title: Padomes Ieteikums (ES) 2015/1029 (2015. gada 19. jūnijs) par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Apvienotajā Karalistē

text:
               30.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 163/55

         PADOMES IETEIKUMS (ES) 2015/1029
   (2015. gada 19. jūnijs)
   par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Apvienotajā Karalistē
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (2)

               Saskaņā ar 4. punktu Protokolā (Nr. 15) par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, LESD 126. panta 1. punktā noteiktais pienākums izvairīties no pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta neattiecas uz Apvienoto Karalisti, kamēr tā nav ieviesusi euro. Minētā protokola 5. punktā ir paredzēts, ka Apvienotajai Karalistei jācenšas izvairīties no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (3)

               Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valsts finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

               (4)

               Padome 2008. gada 8. jūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un izdeva ieteikumus novērst pārmērīgo deficītu vēlākais līdz 2009./2010. finanšu gadam saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1)
                   (2).

               (5)

               Saskaņā ar EKL 104. panta 8. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav rīkojusies, lai izpildītu Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu (3). Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu pieņēma pārskatītus ieteikumus, kuros ieteikts Apvienotajai Karalistei novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju līdz 2014./2015. gadam. Komisija 2010. gada 6. jūlijā secināja, ka, pamatojoties uz Komisijas 2010. gada pavasara prognozi, Apvienotā Karaliste ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstīgi Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, un uzskatīja, ka tāpēc konkrētajā brīdī papildu pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā nav vajadzīgi.

               (6)

               2015. gada 19. jūnijā Padome saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu konstatēja, ka Apvienotā Karaliste laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu.

               (7)

               Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Padomes pienākums ir attiecīgajai dalībvalstij sniegt ieteikumus ar mērķi noteiktā laikā novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir jāveic efektīvi pasākumi, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā novērst pārmērīgu budžeta deficītu Padomei jāpieprasa sasniegt gada budžeta mērķus, kuri, balstoties uz ieteikuma pamatā esošo prognozi, atbilst strukturālās bilances, t. i., cikliski koriģētās bilances, neietverot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, minimālajam ikgadējam uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP.

               (8)

               Komisijas atjauninātajā 2015. gada pavasara prognozē (4) ir paredzēts reālā IKP pieaugums par 2,4 % 2015./2016. gadā un par 2,1 % 2016./2017. gadā pēc 2,8 % palielinājuma 2014./2015. gadā (5). Abos laikposmos pieaugums galvenokārt izriet no iekšzemes pieprasījuma. Paredzams, ka prognozes laikposmā privātais patēriņš pakāpeniski palielināsies, jo palielināsies nominālās algas pieauguma temps un inflācija saglabāsies zemā līmenī. Inflācija ir strauji samazinājusies – 2011. gada septembrī tā sasniedza maksimālo apjomu, proti, 5,2 %, savukārt 2015. gada pirmajā ceturksnī šis rādītājs bija 0,1 %. Sagaidāms, ka 2015. gada pēdējā ceturksnī inflācija palielināsies līdz 1,1 % (gada prognoze 0,4 %) un 2016. gadā līdz pat 1,6 %. Paredzams, ka investīcijas nedaudz samazināsies, salīdzinot ar 2014. gada rādītāju, tomēr tās saglabāsies salīdzinoši augstā līmenī, ņemot vērā labvēlīgos kreditēšanas nosacījumus, uzņēmumu stabilo peļņu un lielo pieprasījumu. Tiek prognozēts, ka ārējais sektors arī turpmāk negatīvi ietekmēs izaugsmi, tomēr mazākā mērā, jo prognoze eurozonai, kas ir Apvienotās Karalistes lielākais tirdzniecības partneris, uzlabojas. Nodarbinātība ir stabila, un paredzams, ka bezdarba līmenis samazināsies līdz 5,4 % 2015. gadā un līdz 5,3 % 2016. gadā.

