza noteiktajā termiņā.

               (8)Uz Igauniju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Jaunā valdība stabilitātes programmu neiesniedza noteiktajā termiņā. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, paredzams, ka 2014. gadā fiksētais nominālais pārpalikums kļūs par deficītu 0,2 % apmērā no IKP 2015. gadā un 0,1 % apmērā no IKP 2016. gadā. Prognozēts, ka valsts parāds pakāpeniski samazināsies no 10,6 % no IKP 2014. gadā līdz mazāk nekā 10 % no IKP 2016. gadā. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, pastāv zināms risks 2015. gadā novirzīties no vidēja termiņa mērķa – paredzams, ka strukturālās bilances novirze no vidēja termiņa mērķa būs 0,4 % no IKP. Sagaidāms, ka 2016. gadā novirze būs ievērojama, jo ir nepieciešams uzlabojums 0,4 % apmērā no IKP, bet paredzams, ka strukturālā bilance pasliktināsies par 0,3 % no IKP. Tāpēc 2015. un 2016. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozes, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Igaunija nenodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

               (9)Igaunijas nodarbinātības līmenis 2014. gada trešajā ceturksnī sasniedza 74,5 % no visiem darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem, un bezdarba līmenis nokritās līdz 7,6 %, kas ir zemākais rādītājs kopš 2009. gada. Ilgstošo bezdarbnieku īpatsvars ir krietni zemāks nekā ES vidējais rādītājs. Tomēr vidējā termiņā un ilgtermiņā problēmu rada darbaspēka apjoma samazināšanās un zems darba ražīgums. Tikai nesen ir sākusies vērienīgās darbspēju reformas īstenošana. Kaut arī ir veikti vairāki ar nodokļiem saistīti pasākumi ar mērķi palielināt līdzdalību darba tirgū, tie nav īpaši vērsti uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem. Vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirība ir viena no lielākajām Eiropas Savienībā. Bērnu aprūpes iestāžu trūkums apgrūtina jauno vecāku, jo īpaši māšu, atgriešanos darba tirgū. Turklāt zems ir to studentu īpatsvars, kuri iziet darba praksi. Ir vērojams tehnoloģiju un zinātņu jomas absolventu trūkums. Pašvaldību piedāvāto nodarbinātības un sociālo pakalpojumu kvalitāte ir nevienmērīga.

               (10)Igaunijas valdība 2014. gada sākumā pieņēma mūžizglītības stratēģiju un 2015. gada martā nāca klajā ar stratēģijas īstenošanas programmām. Notiek profesionālās izglītības un apmācības programmu reforma, un ir palielinājies mūžizglītības izmantojums. Parlaments 2015. gada sākumā pieņēma pieaugušo izglītības likumu un profesiju likumu. Uzdevumu vidū joprojām ir profesionālās izglītības un apmācības un arodprakšu pievilcības uzlabošana. Ir uzlabojušās pētniecības un inovācijas sistēmas un sadarbība starp uzņēmējiem un augstākās izglītības un pētniecības iestādēm. Tomēr šķiet, ka valsts sektora atbalsts pētniecībai un inovācijai Pētniecības, izstrādes un inovācijas stratēģijas un Uzņēmējdarbības izaugsmes stratēģijas ietvaros netiek pietiekami koordinēts, un tam būtu jābūt vērstam uz tikai nedaudzām pārdomātas specializācijas jomām. Vēl jāstrādā pie tā, lai augstākās izglītības sistēmu – īpaši zinātņu un tehnoloģiju jomā – labāk saskaņotu ar uzņēmēju un pētniecības iestāžu vajadzībām. Ieguldījumi intelektuālajā īpašumā ir zemi, un tikai nedaudzi uzņēmumi sadarbojas ar pētniecības iestādēm.

               (11)Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Igaunijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi to, kā īstenoti Igaunijai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Igaunijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1.–3. ieteikumā.

               (12)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Igaunijas stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  9
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (13)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi arī analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. Igaunijai būtu jānodrošina pilnīga un laicīga arī minēto ieteikumu īstenošana,

               AR ŠO IESAKA Igaunijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

               1.2015. un 2016. gadā novērst novirzes no fiskālā vidēja termiņa mērķa.

               2.Palielināt līdzdalību darba tirgū, tostarp īstenojot darbspēju reformu. Uzlabot stimulus strādāt, izmantojot uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem vērstus pasākumus. Veikt pasākumus, kas mazinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirības. Vietējā līmenī nodrošināt kvalitatīvus sociālos un bērnu aprūpes pakalpojumus.

               3.Palielināt profesionālās izglītības un apmācības izmantošanu un to atbilstību darba tirgus vajadzībām, jo īpaši uzlabojot arodprakses pieejamību. Valsts sektora atbalstu pētniecībai un inovācijai vērst uz nedaudzām pārdomātas specializācijas jomām.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  COM(2015) 257.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

                     (5)
                  C(2014) 8802 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 26 final.

                     (9)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.5.2017
            COM(2017) 517 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Maltas 2017. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2017. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Maltas 2017. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2017. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               Ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  2
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2016. gada 16. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  4
               , iezīmējot 2017. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes Eiropadome apstiprināja 2017. gada 9.-10. martā. Komisija 2016. gada 16. novembrī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  5
               , kurā Malta nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. Eiropadome atbalstīja šo ieteikumu 2017. gada 9.-10. martā, un 2017. gada 21. martā Padome to pieņēma
                  6
               .

               (2)Ņemot vērā to, ka Maltas valūta ir euro un ka ekonomiskajā un monetārajā savienībā starp ekonomikām ir cieša savstarpējā saikne, Maltai būtu jānodrošina pilnīga un savlaicīga Ieteikuma par eurozonu, kas ir ietverts zemāk minētajā 2. ieteikumā, īstenošana.

               (3)2017. gada ziņojums par Maltu
                  7
                tika publicēts 2017. gada 22. februārī. Tajā tika izvērtēti Maltas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti Padomes 2016. gada 12. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, turpmākie pasākumi saistībā ar iepriekšējos gados pieņemtajiem ieteikumiem un Maltas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu
                  8
               .

               (4)Malta 2017. gada 18. aprīlī iesniedza savu 2017. gada valsts reformu programmu un 2017. gada 2. maijā — savu 2017. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika izvērtētas vienlaikus.

               (5)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, veicot dalībvalsts programmu plānošanu par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) 2014. –2020. gadam. Kā noteikts tiesību aktos, kas reglamentē ESI fondus
                  9
               , gadījumā, ja tas nepieciešams, lai palīdzētu īstenot attiecīgos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt un grozīt tās attiecīgās ESI fondu programmas. Komisija ir sniegusi papildu norādes par to, kā piemērot šos noteikumus
                  10
               .

               (6)Maltai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. 2017. gada stabilitātes programmā Maltas valdība plāno saglabāt budžeta pārpalikumu nominālā izteiksmē laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam. Programmas periodā joprojām tiek ar pozitīvu rezervi ievērots vidēja termiņa budžeta mērķis — IKP izteiksmē līdzsvarots budžeta stāvoklis. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP paliks zem 60 % no IKP atsauces vērtības un pakāpeniski samazināsies no 58,3% no IKP 2016. gadā līdz 47,6% no IKP 2020. gadā. Makroekonomikas scenārijs, kas ir šo budžeta prognožu pamatā, ir ticams attiecībā uz 2017. gadu un piesardzīgs attiecībā uz 2018.–2020. gadu. Tajā pašā laikā ir iespējami īstenošanas riski, kas saistīti ar budžeta izpildi.

               (7)2016. gada 12. jūlijā Padome attiecībā uz 2017. gadu ieteica Maltai virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi panākt ikgadēju fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP. Pēdējie dati liecina, ka Malta jau 2016. gadā ir sasniegusi savu vidēja termiņa budžeta mērķi. Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance pieaugs no pārpalikuma 0,4 % apmērā no IKP 2017. gadā līdz 0,7 % no IKP 2018. gadā, joprojām pārsniedzot vidēja termiņa budžeta mērķi. Kopumā Padome uzskata, ka attiecībā uz Maltu prognozējams, ka tā 2017. un 2018. gadā izpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

               (8)Neraugoties uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu trīs gadus pirms termiņa, izdevumu pieauguma temps pārsniedza produktivitātes pieauguma potenciālu. Ja tas turpināsies, tas rada bažas par publisko finanšu stabilitāti, jo īpaši gadījumā, ja rastos negaidīti satricinājumi attiecībā uz ieņēmumiem. Iestādes pārskatīja izdevumus atsevišķās publisko izdevumu jomās, kas ir jo īpaši nozīmīgas stabilitātei, proti, veselības aprūpes, izglītības un apmācības un sociālā nodrošinājuma jomā. Savlaicīga un efektīva turpmāko ieteikumu īstenošana noteiks to efektivitāti mērķa sasniegšanai. Turklāt Maltas publiskās finanses joprojām skar ilgtermiņa stabilitātes riski, kas saistīti ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanas izraisītajām izmaksām, piemēram, veselības aprūpei, ilgtermiņa aprūpei un pensijām. Straujais ar novecošanu saistīto izdevumu prognozētais pieaugums galvenokārt izriet no pensiju izdevumiem; saskaņā ar 2015. gada ziņojumu par novecošanu tiek lēsts, ka līdz 2060. gadam tie pieaugs par 3,2 procentpunktiem no IKP. Ietaupījumus, visticamāk, radīs daži no nesen ieviestajiem pasākumiem. Tomēr šie ietaupījumi diez vai būs pietiekami, lai atsvērtu augošo izdevumu slogu un izšķirīgi uzlabotu ilgtermiņa stabilitāti. Līdz ar to varētu būt nepieciešami turpmāki pasākumi.

