Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004SC1067

Ieteikums padomes Lemumam ar ko Komisiju pilnvaro vienoties par nosacījumiem, ar kādiem Kopiena pievienojas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO-EEK) Nolīgumam attiecībā uz vienotu noteikumu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļu periodiskai tehniskai apskatei un šādu tehnisko apskašu savstarpēju atzīšanu (pieņemts Vīnē, 1997. gada 13. novembrī) {SEC(2004)1056}  /* SEC/2004/1067 galīgā redakcija */

	Briselē, 08.09.2004SEK(2004) 1067 galīgā versijaIeteikumsPADOMES LĒMUM AMar ko Komisiju pilnvaro vienoties par nosacījumiem, ar kādiem Kopiena pievienojas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO-EEK) Nolīgumam attiecībā uz vienotu noteikumu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļu periodiskai tehniskai apskatei un šādu tehnisko apskašu savstarpēju atzīšanu (pieņemts Vīnē, 1997. gada 13. novembrī){SEC(2004)1056}(iesniegusi Komisija)1. PamatinformācijaANO-EEK 1958. gada Nolīgums par riteņu transportlīdzekļu tehniskajām prasībām, kuram Kopiena pievienojās 1998. gada 24. martā, tika pieņemts, lai izveidotu vienotus tehniskos nosacījumus attiecībā uz jaunu transportlīdzekļu uzbūvi un tipa apstiprinājumu. ANO-EEK 1997. gada Transportlīdzekļu apskates nolīguma mērķis ir izveidot periodisku tehnisko apskašu noteikumus riteņu transportlīdzekļiem, kas reģistrēti vai pieņemti ekspluatācijā valstīs, kas ir nolīguma slēdzējas puses.Kopienas pasākumi attiecas uz visām Transportlīdzekļu apskates nolīguma kompetences jomām. Visas minētās kompetences jomas aptver Padomes Direktīva 96/96/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/11/EK (saimnieciski izmantojamo transportlīdzekļu ātruma ierobežošanas ierīces funkcionālā pārbaude) un Direktīvu 2003/27/EK (mehānisko transportlīdzekļu izplūdes gāzu emisijas pārbaude). Šīs direktīvas uzskaita obligātās prasības, bet dažas dalībvalstis pārsniedz minimālās prasības.Šobrīd Transportlīdzekļu apskates nolīgumam ir pievienojušās septiņas valstis: Igaunija, Nīderlande, Somija, Ungārija, Rumānija, Krievijas Federācija un Bulgārija. ANO-EEK 1997. gada Nolīguma 4. pants paredz, ka Transportlīdzekļu apskates nolīgumam var pievienoties reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, kurām dalībvalstis ir nodevušas savas pilnvaras tajās jomās, uz kurām attiecas nolīgums, tostarp tiesības pieņemt to dalībvalstīm saistošus lēmumus, tieši norādot uz Kopienu. ES pievienošanās Transportlīdzekļu apskates nolīgumam dos Kopienai 25 balsis no pavisam 28 balsīm, bet pārējie nosacījumi būs līdzvērtīgi.2. Pilnvaru izmantošana transportlīdzekļu tehniskās apskates JOMāANO-EEK 1997. gada Transportlīdzekļu apskates nolīgums ir viens no uzdevumiem ANO-EEK 29. darba grupai, kas ir ANO-EEK Iekšzemes transporta komitejas palīgstruktūra, kura ir atbildīga arī par 1958. gada Nolīguma par transportlīdzekļu uzbūvi pārvaldību.3. SARUNASDažus Transportlīdzekļu apskates nolīguma noteikumus nepieciešams pielāgot vai precizēt, lai tie atbilstu Eiropas tiesību aktiem.Vissvarīgāk ir pielāgot vai precizēt divus pantus: 1. pants un 12. pants jāgroza, lai precizētu tehniskās apskates sasvstarpējās atzīšanas koncepciju tā, lai ierobežotu tās darbības jomu, nodrošinot transportlīdzekļu brīvu kustību visā ES teritorijā. Transportlīdzekļu apskates nolīgumā jāizslēdz iespēja, ka transportlīdzeklim var piešķirt citu tehniskās apskates apliecību, nevis tās valsts apliecību, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts, izņemot gadījumus, ja ir divpusēja vienošanās starp transportlīdzekļa reģistrācijas valsti un valsti, kurā notiek tehniskā apskate.Nolīguma priekšrakstā Nr. 1 ir arī sīki izklāstīti tehniskie nosacījumi, kurus nepieciešams mainīt, piemēram, jāatceļ apskates prasības attiecībā uz gaisa kondicionēšanu un dzesēšanas sistēmām vismaz līdz brīdim, kamēr