               (9)

               Vispārējās valdības budžeta deficīts ir samazinājies no augstākā rādītāja 10,9 % no IKP 2009./2010. gadā līdz 5,2 % no IKP 2014./2015. gadā. Šajā pašā laikposmā strukturālā bilance samazinājās no 8,0 % no IKP līdz 4,7 % no IKP. Strukturālo pasākumu panāktais vidējais gada uzlabojums laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam bija 0,7 %. Ja ņem vērā ietekmi, ko rada potenciālā izlaides pieauguma pārskatīšana, salīdzinot pašreizējo prognozi un prognozi, kas ir pamatā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, kā arī ietekmi, ko rada ieņēmumu izmaiņas salīdzinājumā ar standarta elastīgumu attiecība pret IKP pieaugumu, gada vidējais koriģēto strukturālo pasākumu rādītājs šajā laikposmā tiek lēsts 1,1 % apmērā no IKP. Lielākā daļa konsolidācijas plāna pasākumu tika izklāstīta ārkārtas budžeta plānā 2010. gada jūnijā, un to rādītājs laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam bija 2,5 % no IKP. Nedaudz vairāk kā ceturtdaļa no šiem pasākumiem bija nodokļu pasākumi, un pārējās trīs ceturtdaļas bija izdevumu samazināšanas pasākumi. Atlikušie fiskālās konsolidācijas pasākumi aptuveni 1 % apmērā no IKP tika īstenoti ar divu fiskālu paziņojumu starpniecību, kas tika sniegti pirms 2010. gada jūnija budžeta, turpmākajos budžetos, kā arī rudens pārskatos līdz 2014. gada novembrim. Tika veikti daži pārvietojumi starp kārtējiem izdevumiem un kapitālizdevumiem, un konsolidācijas laikposms tika pagarināts līdz 2018./2019. gadam.

               (10)

               Vispārējās valdības bruto parāds palielinājās no 42,7 % no IKP 2007./2008. gadā līdz 88,4 % 2014./2015. gadā, kopš 2009./2010. gada pastāvīgi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Primārā deficīta dinamika un finanšu sektora intervence, kas faktiski nozīmēja divu banku nacionalizāciju, veicināja šo parāda palielināšanos. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka parāda attiecība pret IKP nedaudz pieaugs arī turpmāk. Tajā pašā laikā ārpusbilances posteņiem, kas saistīti ar intervenci finanšu sektorā, varētu būt pozitīva ietekme uz parāda izmaiņām nākotnē.

               (11)

               Tā kā nominālais deficīts 2014./2015. gadā bija 5,2 % no IKP, Apvienotā Karaliste nenovērsa pārmērīgo deficītu līdz termiņam, kas noteikts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā. Tas skaidrojams ar pietiekamu pasākumu trūkumu un daudz nelabvēlīgāku sākotnējo izaugsmes rādītāju, jo pārskatīšanas rezultātā IKP pieaugums 2008./2009. gadā tika samazināts par 1,0 procentpunktu līdz – 2,3 %. Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem ir pamatoti pieņemt pārskatītu ieteikumu Apvienotajai Karalistei atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam, pagarinot termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

               (12)

               Ņemot vērā nenoteiktību par ekonomikas un budžeta situācijas attīstību, budžeta mērķis, kas ieteicams korekcijas laikposma pēdējā gadā, būtu jānosaka tādā līmenī, kas ir nedaudz zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, lai garantētu efektīvu un paliekošu korekciju noteiktajā termiņā.

               (13)

               Ja Apvienotajai Karalistei tiktu piešķirts viens papildu gads, kā paredzēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97, ar to saistītās prasības būtu pārāk lielas, jo tās nozīmētu nominālā deficīta korekciju 2,2 % apmērā no IKP. Šāda korekcija 2015./2016. gadā varētu ievērojami ietekmēt nesen panākto faktisko algu pieaugumu, kas varētu atstāt negatīvas sekas uz izaugsmi. Tam būtu vajadzīga arī papildu pasākumu īstenošana ļoti īsā termiņā. Pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2015. gada pavasara prognozi, šādai korekcijai būtu būtiska negatīva ietekme uz ekonomikas izaugsmi. Tādēļ šķiet lietderīgi termiņu, kādā Apvienotajai Karalistei jānovērš pārmērīga valsts budžeta deficīta situācija, pagarināt par diviem gadiem.