               (9)Malta ir ierosinājusi vairākus pasākumus, lai risinātu pensiju sistēmas radīto dubulto uzdevumu nodrošināt stabilitāti un adekvātus pensijas ienākumus. Paredzams, ka pasākumi, kurus ieviesa 2017. gada budžetā, mēreni pazeminās vecāka gadagājuma cilvēku nabadzības risku un nedaudz uzlabos garantētās minimālās pensijas neto ienākumu aizvietojuma rādītāju. Kopumā joprojām pastāv ievērojamas iespējas uzlabot pensiju adekvātuma rādītājus, tostarp mazinot izteiktās atšķirības starp dzimumiem.

               (10)Ceļu satiksmes pārslogotība ir kļuvusi par šķērsli uzņēmējdarbībai; tās ārējās (ekonomiskās un vides) izmaksas lēstas 274 miljonu euro apmērā gadā, un sagaidāms, ka tās palielināsies. Turklāt turpina palielināties satiksmes izraisītās siltumnīcefekta gāzu emisijas, un, domājams, Malta nesasniegs savus 2020. gada emisiju samazināšanas mērķus. Malta ir pieņēmusi vērienīgu Valsts transporta stratēģiju laikposmam līdz 2050. gadam un Transporta darbības ģenerālplānu (Operational Transport Master Plan) laikposmam līdz 2025. gadam. Šajos dokumentos ietverts dažādu pasākumu kopums, lai racionalizētu privāto automašīnu izmantošanu, veicinātu alternatīvus mobilitātes risinājumus un efektīvāk izmantotu multimodālo un kolektīvo pārvadājumu sistēmas. Lai gan iecerēts, ka šie pasākumi nesīs ievērojamus uzlabojumus, joprojām paredzams, ka sastrēgumi paplašināsies un transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2030. gadam samazināsies tikai nedaudz.

               (11)Finanšu sistēmai ir raksturīgs ievērojams skaits ārvalstu iestāžu, ko piesaista, citu faktoru starpā, labvēlīgā nodokļu vide. Malta ir vienīgā ES dalībvalsts, kas izmanto samaksātā uzņēmumu ienākuma nodokļa pilnīgas atskaitīšanas sistēmas un piedāvā atmaksājamu nodokļu kredītu shēmu. Maltai ir liels skaits līgumu par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu, un tā ir pievilcīga vieta privātpersonu nodokļu rezidenta statusam. Starptautiski orientētās darījumdarbības uzraudzība tomēr ir sarežģīts uzdevums. Finanšu nozare lielāko daļu savas darbības veic ārpus Maltas. Apgrūtināta ir salīdzinoši nelielās uzraudzības iestādes spēja pārraudzīt plašo sistēmu, it īpaši apdrošināšanas nozarē, bet arī banku nozarē. Maltas finanšu pakalpojumu iestāde, apspriežoties ar ECB, nesen ir pieprasījusi atcelt bankas licenci nelielam internetbankas pakalpojumu sniedzējam, kas saņem noguldījumus arī ārpus Maltas.

               (12)Lai gan ir gūti panākumi tiesu sistēmas efektivitātes celšanā, joprojām nepieciešami tālāki uzlabojumi. Valdība ir ierosinājusi jaunus pasākumus par otro iespēju un maksātnespēju, laikietilpīgās maksātnespējas un parādu dzēšanas procedūras kaitē uzņēmējdarbības vides kvalitātei Maltā. Turklāt parādu dzēšanas regulējumā nav paredzēts termiņš, tādējādi tas nenodrošina juridisko noteiktību. Lai novērstu trūkumus, ir iesniegts Uzņēmumu likuma grozījumu projekts, ar ko ievieš būtiskas izmaiņas tiesiskajā regulējumā par maksātnespēju, piemēram, paredzot iespēju izmantot mediāciju, un projektu pašlaik izskata valsts parlaments. Šo grozījumu ietekme vēl ir jāanalizē atkarībā no to galīgās darbības jomas un formulējuma.

               (13)Darbaspēka trūkums parādās visos kvalifikācijas līmeņos, un prasmju piedāvājums aizvien nav pilnībā pielāgots darba tirgus vajadzībām. Būtiskai daļai no Maltas ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem joprojām ir zema kvalifikācija. Lai gan augstākais sekmīgi iegūtais izglītības līmenis pieaug, priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītāji joprojām ir augsti un pamatprasmju apguve jauniešu vidū joprojām ir vāja. Piekļuve mūžizglītībai un līdzdalība tajā ar darba devēju līdzdalību uzlabojas, tostarp arī attiecībā uz mazkvalificētiem darba ņēmējiem, bet, ņemot vērā problēmas apmēru, centieni ir jāturpina. Paredzams, ka ievērojamie izglītības un apmācību sistēmā veiktie ieguldījumi nesīs rezultātus, īpaši ja pasākumi tiks saglabāti un pilnveidoti, proti, pateicoties nesen izveidotajai Valsts profesionālās kvalifikācijas padomei. Nodarbinātības rādītāji pastāvīgi uzlabojas, un bezdarba līmenis ir nokrities zem 5 %. Tomēr dalība darba tirgū vēl aizvien ir viena no zemākajām ES, jo īpaši attiecībā uz gados vecākām un mazkvalificētām sievietēm, un tas norāda arī uz joprojām pastāvošo sociālās atstumtības risku personām, kam nav instrumentu, lai pielāgotos strauji mainīgajai ekonomikai. Tādēļ ir jāturpina pašreizējie ieguldījumi rīcībpolitikā un cieši jāuzrauga tālākā attīstība.

               (14)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Maltas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī turpmākos pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Maltai adresētiem ieteikumiem. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Maltā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

               (15)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  11
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA Maltai 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

               1.Paplašināt pašlaik notiekošās izdevumu pārskatīšanas tvērumu, ietverot arī plašāko publisko sektoru, un ieviest uz sniegumu balstītu pieeju publiskajiem izdevumiem.

               2.Nodrošināt efektīvu uzraudzību pār starptautiski orientētu darījumdarbību, ko veic finanšu iestādes, kas licenci saņēmušas Maltā, šajā nolūkā sadarbojoties ar uzņemošo valstu uzraudzības iestādēm tajās valstīs, kurās tās darbojas.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  COM(2017) 517 final.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 un P8_TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  2017/C92/01

                     (7)
                  SWD(2017) 83 final.

                     (8)
                  COM(2017) 90 final.

                     (9)
                  23. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2015
            COM(2015) 264 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Lietuvas 2015. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2015. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Lietuvas 2015. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Lietuvas 2015. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  2
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kas būtu balstīta uz ciešāku ekonomikas politikas koordināciju. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta jomām, kurās visvairāk ir nepieciešama rīcība Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes un konkurētspējas potenciāla stimulēšanai.

               (2)Padome 2010. gada 13. jūlijā, balstoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2010.–2014. gadam, bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Kopā tās veido “integrētās pamatnostādnes”; dalībvalstis tika aicinātas ņemt tās vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Lietuvas valsts reformu programmu 2014. gadam un sniedza savu atzinumu par Lietuvas atjaunināto konverģences programmu 2014. gadam.

               (4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  4
               , tādējādi iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  5
               , kurā tā Lietuvu nenorādīja kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī atbalstīja izvirzītās prioritātes ieguldījumu stimulēšanā, strukturālo reformu paātrināšanā un atbildīgas un izaugsmi veicinošas fiskālās konsolidācijas īstenošanā.

               (6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Lietuvu
                  6
               . Tajā ir izvērtēti Lietuvas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā.

               (7)Lietuva 2015. gada 13. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu, bet 2015. gada 30. aprīlī – savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (8)Lietuvai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Lietuva savā stabilitātes programmā ir pieprasījusi pensiju reformas klauzulas piemērošanu. Lietuva lēš, ka pensiju reformas budžeta izmaksas 2016. gadā būs 0,1 % no IKP. Pieņemot, ka Eurostat apliecinās, ka pensiju reforma atbilst nepieciešamajiem nosacījumiem, un ka tiek saglabāta pienācīga drošības rezerve attiecībā pret deficīta atsauces vērtību, Padome uzskata, ka Lietuva varētu izmantot tās pieprasīto pagaidu novirzi no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2016. gadā. Lietuvas valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā norāda, ka tā plāno 2015. gadā sasniegt nominālo deficītu 1,2 % apmērā no IKP un līdz 2018. gadam to pārvērst par budžeta pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP. Valdība plāno uzturēt spēkā vidēja termiņa budžeta mērķi – strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP – visā programmas laikā. Kā teikts stabilitātes programmā, ir sagaidāms, ka 2015. gadā valsts parādsaistību attiecība pret IKP sasniegs maksimumu – 42,2 % no IKP, bet 2018. gadā tā samazināsies līdz 33,7 %. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru balstās šīs budžeta prognozes, ir ticams. Tomēr nav pietiekami konkretizēti pasākumi, ar kuriem paredzēts atbalstīt plānotos budžeta deficīta mērķus 2016. gadam un nākamajiem gadiem. Balstoties uz Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, var konstatēt, ka pastāv risks, ka 2015. gadā notiks neliela novirzīšanās no nepieciešamās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi, jo neto izdevumu pieaugums pārsniedz etalonvērtību par 0,3 % (no IKP). Attiecībā uz 2015. un 2016. gadu gan strukturālā bilance, gan izdevumu pieaugums ievērojami novirzās no nepieciešamās korekcijas līknes, kas liecina par ievērojamu novirzi 2016. gadā. Tādēļ abos gados būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Lietuva neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Turklāt, neatkarīgi no nesenajiem panākumiem pašreizējais fiskālais regulējums būtu vēl vairāk jāuzlabo, stiprinot tā saistošo statusu un nodrošinot pilnīgu atbilstību ES fiskālajiem noteikumiem. Lietuvas nodokļu ieņēmumi lielā mērā ir atkarīgi no netiešajiem nodokļiem un darbaspēkam uzliktajiem nodokļiem, savukārt ieņēmumi no dabas resursu nodokļiem un īpašuma nodokļiem joprojām ir ļoti nelieli. Lietuva joprojām saskaras ar problēmām nodokļu tiesību ievērošanas jomā, it īpaši attiecībā uz PVN.

               (9)Lietuva saskaras ar ievērojamu darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita kritumu, ko izraisījis demogrāfiskais stāvoklis, migrācija un veselības aprūpes sistēmas sliktie darbības rezultāti. Pastāvīgi neaktīvā dalība mūžizglītībā neveicina cilvēkkapitāla stiprināšanu, neuzlabo nodarbinātības iespējas un nepaaugstina darba ražīgumu. Skolās to skolēnu īpatsvars, kuriem ir sliktas sekmes pamatprasmēs, pārsniedz vidējo rādītāju, kas liecina par to, ka ir nepieciešams modernizēt skolotāju apmācību un veicināt nepārtrauktu profesionālo attīstību. Izglītības un apmācības piedāvājums ne vienmēr atbilst darba tirgus vajadzībām. To studentu īpatsvars, kas profesionālo izglītību vai apmācības programmas apgūst vidējās izglītības līmenī, ir zems. Lietuva veic pasākumus, lai uzlabotu un paplašinātu māceklības iespējas un apmācību darbavietā, tomēr šādu programmu skaits un kvalitāte joprojām ir nepietiekama. Slimnīcās gultas vietu skaits uz vienu iedzīvotāju joprojām ir augsts salīdzinājumā ar pārējo ES, kas liek pieņemt, ka veselības aprūpes nodrošinājums nav līdzsvarots. Vienlaikus publiskā sektora ieguldījumu kopsumma veselības aprūpes nozarē joprojām ir zema. Informācija par biežajiem neformālajiem maksājumiem par veselības aprūpes pakalpojumiem, kā arī bažas par korupciju publiskā iepirkuma procedūrās attiecībā uz medicīnas precēm liecina par nepieciešamību uzlabot veselības aprūpes sistēmas pārvaldību.

               (10)Veiktie pensiju reformas pasākumi nav pietiekami, lai risinātu jautājumu par pensiju sistēmas vidēja termiņa ilgtspējību. Likumiskais pensionēšanās vecums pakāpeniski (līdz 2026. gadam) tiek palielināts, tomēr pensiju sistēmā netiek ņemti vērā paredzamā mūža ilguma rādītāji. Turklāt neskaidri ir noteikumi par pensiju indeksāciju. Zema dalība brīvprātīgos pensiju iekrājumu plānos un arodpensiju plānu neesamība rada risku, ka nākotnē pensijas nebūs pietiekamas. Valdība plāno vispusīgu pensiju sistēmas reformu īstenot “jauna sociālā modeļa” ietvaros. Lai gan šīs stratēģijas izstrāde vēl nav pabeigta un tā vēl nav pieņemta, jānorāda, ka vispirms būtu jāpabeidz apspriešanās ar sociālajiem partneriem. Lietuva ir ieviesusi finansiālā atbalsta pasākumus attiecībā uz gados vecākām personām un finansiālo stimulu viņu nodarbināšanai. Tomēr joprojām trūkst vispusīgas aktīvu vecumdienu stratēģijas.

               (11)Vairāk nekā 30 % Lietuvas iedzīvotāju draud nabadzība. Naudas pabalstu formā sniegtās sociālās palīdzības reformas un uzlabojušos ekonomikas apstākļu ietekmē ir ievērojami samazinājušies izdevumi un sociālās palīdzības saņēmēju skaits. Tomēr joprojām nepietiekami ir pasākumi attiecībā uz aktīvu darba tirgu un citi pakalpojumi palīdzības saņēmēju atbalstam.

               (12)Lietuva ir guvusi būtiskus panākumus valstij piederošo komercsabiedrību reformas jomā un ir pieņēmusi attiecīgus tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka šai reformai ir noturīga iedarbība. Valdība ir pabeigusi komerciālās un nekomerciālās darbības nodalīšanu, un tas ir atspoguļots gada pārskatos. Atlikušajām valstij piederošajām komercsabiedrībām ir pienākums līdz 2015. gada septembra beigām iecelt neatkarīgus savu pārvaldes institūciju locekļus.

               (13)Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir sagatavojusi vispusīgu analīzi par Lietuvas ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2015. gada ziņojumā par Lietuvu. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu, valsts reformu programmu un iepriekšējos gados Lietuvai adresēto ieteikumu sekojumdarbības. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Lietuvā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka jāstiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākiem valsts mēroga lēmumiem. Eiropas pusgada ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–3. ieteikumā.

               (14)Ņemot vērā šo vērtējumu, Padome ir izskatījusi Lietuvas stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  7
                galvenokārt ir atspoguļots 1. ieteikumā.

               (15)Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir arī izvērtējusi visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo vērtējumu, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro. Lietuvai būtu jānodrošina arī minēto ieteikumu pilnīga un laikus veikta īstenošana,

               IESAKA Lietuvai 2015. un 2016. gadā veikt šādas darbības.

               1.Nepieļaut novirzīšanos no vidēja termiņa mērķa 2015. gadā un nodrošināt, ka 2016. gadā šāda novirze attiecas vienīgi uz atskaitījumiem saistībā ar sistēmisko pensiju reformu. Paplašināt nodokļu bāzi un uzlabot nodokļu tiesību normu ievērošanu.

               2.Risināt problēmas saistībā ar sarūkošo darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaitu, palielinot izglītības nozīmīgumu darba tirgū, paaugstinot pamatprasmju līmeni un uzlabojot veselības aprūpes sistēmas darbības rezultativitāti; samazināt zemu ienākumu saņēmējiem piemērojamo nodokļu lielo īpatsvaru darbaspēka izmaksās, novirzot nodokļu slogu uz citiem ieņēmumu avotiem, kuriem ir mazāk negatīva ietekme uz izaugsmi.

               3.Apstiprināt vispusīgu pensiju sistēmas reformu, kas risinātu arī pensiju atbilstības problēmu. Uzlabot bezdarba pabalstu un sociālās palīdzības (naudā) tvērumu un atbilstību, kā arī uzlabot darbu meklējošo personu nodarbināšanas iespējas.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  COM(2015) 264.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  COM(2014) 902.

                     (5)
                  COM(2014) 904.

                     (6)
                  SWD(2015) 34 final.

                     (7)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.5.2017
            COM(2017) 503 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Čehijas Republikas 2017. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas 2017. gada konverģences programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Čehijas Republikas 2017. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas Republikas 2017. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  2
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2016. gada 16. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  4
               , iezīmējot 2017. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes Eiropadome apstiprināja 2017. gada 9. un 10. martā. Komisija 2016. gada 16. novembrī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  5
               , kurā Čehijas Republika nebija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (2)2017. gada ziņojums par Čehijas Republiku
                  6
                tika publicēts 2017. gada 22. februārī. Tajā tika izvērtēti Čehijas Republikas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti Padomes 2016. gada 12. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, turpmākie pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējos gados pieņemtajiem ieteikumiem, un Čehijas Republikas progress virzībā uz stratēģijas „Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Komisijas veiktā analīze vedina secināt, ka Čehijas Republikā nav makroekonomiskās nelīdzsvarotības.

               (3)Čehijas Republika 2017. gada 25. aprīlī iesniedza savu 2017. gada valsts reformu programmu, savukārt 2017. gada 28. aprīlī Čehijas Republika iesniedza 2017. gada konverģences programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika izvērtētas vienlaikus.

               (4)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, veicot dalībvalstu programmu plānošanu attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts tiesību aktā, kas reglamentē ESI fondus
                  7
               , gadījumā, ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt dalībvalsti pārskatīt un grozīt tās attiecīgās ESI fondu programmas. Komisija ir sniegusi papildu norādes par minēto noteikumu piemērošanu
                  8
               .

               (5)Uz Čehijas Republiku pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Valdība savā 2017. gada konverģences programmā plāno laikposmā no 2016. gada līdz 2020. gadam sasniegt budžeta pārpalikumu nominālā izteiksmē. Vidēja termiņa budžeta mērķis – strukturālais deficīts 1,0 % apmērā no IKP – joprojām ar rezervi tiek sasniegts visā programmas periodā. Saskaņā ar konverģences programmu ir paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazināsies līdz 32,7 % 2020. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Budžeta mērķu sasniegšanu apdraudošie riski kopumā šķiet līdzsvaroti, savukārt straujajam publisko ieguldījumu samazinājumam 2016. gadā – tas saistīts ar jaunā ES fondu cikla sākumu – varētu sekot publisko ieguldījumu pieaugums, kas 2017. gadā ir lielāks par prognozēto. Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka strukturālā bilance 2017. gadā samazināsies līdz aptuveni 0 % no IKP, savukārt 2018. gadā līdz -0,2 % no IKP, tādējādi joprojām pārsniedzot vidēja termiņa budžeta mērķi. Kopumā Padome uzskata, ka saskaņā ar prognozēm Čehijas Republika 2017. un 2018. gadā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus.