               (14)

               Ja tiktu piešķirti divi papildu gadi pārmērīgā deficīta novēršanai, nominālā deficīta starpposma mērķi būtu 4,1 % no IKP 2015./2016. gadā un 2,7 % no IKP 2016./2017. gadā. No šiem mērķiem izrietošais strukturālās budžeta bilances uzlabojums ir attiecīgi 0,5 % no IKP un 1,1 % no IKP. Pamatscenārijs Komisijas atjauninātajā 2015. gada pavasara prognozē ietver iepriekš paziņotos diskrecionāros pasākumus 1,4 % apmērā no IKP 2015./2016. gadā un 2016./2017. gadā, no kuriem apmēram trīs ceturtdaļas ir izdevumu samazināšanas pasākumi. Minētais korekcijas plāns nodrošina pietiekamu drošības rezervi attiecībā pret budžeta deficīta kritēriju 3 % no IKP un tiek uzskatīts par vismazāk kaitējošu izaugsmei, vienlaikus ļaujot ievērot minimālo pieprasīto ikgadējo strukturālās bilances gada uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP. Lai sasniegtu šos mērķus, Apvienotajai Karalistei ir pilnībā un laikus jāīsteno pasākumi, kas ir paziņoti iepriekšējos un 2015. gada budžetā, turklāt ikvienām izmaiņām salīdzinājumā ar pašreizējiem plāniem ir jābūt fiskāli neitrālām; šādā gadījumā nebūs vajadzīgi nekādi turpmāki pasākumi papildus tiem, kas jau paziņoti,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

               1.

               Apvienotajai Karalistei būtu jānovērš pašreizējā pārmērīgā budžeta deficīta situācija vēlākais līdz 2016./2017. gadam.

               2.

               Apvienotajai Karalistei būtu jāsasniedz nominālā budžeta deficīta mērķis 4,1 % no IKP 2015./2016. gadā un 2,7 % no IKP 2016./2017. gadā, kam, pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2015. gada pavasara prognozi, būtu jāatbilst strukturālās bilances uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP 2015./2016. gadā un 1,1 % no IKP 2016./2017. gadā.

               3.

               Apvienotajai Karalistei būtu pilnībā jāīsteno konsolidācijas pasākumi, kas iekļauti visos budžetos un rudens pārskatos līdz 2015. gada budžetam un ietverot to, lai īstenotu ieteiktos strukturālos pasākumus, nodrošinot, ka ikvienas izmaiņas ir fiskāli neitrālas attiecībā pret pašreizējiem plāniem. Apvienotajai Karalistei nākamajā izdevumu pārskatā būtu jāprecizē izdevumu samazinājumi. Tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2016./2017. gadam.

               4.

               Apvienotajai Karalistei vajadzētu paātrināt nominālā budžeta deficīta samazināšanu 2015./2016. gadā un 2016./2017. gadā, ja ekonomikas, finanšu vai budžeta situācija ir labāka, nekā šobrīd tiek prognozēts. Budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina vispārējās valdības strukturālās bilances ilgtspējīga uzlabošanās tādā veidā, kas netraucē izaugsmei. Jo īpaši būtu jāizvairās no turpmākiem kapitālizdevumu samazinājumiem.

               5.

               Padome nosaka 2015. gada 15. oktobri kā termiņu, līdz kuram Apvienotajai Karalistei i) jāveic efektīvi pasākumi un ii) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas ir paredzēta šo mērķu sasniegšanai.

         Turklāt Apvienotās Karalistes iestādēm būtu i) jāizpilda pienākums noteikt vidēja termiņa budžeta mērķi, kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā, un ii) jāīsteno plānotās reformas attiecībā uz pensionēšanās vecuma palielināšanu, lai stiprinātu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti.
   Visbeidzot, lai nodrošinātu fiskālās konsolidācijas stratēģijas veiksmīgu īstenošanu, būs svarīgi arī sekmēt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālām reformām atbilstīgi Apvienotajai Karalistei adresētajiem Padomes ieteikumiem saistībā ar Eiropas pusgadu un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūras preventīvo daļu.
   Šis ieteikums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

      Luksemburgā, 2015. gada 19. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. REIRS

      (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

      (2)  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Apvienoto Karalisti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm.

      (3)  Padomes Lēmums 2009/409/EK (2009. gada 27. aprīlis), ar ko atbilstīgi Līguma 104. panta 8. punktam konstatē, vai Apvienotā Karaliste, reaģējot uz Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, ir veikusi efektīvus pasākumus (OV L 132, 29.5.2009., 11. lpp.).