               (6)Ilgtermiņā Čehijas Republikā joprojām pastāv vidējas nozīmības riski fiskālai stabilitātei. Šie riski galvenokārt izriet no prognozētās ietekmes, ko rada ar novecošanu saistītie valsts izdevumi, jo īpaši veselības aprūpes un pensiju jomā. Prognozētais ilgtermiņa izdevumu pieaugums veselības aprūpē rada bažas gan veselības aprūpes sistēmas pārvaldības, gan izmaksu lietderības ziņā; šī sistēma lielā mērā ir atkarīga no dārgākas stacionārās aprūpes. Daži pasākumi patlaban ir dažādos īstenošanas posmos, taču konkrētu rezultātu vēl nav. Nesen pieņemti vai plānoti pasākumi pensiju sistēmas grozīšanai varētu ilgtermiņā pasliktināt publisko finanšu stabilitāti, ja tie tiktu īstenoti. Pirmkārt, parlaments ir pieņēmis tiesību aktus, ar kuriem valdībai tiek piešķirtas pilnvaras elastīgāk pielāgot pensiju indeksācijas mehānismu. Turklāt parlamentā tiek apspriesti priekšlikumi, kuru nolūks ir paredzēt, ka maksimālais likumā noteiktais pensionēšanās vecums ir 65 gadi, un izveidot mehānismu regulārai pensionēšanās vecuma pārskatīšanai. Pašlaik tiek apspriestas arī citas izmaiņas, piemēram, dāsnāka pensiju indeksācijas formula un diferencētas sociālās apdrošināšanas likmes, kas ir atkarīgas no bērnu skaita.

               (7)Parlaments 2017. gada janvārī pieņēma fiskālās atbildības likumu, kura mērķis ir novērst galvenos trūkumus Čehijas Republikas fiskālajā sistēmā, jo tā nesen tika novērtēta kā viena no visvājākajām Eiropas Savienībā. Tomēr vēl jāieceļ neatkarīga fiskālā padome, kas uzraudzītu minēto noteikumu īstenošanu. Turklāt izšķiroša nozīme būs nesen ieviesto pasākumu īstenošanai, lai padarītu fiskālo sistēmu efektīvāku un stabilāku.

               (8)Čehijas Republika saskaras ar problēmām korupcijas novēršanā, kā arī tai ir nepilnības publiskā iepirkuma jomā. Kaut arī ir īstenoti vairāki pasākumi, kas iekļauti valdības izstrādātajā korupcijas apkarošanas programmā, un citas reformas tiek sagatavotas, tomēr praksē nenotiek sistemātiska korupcijas izmeklēšana. Čehijas Republikas praksi publiskā iepirkuma jomā kopumā joprojām raksturo nepietiekama konkurence, par ko liecina lielais skaits konkursa procedūru, kurās ir tikai viens piedāvājums vai līgumi tiek piešķirti tieši, jo īpaši IT nozarē. Nepietiekams atbalsts apmācībai, kā arī tas, ka trūkst apkopotu iepirkumu veikšanai paredzētu struktūru un kompetences centru, kavē profesionalizāciju un ir iemesls tam, ka publiskā iepirkuma jomā ir grūtāk iegūt saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu. Šajā sakarā simptomātiski ir arī tas, ka tikai ļoti ierobežotā apmērā tiek ņemta vērā kvalitāte kā līgumu piešķiršanas kritērijs. Pāreja uz e-iepirkumu joprojām rada būtiskas problēmas. Cita starpā tās ietver nepieciešamību uzlabot valstij piederošo e-iepirkuma platformu National Electronic Tool un precizēt tiesisko regulējumu attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu, ko veic privātie pakalpojumu sniedzēji, kuri jau darbojas Čehijas Republikas e-iepirkuma tirgū.

               (9)Uzņēmējdarbības vidi Čehijas Republikā pasliktina smags regulatīvais slogs un daudzie administratīvie šķēršļi, jo īpaši atļauju piešķiršanas procedūras un nodokļu maksājumi. 2016. gada septembrī valdība iesniedza Būvniecības likuma un saistīto tiesību aktu grozījumu, kura mērķis ir paātrināt un racionalizēt būvniecības atļauju piešķiršanas procedūru, integrējot tajā novērtējumu par ietekmi uz vidi. Pašlaik šis grozījums tiek izskatīts parlamentā. Nodokļu saistību izpildes izmaksas, kas rodas uzņēmumiem, joprojām pārsniedz ES vidējo rādītāju. Pie trūkumiem arī pieskaitāmi biežie nodokļu kodeksa grozījumi. Nodokļu saistību neizpildes apkarošana vēl aizvien ir Čehijas Republikas iestāžu prioritāte; tomēr uz vienkāršošanu netiek likts liels uzsvars. Vēl izstrādes posmā esoša likuma par ienākuma nodokli mērķis ir vienkāršot nodokļu kodeksu, taču likuma projekts vēl nav pieejams.

               (10)E-pārvaldes pakalpojumu izmantošanas līmenis Čehijas Republikā ir viens no zemākajiem Eiropas Savienībā, taču kopš 2015. gada tas ir paaugstinājies. Čehijas Republikas iestādes ir veikušas pasākumus, lai uzlabotu e-pārvaldes pakalpojumu pieejamību, taču daudzi no tiem joprojām tiek izstrādāti, savukārt daži atsevišķi pasākumi vēl nav uzsākti. Atbildība par šādu pakalpojumu ieviešanu ir sadalīta pa vairākām ministrijām, un ieinteresētās personas uzskata, ka starpnozaru sadarbība ir nepietiekama.

               (11)Pētniecības un izstrādes intensitāte pēdējos gados ir būtiski palielinājusies, taču šis uzlabojums neiet kopsolī ar attiecīgiem pētniecības un izstrādes rezultātu kvalitātes uzlabojumiem. Pētniecības un izstrādes sistēmas pārvaldības reformas tiek veiktas, taču vēl nav pilnībā īstenotas. 2017. gada februārī valdība apstiprināja jaunu vērtēšanas metodiku (Metodika 17+), kuras nolūks ir uzlabot mehānismus fundamentālajiem un lietišķajiem pētījumiem paredzētā finansējuma piešķiršanai. Tiek veikti vairāki pasākumi, lai veicinātu ciešāku saikni starp augstskolām un uzņēmumiem, pamatojoties uz Čehijas Republikas inovāciju platformu strukturējošo ietekmi.

               (12)Izglītības rezultāti kopumā ir labi, taču pamatprasmes ir pasliktinājušās. Rezultātus spēcīgi ietekmē skolēnu sociālekonomiskie apstākļi. Nelabvēlīgā situācijā esošo grupu, jo īpaši romu kopienas, vājie izglītības rezultāti viennozīmīgi rada bažas. Saskaņā ar aplēsēm ļoti liels romu tautības bērnu īpatsvars priekšlaicīgi pārtrauc mācības. Lai sekmētu iekļaujošu izglītību, ir pieņemts ievērojams skaits leģislatīvu un administratīvu pasākumu, un tagad ir sākta to īstenošana. Paredzams, ka šie pasākumi palīdzēs mazināt plaisu starp romu un pārējo bērnu iegūto izglītības līmeni un panākumiem. Parlaments 2016. gada martā pieņēma grozījumus Izglītības likumā, attiecinot obligāto izglītību arī uz pēdējo pirmsskolas līmeņa izglītības gadu un nodrošinot, ka jaunākiem bērniem ir tiesības uz vietu bērnudārzā. Tomēr nevienlīdzība izglītības sistēmā ir šķērslis cilvēkkapitāla kvalitātes uzlabošanai, un turpmākajā dzīvē tā kavē darba tirgus rezultātus. Augstākas skolotājiem izvirzītās prasības un skolotāju novecošana nozīmē to, ka skolotāja profesijas pievilcība joprojām ir problēma. Tas daļēji skaidrojams ar salīdzinoši zemu darba samaksu, lai gan pēdējos gados algas ir palielinājušās. Pēc vairākkārtējas atlikšanas valdībā tika galīgi pieņemta jauna skolotāju un pedagoģiskā personāla karjeras sistēma, kas izstrādāta, lai palielinātu profesijas pievilcību. Ar ES fondu ievērojamu atbalstu pašlaik tiek izstrādātas nepārtrauktas profesionālās attīstības iespējas skolotājiem, jo īpaši tādi pasākumi profesionālās izaugsmes jomā, kuri saistīti ar jauktu grupu mācīšanu un iekļaujošu izglītību. 2016. gada janvārī parlaments pieņēma augstākās izglītības reformu, kuras rezultāti ir jāuzrauga. Plānota ir arī augstākās izglītības iestāžu finansējuma sistēmas reforma.

               (13)Bezdarba līmenis Čehijas Republikā turpina samazināties. Aizvien saspringtāku darba tirgus apstākļu dēļ darba devējiem ir grūtāk pieņemt darbā darbiniekus. Joprojām pastāv zināms potenciāls, lai apmierinātu pieprasījumu pēc darba ņēmējiem, mobilizējot nepietiekami pārstāvētās grupas, piemēram, sievietes, kurām ir mazi bērni, mazkvalificētus darba ņēmējus un romu kopienas pārstāvjus. Valsts nodarbinātības dienestu spēju palielināšana informēšanas un aktivizācijas jomās, apvienojot to ar atbilstošu un pienācīgi mērķorientētu aktīvu darba tirgus politiku un individualizētiem pakalpojumiem, palīdzētu palielināt nepietiekami pārstāvēto grupu dalību darba tirgū. Sieviešu, kurām ir mazi bērni, līdzdalību darba tirgū kavē tas, ka pastāvīgi trūkst cenu ziņā pieejamu un kvalitatīvu bērniem – jo īpaši vecumā līdz 3 gadiem – paredzētu aprūpes pakalpojumu, tiesības uz gariem vecāku atvaļinājumiem, kā arī tas, ka abi vecāki maz izmanto elastīgu darbalaika režīmu un tēvi maz izmanto vecāku atvaļinājumu. Pēdējos gados ir pieņemti daži pasākumi, lai risinātu šos jautājumus. Tomēr mazkvalificētu darba ņēmēju izredzes darba tirgū ir ievērojami sliktākas nekā visu pārējo personu grupu gadījumā. Parlamentā pašlaik tiek apspriests sociālo mājokļu tiesiskais regulējums, ar kuru paredzēts noteikt valsts standartus un mērķgrupas.

               (14)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Čehijas Republikas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Čehijas Republikai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

               (15)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu un uzskata, ka ir sagaidāms, ka Čehijas Republika ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus,

               AR ŠO IESAKA Čehijas Republikai 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

               1.Nodrošināt publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu. Palielināt publiskā sektora izdevumu efektivitāti, jo īpaši apkarojot korupciju un neefektīvu praksi publiskā iepirkuma jomā.

               2.Novērst šķēršļus izaugsmei, jo īpaši racionalizējot būvniecības atļauju piešķiršanas procedūras un vēl vairāk samazinot administratīvo slogu uzņēmumiem, ieviešot svarīgākos e-pārvaldes pakalpojumus, uzlabojot pētniecības un izstrādes kvalitāti un veicinot nepietiekami pārstāvēto grupu nodarbinātību.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  COM(2017) 503 final.

                     (3)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 un P8_ TA(2017)0040.

                     (4)
                  COM(2016) 725 final.

                     (5)
                  COM(2016) 728 final.

                     (6)
                  SWD(2017) 69 final.

                     (7)
                  23. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

                     (8)
                  COM(2014) 494 final.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.5.2016
            COM(2016) 344 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Slovēnijas 2016. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2016. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Slovēnijas 2016. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovēnijas 2016. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2015. gada 26. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  5
               , iezīmējot 2016. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Eiropadome 2016. gada 17. un 18. marta sanāksmē apstiprināja gada izaugsmes pētījuma prioritātes. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2015. gada 26. novembrī pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  6
               , kurā tā Slovēniju norādīja kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Komisija tajā pašā dienā pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku
                  7
               . Eiropadome minēto ieteikumu apstiprināja 2016. gada 18. un 19. februāra sanāksmē, un Padome to pieņēma 2016. gada 8. martā. Ņemot vērā to, ka Slovēnijas valūta ir euro un ka tai ir cieša savstarpējā saikne ar ekonomikas un monetārās savienības tautsaimniecībām, Slovēnijai būtu jānodrošina ieteikuma pilnīga un laicīga īstenošana.

               (2)2016. gada ziņojums par Slovēniju
                  8
                tika publicēts 2016. gada 26. februārī. Tajā tika novērtēts Slovēnijas progress saistībā ar Padomes 2015. gada 14. jūlijā pieņemto konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanu un progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Ziņojumā bija ietverts arī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotais padziļinātais pārskats. Komisija 2016. gada 8. martā nāca klajā ar padziļinātā pārskata secinājumiem
                  9
               . Komisijas izvērtējums ļauj tai secināt, ka Slovēnijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Nepilnības banku nozarē, uzņēmumu parādsaistības, ieguldījumu trūkums un ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas risks rada neaizsargātību, kas būs jārisina. Slovēnijas banku nozarē ir atgriezusies uzticēšanās. Tomēr kredītu pieaugums joprojām ir negatīvs, un ieņēmumus nenesošu kredītu līmenis saglabājas samērā augsts. Ir būtiski, ka Slovēnija novērš fiskālās ilgtspējas riskus, kas rodas no arvien lielāka spiediena veselības aprūpes un pensiju sistēmu jomā, kā arī samazina palielināto valsts parādu. Nepieciešams turpmāk samazināt ieguldījumu ierobežojumus, jo īpaši valsts pārvaldes jomā. Nepieciešams nostiprināt sociālo parteru iesaisti politikas izveidē un strukturālo reformu īstenošanā, jo īpaši pensiju, veselības aprūpes, ilgtermiņa aprūpes un darba tirgus politikas jomās.

               (3)Slovēnija 2016. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2016. gada valsts reformu programmu un 2016. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaicīgi, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (4)Attiecīgie konkrētai valstij paredzētie ieteikumi tika ņemti vērā Eiropas strukturālo un investīciju fondu 2014.–2020. gadam plānošanā. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā paredzētajam gadījumā, ja ir nepieciešams atbalstīt attiecīgo Padomes ieteikumu īstenošanu, Komisija var lūgt dalībvalstij pārskatīt tās partnerattiecību nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt to grozījumus. Komisija ir sniegusi papildu sīkāku informāciju par to, kā tā plāno izmantot minēto noteikumu vadlīnijās par tādu pasākumu piemērošanu, kas Eiropas strukturālo un investīciju fondu iedarbīgumu sasaista ar pareizu ekonomikas pārvaldību
                  10
               .

               (5)Slovēnijas 2016. gada stabilitātes programma liecina par to, ka bēgļu ārkārtējā pieplūduma ietekme uz budžetu ir ievērojama, un sniedz pietiekamus pierādījumus par minēto budžeta papildu izmaksu vērienu un būtību. Saskaņā ar Komisijas minēto atbilstīgie papildu izdevumi 2015. gadā sasniedza 0,06 % no IKP un pašlaik 2016. gadā tiek lēsti 0,07 % apmērā no IKP. Regulas (ES) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā un 6. panta 3. punktā minētie noteikumi ļauj segt šos papildu izdevumus, jo bēgļu pieplūdums ir ārkārtējs notikums, tā ietekme uz Slovēnijas valsts finansēm ir ievērojama un ilgtspēja netiktu nelabvēlīgi ietekmēta, ja tiktu pieļauta pagaidu novirze no vidējā termiņa budžeta mērķa sasniegšanai vajadzīgajām korekcijām. Lai gan šis noteikums nav piemērojams attiecībā uz 2015. gadu, jo Slovēnijai tika piemērota pārmērīga budžeta deficīta programma, gala novērtējums par 2016. gadu (tostarp par atbilstīgajām summām) tiks izdarīts 2017. gada pavasarī, pamatojoties uz Slovēnijas iestāžu sniegtajiem datiem.

               (6)[Pēc pārmērīga deficīta procedūras atcelšanas Slovēnijai piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu un pārejas noteikumu par parādu.] Valdība 2016. gada stabilitātes programmā plāno pakāpenisku nominālās bilances uzlabošanos no 2,2 % no IKP 2016. gadā līdz 0,4 % no IKP 2019. gadā. Tiek plānots, ka vidējā termiņa budžeta mērķis strukturālā ziņā līdzsvarotam budžetam, kas neievēro Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, tiks sasniegts 2020. gadā, proti, pēc programmas darbības laika beigām. Tomēr pārrēķinātā strukturālā bilance liecina par strukturālu deficītu 1,2 % apmērā no IKP 2019. gadā. Saskaņā ar stabilitātes programmu paredzams, ka valsts parāda attiecība pret IKP 2016. gadā samazināsies līdz 80,2 % no IKP un turpinās samazināties līdz 73,8 % no IKP 2019. gadā. Minēto budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Tomēr pasākumi plānoto budžeta deficīta mērķu atbalstam 2017. gadā un turpmākajos gados nav pietiekami konkrēti norādīti. Saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi lēsts, ka Slovēnijas starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu 2017. gadā būs 1,8 % apmērā no IKP, savukārt potenciālā izaugsme tiek prognozēta 1,1 % apmērā un reālais IKP pieaugums – 2,3 % apmērā no IKP. Pamatojoties uz to, ir novērtēts, ka Slovēnijai 2017. gadā būs labvēlīgi apstākļi un būs nepieciešams veikt strukturālo korekciju 1 % apmērā no IKP. Tomēr konkrētajā Slovēnijas gadījumā pastāv būtiska nenoteiktība saistībā ar potenciālās izaugsmes un starpības starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu aprēķinu, jo darba tirgus ir specifiskā stāvoklī, laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam notika ļoti liela ekonomiskā lejupslīde un tiek īstenotas strukturālās reformas. Tādas alternatīvas aplēses par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, kas aptver ilgāku laikposmu, atspoguļo pašreiz notiekošo aplēšanas metodes pārskatīšanu un liecina par vienmērīgāku starpības starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu profilu Slovēnijai, norādot uz to, ka būtu pāragri secināt, ka Slovēnijas ekonomikai 2017. gadā būs labvēlīgi apstākļi. Tādēļ tas, ka 2017. gadā tiek pieprasīti strukturālie centieni, kas atbilst normāliem apstākļiem, šķiet piemērotāk pašreizējās konjunktūras ietvaros. Šķiet, ka pastāv risks nedaudz novirzīties no ieteiktās korekcijas, cenšoties sasniegt vidējā termiņa mērķi 2016. gadā, un, ja politika nemainīsies, pastāv būtiskas novirzes risks 2017. gadā. Secinājums attiecībā uz 2016. gadu nemainītos gadījumā, ja bēgļu ārkārtējā pieplūduma ietekme uz budžetu tiktu izslēgta no novērtējuma. Prognozēts, ka Slovēnija ievēros pārejas noteikumu par parādu 2016. gadā un vispārēji ievēros to 2017. gadā. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Slovēnija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Tāpēc būs nepieciešami turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu noteikumu ievērošanu 2016. un 2017. gadā.