      (4)  Dati par IKP pieaugumu 2015. gada pirmajā ceturksnī tika publicēti pēc tam, kad tika pabeigta Komisijas 2015. gada pavasara prognoze, tādējādi šis novērtējums par efektīviem pasākumiem ir balstīts uz atjaunināto prognozi.

      (5)  Publicētajā pavasara prognozē ir norādīti tikai skaitļi par kalendāro gadu. Finanšu gadu vērtības ir aprēķinātas, ņemot vērā publicētās prognozes ceturkšņa profilu.


title: Komisijas Ieteikums (ES) 2016/136 (2016. gada 28. janvāris) par pasākumu īstenošanu pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 271)

text:
               2.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 25/67

         KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2016/136
   (2016. gada 28. janvāris)
   par pasākumu īstenošanu pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 271)

   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Nodokļu nolīgumiem ir svarīga loma pārrobežu tirdzniecības efektivitātes veicināšanā, uzlabojot noteiktību nodokļu maksātājiem attiecībā uz starptautiskiem darījumiem. Noslēdzot nodokļu nolīgumu, līgumslēdzējas valstis vienojas par nodokļu uzlikšanas tiesību sadalījumu savā starpā, lai novērstu nodokļu dubulto uzlikšanu un tādējādi veicinātu saimniecisko darbību un izaugsmi. Nodokļu nolīgumiem nevajadzētu radīt iespējas nodokļu neuzlikšanai vai samazināšanai, izmantojot izdevīgākās valsts izvēli vai citas ļaunprātīgas izmantošanas stratēģijas, kas tikai grauj šādu konvenciju mērķi un mazina līgumslēdzēju valstu nodokļu ieņēmumus. Eiropas Komisija pilnībā atbalsta centienus, lai novērstu nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu.

               (2)

               Pēc ziņojuma “Risinot nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas problēmu” (BEPS) publicēšanas 2013. gada februārī ESAO un G20 valstis 2013. gada septembrī pieņēma 15 punktu rīcības plānu, lai risinātu BEPS problēmu. Kopīgā pasākuma rezultātā 2015. gada oktobrī tika publicēti nobeiguma ziņojumi par 6. darbību (novērst nolīgumu priekšrocību piešķiršanu neatbilstīgos gadījumos) un 7. darbību (novērst pastāvīgas iestādes statusa mākslīgu apiešanu). Abos ziņojumos ierosinātas izmaiņas ESAO nodokļu paraugkonvencijā un iekļaušanai daudzpusējā instrumentā, ar ko īsteno darba rezultātus attiecībā uz nolīgumu jautājumiem, līdz 2016. gada beigām, kā pieprasīts ESAO G20 projektā. Kopumā abos ziņojumos ierosinātās izmaiņas ir paredzētas, lai dotu valstīm iespēju risināt ar nodokļu nolīgumiem saistītās BEPS problēmas.

               (3)

               Nobeiguma ziņojumā par 6. darbību apzināta nodokļu nolīgumu ļaunprātīga izmantošana un jo īpaši izdevīgākās valsts izvēle kā BEPS problēmu svarīgs avots un ierosināta pieeja, kas balstīta uz dažādu veidu aizsardzības pasākumiem pret šādu nolīguma noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu, un zināma elastības pakāpe attiecībā uz to, kā tos izmantot. Papildus ierosinātajam precizējumam, ka nodokļu nolīgumi nav paredzēti, lai radītu iespējas nodokļu dubultai neuzlikšanai, ziņojumā ieteikts, inter alia, daudzpusējā instrumentā iekļaut vispārēju ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumu, pamatojoties uz darījumu vai struktūru “galvenā mērķa testu” (PPT).

               (4)

               Nobeiguma ziņojumā par 7. darbību ir jo īpaši uzsvērti komisionāru darījumi un pastāvīgas iestādes (PE) definīcijas īpašu izņēmumu izmantošana kā visbiežāk sastopamās stratēģijas, lai mākslīgi apietu apliekamu klātbūtni PE veidā. Komisionāru darījumos parasti izmanto ESAO nodokļu paraugkonvencijas pašreizējā 5. panta 5. punkta salīdzinoši formālu pieeju pirkuma līgumu noslēgšanai. PE definīcijas īpašie izņēmumi, kas piemērojami sagatavošanas vai palīgrakstura darbībām, papildus tam, ka ir neaizsargāti pret ļaunprātīgu izmantošanu, izmantojot stratēģijas, kuru pamatā ir sadrumstalotas darbības, ir slikti piemēroti rīcībai ar digitālās ekonomikas darījumdarbības modeļiem. Tādēļ ziņojumā ir ierosināti grozījumi ESAO nodokļu paraugkonvencijas 5. pantā, lai palielinātu tās izturību pret mākslīgām struktūrām, kuras izmanto tās piemērošanas apiešanai.