               (7)Parlaments 2015. gada jūlijā pieņēma Fiskālo noteikumu likumu. Tomēr vēl ir jāieceļ neatkarīga fiskālā padome, lai uzraudzītu minēto noteikumu īstenošanu. Turklāt, pārskatot Publisko finanšu likumu, tika noteikts joprojām neizpildīts pienākums pilnībā operacionalizēt Fiskālo noteikumu likumu un mērķis daudzgadu pieeju budžeta izstrādei nodrošināt vienlīdzīgu likumīgos statusu.

               (8)Augstais valsts parāda līmenis, kas ievērojami pārsniedz 60 % no IKP, padara Slovēniju neaizsargātu pret nominālās izaugsmes un procentu likmju satricinājumiem. Tajā pašā laikā Slovēnijas iedzīvotāju skaits noveco ātrāk nekā vairākumā dalībvalstu. Slovēnija saskaras ar lielu risku attiecībā uz publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, ņemot vērā to, ka tai no visām dalībvalstīm ir lielākais ilgtermiņa ilgtspējības nepietiekamības rādītājs, kas rodas no prognozētā pieauguma saistībā ar valsts pensiju tēriņiem, kā arī veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes izdevumiem. Prognozētie valsts tēriņi pensijām ir vieni no lielākajiem visās dalībvalstīs un tiek lēsts, ka tie pieaugs no 11,8 % 2013. gadā līdz 15,3 % 2060. gadā. Paredzēts, ka vecumatkarības koeficients vismaz divkāršosies laikposmā no 2013. gada līdz 2060. gadam, izdarot ievērojamu spiedienu uz pensiju sistēmām. Prognozētās netiešās saistības, kas attiecas uz novecošanas izmaksām, atspoguļo ilgtermiņa problēmas saistībā ar sabiedrības novecošanu. Turklāt paredzams, ka nākotnē darbiniekiem, kam nav pilna darba stāža, būs problēmas attiecībā uz atbilstību, jo ir arvien vairāk cilvēku ar nepilnu vai īsu darba stāžu (arī saistībā ar vēlu pievienošanos darba tirgum), kuri veic periodiska rakstura darbu un kuru iemaksu blīvums ir mazs. 2016. gada aprīlī tika publicēta baltā grāmata par pensijām, un tā tiks izmantota kā pamats plašai sabiedriskai apspriešanai. Apspriešanas rezultāti tiks iestrādāti jaunā pensiju reformā, kas būtu jāpieņem pašreizējā sasaukuma laikā, ātri panākot vienošanos ar sociālajiem partneriem par galvenajiem reformas elementiem, proti, pensionēšanās vecumu, pensiju līmeņiem, indeksāciju un otrā pīlāra optimizāciju.

               (9)Prognozēts, ka publiskie izdevumi saistībā ar ilgtermiņa aprūpi līdz 2060. gadam vismaz dubultosies, jo sabiedrība noveco. Tas Slovēnijai rada ievērojamas fiskālās ilgtspējības problēmas. Paredzēts, ka tā sabiedrības daļa, kas ir 80 un vairāk gadu vecumā, trīskāršosies, no 4,6 % 2013. gadā pieaugot līdz 12,4 % 2060. gadā. Laikposmā no 2003. līdz 2013. gadam kopējie izdevumi saistībā ar ilgtermiņa aprūpi palielinājās par 85 %, privātiem izdevumiem pieaugot ātrāk nekā publiskiem izdevumiem. Slovēnijā nav integrētas ilgtermiņa aprūpes sistēmas. Slovēnijā tēriņus galvenokārt veido oficiāli pabalsti natūrā, vairākums no kā tiek tērēti institucionālai aprūpei, nevis aprūpei mājas, tomēr rādītāji abās jomās ir zemāki par ES vidējo rādītāju. Ir ievērojamas iespējas palielināt veselības aprūpes sistēmas cenu efektivitāti, nostiprinot pasākumus, ar ko vispirms tiek uzlabota primārā aprūpe, pārejot no stacionārās aprūpes uz ambulatoro aprūpi, uzlabojot slimnīcu efektivitāti un pārvaldību, uzlabojot līgumslēgšanas un maksājumu procesus veselības aprūpes pakalpojumu jomā, izstrādājot labāku cenu informāciju importētu diagnostikas grupu korekcijai un vairāk izstrādājot kvalitātes uzraudzības satvaru. Apvienotu iepirkumu īpatsvars ir zems, un liela uzmanība tiek pievērsta līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai pēc zemākās piedāvātās cenas principa. Ir pabeigta visaptveroša veselības aprūpes sistēmas pārskatīšana, un valdība 2015. gada beigās, kā arī parlaments 2016. gada martā pieņēma Valsts veselības aprūpes noregulējuma plānu 2016.–2025. gadam. Noregulējums ir stratēģisks reformu plāns, bet, tā kā vēl tiek sagatavoti ieteikumi efektīviem saistošiem īstenošanas pasākumiem, tie vēl būs jāiesniedz. Turklāt nav skaidrs, vai ar reformu tiks risināti galvenie jautājumi, piemēram, iebūvētas automātiskas stabilizācijas shēmas, kas mazinātu ienākumu svārstības darījumdarbības cikla laikā vai sekmētu piekļuvi pakalpojumu sniegšanai un tās kvalitāti. Ilgtermiņa aprūpes likuma un Veselības apdrošināšanas likuma pieņemšana ir vairākkārt atlikta, un pašreizējais ceļvedis to pieņemšanai šķiet optimistisks attiecībā uz 2016. gada beigām.

               (10)Darba tirgus rādītāji pamazām uzlabojas, un sociālie apstākļi ir stabilizējušies. Jaunu darbvietu izveide ir ievērojami pieaugusi, un bezdarbs samazinās. Tomēr vecāku un mazkvalificētu darbinieku iesaiste joprojām ir problemātiska. Ilgtermiņa bezdarbnieki joprojām veido vairāk nekā pusi no visu bezdarbnieku skaita, turklāt ievērojama daļa ilgtermiņa bezdarbnieku ir mazkvalificēti vai vecāki par 50 gadiem. Vadlīnijas aktīvas nodarbinātības politikas pasākumiem 2016.–2020. gadam ir turpinājums tai pieejai, kas tikusi īstenota līdz šim, taču izdevumi minētajā politikas jomā joprojām ir zemi. Pagaidu atbrīvojumi no darba devēja sociālajām iemaksām attiecībā uz nesen darbā pieņemtiem darbiniekiem, kuri ir vecāki par 55 gadiem, tika pieņemti 2015. gada novembrī. Paredzams, ka 2016. gadā tiks iesniegti tādi turpmāki pasākumi darba dzīves pagarināšanai, tostarp darba vides pielāgošanai, kas ir būtiski arī pensiju sistēmas ilgtspējībai. Algu pieaugums ir saglabājies atbilstīgs ražīguma pieaugumam un turpināja atbalstīt ārējo konkurētspēju. Parlaments 2015. gada novembrī pieņēma arodbiedrību ierosinātu likumu, ar ko tika no jauna noteikta minimālā alga, lai izslēgtu zināmas piemaksas. Tā rezultātā darba devēju organizācijas atkāpās no sociālā nolīguma un ievērojami vājināja sociālo dialogu.

               (11)Ir panākts progress attiecībā uz ienākumus nenesošu kredītu pārstrukturēšanu, lai gan to līmeņi joprojām ir augsti salīdzinājumā ar pirmskrīzes periodu. Slovēnija ir ieviesusi vairākus politikas pasākumus, ar ko uzlabot banku nozares ilgtspējību. Tie ietver banku pārstrukturēšanas iespēju palielināšanu un ievieš konkrētus darbību nosakošus mērķus ienākumus nenesošu kredītu samazināšanai. Slovēnija ir arī ieviesusi vairākus pasākumus kredītriska pārvaldībai. Tiek paredzēts, ka pozitīvi rezultāti būs redzami 2016. gada vidū. Neraugoties uz to, īstermiņa politikas prioritātes joprojām ir ienākumus nenesošu kredītu pārstrukturēšana un kredītriska pārvaldība. Lielāko uzņēmumu operacionālā un finanšu restrukturizācija ir pabeigta, un restrukturizācijas jumta līgumi tiek nepārtraukti uzraudzīti. Banku aktīvu pārvaldības uzņēmums (BAPU) ir pilnībā darboties spējīgs, un ir noteikta tā stratēģija 2017.–2022. gadam. Lai gan BAPU ir progresējis attiecībā uz tā kredītportfeļa pārstrukturēšanu, tas joprojām rada ievērojamu risku valsts finanšu ilgtspējībai. Tā darbības 2015. gadā attiecībā uz 2,9 % valdības budžeta deficītu veidoja 1 % no IKP. BAPU darbību pārraudzība šķiet nepietiekama, jo iestādes 2015. gadā bija daudz par zemu novērtējušas BAPU deficītu, kļūdoties par 0,7 % no IKP, un šķita, ka tām nav zināms BAPU veiktās norakstīšanas līmenis. Ir pieejami arī papildu restrukturizācijas rīki. Pateicoties būtiskam progresam lielāko uzņēmumu restrukturizācijā, Slovēnija ir sākusi vairāku MVU restrukturizāciju. Bankas pašlaik īsteno MVU restrukturizācijas vadlīnijas. Ir panākts progress attiecībā uz MVU un mikrouzņēmumu piekļuvi finansējumam. Tomēr ir ierobežota piekļuve alternatīviem finansējuma avotiem, piemēram, riska kapitālam. Mazi uzņēmumi joprojām pārāk lielā mērā ir atkarīgi no banku aizdevumiem, lai gan tirgū arvien vairāk ir pieejami parāda un kapitāla vērtspapīru instrumenti. Tāpēc minētais segments ir ļoti neaizsargāts pret kredītu tirgus norisēm.

               (12)Ieguldījumu pieauguma dinamika pēdējos gados ir bijusi vāja ar ierobežotiem ekonomiskajiem rezultātiem un nākotnes izaugsmes izredzēm Slovēnijai. Privātie ieguldījumi strauji samazinājās ekonomiskās krīzes laikā, un kopš tā laika to daļa IKP ir samazinājusies. Tā kā valsts ieguldījumi lielā mērā ir atkarīgi no ES fondu dinamikas, ir nepieciešami produktīvāki ieguldījumi, lai stimulētu un uzturētu ekonomikas izaugsmi. Pēdējo divu gadu laikā ir ievērojami pieauguši ārvalstu tiešie ieguldījumi Slovēnijā, pārsvarā pateicoties lielākiem privatizācijas centieniem. Tomēr Slovēnijas darījumdarbības vidi joprojām apgrūtina notiekošā aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšana un augstais administratīvā sloga līmenis, jo īpaši būvniecības, telpiskās plānošanas un nodokļu saistību izpildes jomās, taču arī saistībā ar ierobežojošiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi regulētām profesijām un to praktizēšanu, kas kavē ieguldījumu pieplūdumu. Tas, vai darījumdarbības veikšana Slovēnijā tiks atvieglota, ir atkarīgs no lielākas uzticēšanās darījumdarbības jomā un valsts pārvaldes neefektivitāšu un birokrātijas, kas rodas no lielā likumu un statūtu skaita un biežām izmaiņām tiesību aktos, turpmākas novēršanas. Ir īstenota aptuveni puse no administratīvā sloga samazināšanas pasākumiem, kas noteikti vienā valdības dokumentā, taču ir atlikti daži noderīgi pasākumi, jo īpaši būvatļauju un telpiskās plānošanas jomā.

               (13)Stratēģija valsts administrācijas attīstībai 2015.–2020. gadā, kas tika pieņemta kā daļa no Slovēnijas atbilstības priekšnoteikumiem par piekļuvi Eiropas strukturālo un investīciju fondiem 2014.–2020. gadam, sedz vairākus portfeļus, padarot starpministriju koordināciju ļoti būtisku, lai minēto stratēģiju pareizi un laicīgi īstenotu. Valdība 2016. gada februārī pieņēma otro starpposma ziņojumu par to, kā tiek īstenota programma “Absolūta neiecietība pret korupciju” (Zero tolerance of corruption). Ir panākts zināms progress saistībā ar minētās programmas īstenošanu. Tomēr daži programmas pasākumi (kopējs publiskais iepirkums veselības aprūpes jomā, noziegumu izmeklēšana banku nozarē un Likuma par integritāti un korupcijas novēršanu) ir atlikti. Paredzētais Likuma par integritāti un korupcijas novēršanu grozījums sniegs iespēju uzlabot Korupcijas novēršanas komisijas darbu, risinot ticamības un minētās komisijas darba efektivitātes jautājumus. Tiesu sistēmā lietu izskatīšanas ilgums ir turpmāk samazināts, un to lietu skaits, kas gaida izskatīšanu, ļoti augstais līmenis ir samazināts, ko daļēji ir veicinājis mazāks iesniegto lietu skaits. Zināmā mērā samazinājumu ir arī noteikušas izmaiņas izpildes lietu procesuālajā un statistiskajā pieejā. Augstākā Tiesa turpina atjaunināt darbības procesus tiesās un reformēt lietu pārvaldības sistēmas. Lai gan pastāv uzlabota maksātnespējas regulējums, kas uzņēmumiem sniedz lielākas iespējas veikt reorganizāciju, likvidācijas process joprojām ir ilgs un neefektīvs.

               (14)Valsts iesaiste tautsaimniecībā joprojām ir liela. Valsts ir lielākais darba devējs, aktīvu pārvaldnieks un uzņēmumu parāda turētājs Slovēnijā. Atbildot uz Slovēnijai laika posmā no 2012. gada līdz 2015. gadam sniegtajiem ieteikumiem, valsts izveidoja jaunu regulējumu sabiedrībai “Slovenian Sovereign Holding”. Tas ietver stratēģiju valsts īpašumtiesību pārvaldībai, virkni aktīvu rezultativitātes kritēriju un pārvaldības plānu 2016. gadam. Minētā sistēma papildina jauno uzņēmumu pārvaldības kodu valsts īpašumā esošiem uzņēmumiem, kas tika pieņemts 2014. gada beigās. Ar stratēģiju tiek apstiprināts mērs, kādā valsts pašreiz ir iesaistīta tautsaimniecībā, un uzmanība tiek pārnesta uz valsts uzņēmumu darbības uzlabošanu. Tāpēc tas, ka “Slovenian Sovereign Holding” īsteno pārstrādāto regulējumu, ir vēl jo vairāk svarīgi, lai panāktu valsts īpašumtiesību, regulatīvo funkciju un valsts īpašumā esošu uzņēmumu profesionālas pārvaldības nodalīšanu. Tam kopā ar noteiktu aktīvu turpmāku privatizāciju vajadzētu samazināt iespējamās budžeta saistības šajā jomā. Saskaņā ar “Slovenian Sovereign Holding” pārvaldības plānu 2016. gadā tiks sākta NLB privatizācija.

               (15)Komisija Eiropas pusgada ietvaros ir veikusi visaptverošu izvērtējumu par Slovēnijas ekonomikas politiku un ir publiskojusi to 2016. gada valsts ziņojumā. Komisija ir arī novērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pēcpasākumus saistībā ar ieteikumiem, kas Slovēnijai bija adresēti iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to nozīmi saistībā ar ilgtspējīgu fiskālo un sociālekonomikas politiku Slovēnijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, jo ir nepieciešams stiprināt ES vispārējo ekonomikas pārvaldību, sniedzot ES līmeņa ieguldījumu turpmākos valsts lēmumus. Eiropas pusgada ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

               (16)Šā novērtējuma kontekstā Padome ir izpētījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  11
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (17)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1., 3. un 4. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA Slovēnijai 2016. un 2017. gadā rīkoties šādi.

               1.Pēc pārmērīgā budžeta deficīta korekcijas panākt gada fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzienā uz vidējā termiņa budžeta mērķa sasniegšanu 2016. un 2017. gadā. Noteikt vidēja termiņa budžeta mērķi, kas ievēro Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Nostiprināt fiskālo regulējumu, ieceļot neatkarīgu padomi fiskālos jautājumus un grozot Valsts finanšu likumu. Pabeigt un īstenot ilgtermiņa aprūpes un veselības aprūpes sistēmu reformu, padarot tās izmaksu ziņā efektīvākas, lai nodrošinātu pieejamas un kvalitatīvas aprūpes ilgtermiņa ilgtspēju. Līdz 2017. gada beigām pieņemt pensiju sistēmas reformu.

               2.Apspriežoties ar sociālajiem partneriem, palielināt mazkvalificētu un vecāku darbinieku nodarbināmību, tostarp izmantojot mērķorientētus mūžizglītības un aktivizācijas pasākumus.

               3.Uzlabot finansēšanas apstākļus kredītspējīgiem uzņēmumiem, tostarp atvieglojot ienākumus nenesošu kredītu pastāvīgu noregulējumu un piekļuvi alternatīviem finansējuma avotiem. Nodrošināt banku aktīvu pārvaldības uzņēmuma stratēģijas pareizu īstenošanu.