               (5)

               Iekšējā tirgus labai darbībai ir svarīgi, lai dalībvalstis spēj darboties efektīvās nodokļu sistēmās un novērst nodokļu bāzes nepienācīgu samazināšanu netīšas nodokļu neuzlikšanas un ļaunprātīgas izmantošanas dēļ un lai risinājumi nodokļu bāzes aizsardzībai nerada nepienācīgas neatbilstības un tirgus traucējumus.

               (6)

               Tikpat svarīgi ir, lai pasākumi, ko dalībvalstis izmanto, lai īstenotu saistības, ko tās ir uzņēmušās BEPS ietvaros, atbilst saskaņotiem standartiem visā Savienībā, lai nodrošinātu juridisko noteiktību gan nodokļu maksātājiem, gan nodokļu administrācijām.

               (7)

               Lai nodrošinātu atbilstību ES tiesību aktiem, vispārējs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, pamatojoties uz galvenā mērķa testu, kā ierosināts nobeiguma ziņojumā par 6. darbību, ir jāsaskaņo ar Eiropas Savienības Tiesas praksi attiecībā uz tiesību aktu ļaunprātīgu izmantošanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   1.   PRIEKŠMETS UN DARBĪBAS JOMA
   Šis ieteikums attiecas uz pasākumu īstenošanu pret nodokļu nolīgumu ļaunprātīgu izmantošanu Eiropas Savienības dalībvalstīs.
   2.   VISPĀRĒJS NOTEIKUMS PAR ĻAUNPRĀTĪGAS IZMANTOŠANAS NOVĒRŠANU, KURA PAMATĀ IR GALVENĀ MĒRĶA TESTS (PPT)
   Ja dalībvalstis nodokļu nolīgumos, kurus tās noslēdz savā starpā vai ar trešām valstīm, ietver galvenā mērķa testu, kura pamatā ir vispārējs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, piemērojot veidni, kas paredzēta ESAO nodokļu paraugkonvencijā, dalībvalstis tiek mudinātas ietvert tajos šādus grozījumus:

      “Neskarot citus šīs konvencijas noteikumus, priekšrocību saskaņā ar šo konvenciju nepiešķir attiecībā uz ienākumu posteni vai kapitālu, ja ir pamatoti secināt, ņemot vērā visus būtiskos faktus un apstākļus, ka minētās priekšrocības gūšana bija viens no tādas struktūras vai darījuma galvenajiem mērķiem, kā rezultātā tieši vai netieši radās minētā priekšrocība, ja vien netiek konstatēts, ka
            tas atspoguļo reālu saimniecisko darbību vai ka
          minētās priekšrocības piešķiršana šajos apstākļos būtu saskaņā ar šīs konvencijas attiecīgo noteikumu nolūku un mērķi.”

   3.   PASTĀVĪGAS IESTĀDES (PE) DEFINĪCIJA
   Dalībvalstis tiek aicinātas nodokļu nolīgumos, kurus tās noslēdz savā starpā vai ar trešām valstīm, īstenot un izmantot ierosinātos ESAO nodokļu paraugkonvencijas 5. panta jaunos noteikumus, lai novērstu pastāvīgas iestādes statusa mākslīgu apiešanu, atbilstīgi nobeiguma ziņojumam par rīcības plāna 7. darbību, lai risinātu nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas problēmu (BEPS).
   4.   TURPMĀKI PASĀKUMI
   Dalībvalstīm jāinformē Komisija par pasākumiem, kas veikti, lai panāktu atbilstību šim ieteikumam, kā arī par visām šādu pasākumu izmaiņām.
   Komisija pēc trim gadiem no šā ieteikuma pieņemšanas publicēs ziņojumu par ieteikuma piemērošanu.
   5.   ADRESĀTI
   Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2016. gada 28. janvārī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Pierre MOSCOVICI