               4.Veikt pasākumus, lai modernizētu valsts pārvaldi un samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem. Uzlabot valsts īpašumā esošu uzņēmumu pārvaldību un rezultativitāti.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)
                  COM(2016) 344 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059, un P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 92 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


                          EIROPAS
                          KOMISIJA
                                                    Briselē, 13.5.2015.
                                                    COM(2015) 270 final
                                         Ieteikums
                                 PADOMES IETEIKUMS
                    par Polijas 2015. gada valsts reformu programmu
   un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2015. gada konverģences programmu
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                               Ieteikums
                                        PADOMES IETEIKUMS
                         par Polijas 2015. gada valsts reformu programmu
      un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas 2015. gada konverģences programmu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un
   148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa
   uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu1 un jo īpaši
   tās 9. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas3,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
   tā kā:
   (1)      Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu
            izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka
            ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība
            galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes
            potenciālu un konkurētspēju.
   (2)      Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma
            ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām
            pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par
            dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Kopā tie veido “integrētās
            pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un
            nodarbinātības politikā.
   1
           OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
   2
           COM(2015) 270.
   3
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
LV                                                 2                                          LV
 ---pagebreak---    (3)  Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Polijas 2014. gada valsts reformu
        programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Polijas 2014. gada konverģences
        programmu.
   (4)  Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu4, iezīmējot
        2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā
        dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas
        mehānisma ziņojumu5, kurā Polija netika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par
        kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.
   (5)  Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu
        investīcijas, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi
        veicinošu fiskālo konsolidāciju.
   (6)  Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Poliju6. Tajā
        tika izvērtēti Polijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā
        pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi.
   (7)  Polija 2015. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un
        2015. gada 30. aprīlī – savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas
        tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.
   (8)  [Pēc tam, kad 2015. gada jūnijā tika atcelta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
        procedūra,] uz Poliju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.
        Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt
        nominālo deficītu no 3,2 % no IKP līdz 2,7 % no IKP 2015. gadā un līdz 1,2 % no
        IKP 2018. gadā. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, var
        uzskatīt, ka pārmērīgs deficīts jau ir novērsts 2014. gadā, kas ir gadu pirms termiņa,
        ņemot vērā to, ka sistēmiskās pensiju reformas neto budžeta izmaksas izskaidro,
        kāpēc ir pārsniegta atsauces vērtība, proti, 3 % no IKP. Saskaņā ar konverģences
        programmu valdība plāno līdz 2019. gadam sasniegt vidēja termiņa mērķi, proti,
        strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP. Pēc tam, kad 2015. gadā valdības parāda
        attiecība pret IKP sasniedza maksimumu (51,7 %), valdība plānot to samazināt līdz
        49,1 % 2018. gadā. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir
        ticams attiecībā uz 2015. gadu un labvēlīgs attiecībā uz 2016. gadu. Pamatojoties uz
        vispārējo novērtējumu, tiek prognozēts, ka Polija izpildīs nepieciešamās korekcijas
        vidēja termiņa mērķa sasniegšanai 2015. gadā, jo neto izdevumu pieaugums ir zem
        robežvērtības. Pasākumi plānotā deficīta mērķa sasniegšanai, sākot no 2016. gada,
        nav pietiekami konkretizēti. Ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi,
        pastāv risks, ka 2016. gadā radīsies neliela novirze no nepieciešamajām korekcijām,
        jo strukturālā korekcija neatbilst prasībām. Tādēļ 2016. gadā būs nepieciešami
        turpmāki pasākumi. Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un
        ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata — sagaidāms,
        ka Polija kopumā ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Nodokļu
        ieņēmumus varētu palielināt, mazāk izmantojot pašreiz plaši piemērotās samazinātās
        PVN likmes un uzlabojot nodokļu administrēšanas efektivitāti.
   (9)  Polijas fiskālajam regulējumam nāktu par labu, ja tiktu izveidota neatkarīga
        struktūra, kas būtu atbildīga par fiskālo noteikumu ievērošanas ex ante un ex post
   4
       COM(2014) 902.
   5
       COM(2014) 904.
   6
       SWD(2015) 40 final.
LV                                             3                                                LV
 ---pagebreak---         pārbaudēm, makroekonomisko un budžeta prognožu novērtējumu un publisko
        finanšu ilgtermiņa ilgtspējas analīzi.
   (10) Polija 2013. gada beigās apturēja 1999. gada sistēmisko pensiju reformu. Lai gan tas
        īstermiņā atviegloja budžetu, 1999. gada sistēmiskās pensiju reformas apturēšana
        neuzlabo publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, jo īslaicīgo atvieglojumu, ko rada
        augstākas sociālās iemaksas un zemāki procentu maksājumi, atsvērs lielāki pensiju
        maksājumi no valsts pensiju pīlāra nākotnē. Kopumā 1999. gada sistēmiskās pensiju
        reformas apturēšana rada riskus Polijas publiskajām finansēm ilgtermiņā.
   (11) Lauksaimniekiem un kalnračiem piešķirtās sociālā nodrošinājuma priekšrocības
        joprojām apgrūtina profesionālo mobilitāti un rada ievērojamas izmaksas
        publiskajām finansēm. Šīs preferenču sistēmas attur cilvēkus no pāriešanas uz
        produktīvākām nozarēm, rada slēpto bezdarbu, un zemo iemaksu dēļ tās lielākoties
        subsidē nodokļu maksātāji. Polijas lauksaimniecības nozarē ir nodarbināti 11,4 %
        darbaspēka, kas vairāk nekā divas reizes pārsniedz vidējo rādītāju ES, bet tajā tiek
        radīti tikai 3,3 % no valsts bruto pievienotās vērtības. Valsts subsīdijas sociālā
        nodrošinājuma sistēmās lauksaimniekiem sasniedz gandrīz 1 % no IKP un kalnraču
        pensijās — 0,5 % no IKP. Saikne starp iemaksām un pabalstiem ir vāja, un iemaksas
        parasti balstās uz vienotu likmi. Lauksaimniekus ar lieliem ienākumiem nevar
        sistemātiski izslēgt no sistēmas, un tādēļ sistēma var tikt izmantota ļaunprātīgi.
        Sistēmas ieviešana lauksaimnieku ienākumu reģistrēšanai un novērtēšanai būtu
        neaizstājams pirmais solis ceļā uz lauksaimnieku sociālā nodrošinājuma sistēmas
        reformu.
   (12) Polijā joprojām pastāv darba tirgus segmentācija. Pagaidu darba līgumu īpatsvars ir
        visaugstākais ES, bet pārejas no pagaidu nodarbinātības uz nodarbinātību uz
        nenoteiktu laiku īpatsvars ir zems, un darba samaksas atšķirība ir visaugstākā ES.
        Neelastīgā atlaišanas kārtība, ilgā tiesvedība un citi šķēršļi darba devējiem veicina
        darba līgumu uz noteiktu laiku un nestandarta darba līgumu slēgšanu. Turklāt tā
        rezultātā, ka izmaksas saistībā ar līgumiem, uz kuriem attiecas darba tiesības, tiek
        uzskatītas par augstām, pārmērīgi tiek izmantoti civiltiesību līgumi (umowy cywilno-
        prawne), kas darba devējiem ir izdevīgi mazāku sociālā nodrošinājuma iemaksu dēļ.
        Taču lielais tāda veida līgumu īpatsvars, kas saistīti ar mazākām iemaksām, var
        samazināt pieejamās nodarbinātības kvalitāti, jo īpaši gados jauniem darba
        ņēmējiem. Jauniešu bezdarba līmenis ir augsts, kas daļēji ir tādēļ, ka potenciālo darba
        ņēmēju kvalifikācija un prasmes neatbilst darba tirgus vajadzībām. Tādēļ ir
        nepieciešami turpmāki centieni reformēt profesionālās izglītības un apmācības
        sistēmu un palielināt līdzdalību mūžizglītībā, kuras līmenis pašlaik ir zems. Sieviešu
        līdzdalība darba tirgū joprojām ir zema. Lai risinātu šo problēmu, Polija ir uzlabojusi
        pirmsskolas izglītības pieejamību, taču tā joprojām ir to ES valstu vidū, kurās ir
        vissliktākie rādītāji attiecībā uz bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamību.
   (13) Dzelzceļa nozari negatīvi ietekmē augstā sliežu ceļu piekļuves maksa un
        nepietiekamais valsts finansējums. Regulatīvās un administratīvās vides dēļ projektu
        izstrādāšanas un īstenošanas procedūras parasti ir ilgas un sarežģītas. Lai gan nesen
        veiktās izmaiņas tiesību aktos var pozitīvi ietekmēt dzelzceļa pārvadājumus, tās,
        visticamāk, neietekmēs 2007.–2013. gada plānošanas periodā sāktos investīciju
        projektus. Tomēr paredzams, ka 2014.–2020. gadā ES finansējums dzelzceļa nozarei
        tiks ievērojami palielināts.
   (14) Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Polijas ekonomikas politikas
        visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī
LV                                              4                                               LV
 ---pagebreak---             izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī
            pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Polijai adresētiem ieteikumiem.
            Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un
            sociālekonomiskās politikas izveidē Polijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un
            norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas
            pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.
            Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.
   (15)     Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Polijas konverģences programmu,
            un tās atzinums7 ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,
   AR ŠO IESAKA Polijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.
   1.       Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas gan 2015., gan 2016. gadā nodrošināt
            fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa mērķi. Izveidot
            neatkarīgu fiskālo padomi. Ierobežot samazinātās PVN likmes piemērošanu.
   2.       Sākt procesu lauksaimniekiem un kalnračiem piemērojamās pensiju sistēmas
            saskaņošanai ar citiem darbiniekiem piemērojamo pensiju sistēmu un pieņemt laika
            grafiku pakāpeniskai pilnīgai saskaņošanai; ieviest lauksaimnieku ienākumu
            novērtēšanas un reģistrēšanas sistēmu.
   3.       Veikt pasākumus, lai samazinātu pagaidu darba un civiltiesisko līgumu pārmērīgo
            izmantošanu darba tirgū.
   4.       Novērst šķēršļus investīcijām dzelzceļa projektos.
   Briselē,
                                                   Padomes vārdā —
                                                   priekšsēdētājs
   7
           Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.
LV                                                    5                                          LV