ir izstrādātas un apstiprinātas piemērotas testēšanas metodes.Dažas izmaiņas, kas nepieciešamas, lai Transportlīdzekļu apskates nolīgums pilnībā atbilstu Eiropas tiesību aktiem, jau tiek īstenotas. Sarunu un pievienošanās laikā Komisija deklarēs, ka tā nepiemēros tos nolīguma noteikumus, kas nav pilnībā atbilstoši Eiropas tiesību aktiem (skatīt sarunu direktīvas pielikumā). Nepieciešamības gadījumā var veikt nelielas izmaiņas pēc Kopienas pievienošanās nolīgumam. Balsis, ko Kopiena nodos 29. darba grupas sastāvā, ļaus tai būtiski ietekmēt turpmāko attīstību.Ir svarīgi, ka Kopiena pievienojas Transportlīdzekļu apskates nolīgumam, lai atbilstīgi Kopienas nostājai nodrošinātu saskaņotību starp tehniskās apskates testēšanas standartiem un tipu apstiprināšanu; abi ir ANO-EEK 29. darba grupas uzdevumi.Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija iesaka padomei pilnvarot Komisiju:-  pēc iespējas drīz apspriest nolīgumu par Kopienas pievienošanos Transportlīdzekļu apskates nolīgumam;-  risināt sarunas, sadarbojoties ar īpašu, Padomes ieceltu padomdevēju komiteju, saskaņā ar sarunu direktīvām, kas ir pielikumā.PIELIKUMS Sarunu direktīvas1. Sarunu mērķis ir pēc iespējas drīz dot iespēju Eiropas Kopienai pievienoties ANO-EEK Transportlīdzekļu apskates nolīgumam.2. Jo īpaši, sarunu laikā Komisija-  panāk, ka, piemērojot Transportlīdzekļu apskates nolīguma 4. panta 1. punktu, savas kompetences jomās Kopienai ir tik balsis, cik tās dalībvalstīm kā Eiropas Ekonomikas komisijas loceklēm;-  saskaņā ar Transportlīdzekļu apskates nolīguma 2. panta 4. punktu deklarē, ka Kopiena nepiemēros-  . panta noteikumus, kas attiecas uz tās dalībvalstu veikto apskašu savstarpēju atzīšanu (Kopienas tiesību aktos izmantots termins savstarpēja atzīšana);-  Transportlīdzekļu apskates nolīguma 12. pantu par divpusēju vienošanos kā priekšnoteikumu tehniskām apskatēm, ko citas dalībvalsts vārdā veic tehniskās pārbaudes iestādes un-  priekšrakstu Nr. 1 par vienotiem noteikumiem riteņu transportlīdzekļu periodiskām tehniskām apskatēm attiecībā uz vides aizsardzību,kamēr tie pilnībā netiks saskaņoti ar Kopienas tiesību aktiem;-  izvirza noteikumu, ka saskaņā ar Transportlīdzekļu apskates nolīguma 2. panta 2. punktu Kopiena patur tiesības jebkurā laikā deklarēt, ka tā nepiemēros dažus priekšrakstus, kas minēti šā nolīguma pielikumā;-  deklarē, ka tā neuzskata par saistošu Transportlīdzekļu apskates nolīguma 8. pantu attiecībā uz strīdu izšķiršanas kārtību starp divām vai vairākām līgumslēdzējām pusēm.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007SC0620

Ieteikums Padomes lēmums, ar ko atceļ Lēmumu 2004/917/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā  /* SEC/2007/0620 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.5.2007SEC(2007) 620 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atceļ Lēmumu 2004/917/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. VISPāRēJA INFORMāCIJALīguma 104. pantā ir noteikts, ka dalībvalstis nedrīkst pieļaut pārmērīgu valsts budžeta deficītu, un paredzēta tā identificēšanas un novēršanas procedūra. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ir sīkāk noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai jāuzrauga atbilstība budžeta disciplīnai, pamatojoties uz diviem kritērijiem, proti: a) vai plānotais vai reālais valsts budžeta deficīts pārsniedz atsauces vērtību 3 % no IKP (izņemot gadījumus, kad vai nu deficīta attiecība ir būtiski un pastāvīgi pazeminājusies un sasniegusi atsauces vērtībai tuvu līmeni, vai arī atsauces vērtība ir pārsniegta tikai izņēmuma kārtā un uz laiku, un šī attiecība joprojām ir tuva atsauces vērtībai); un b) vai valsts parāds pārsniedz atsauces vērtību 60 % no IKP (ja vien parāda attiecība pietiekami strauji nesamazinās un netuvinās atsauces vērtībai).Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras piemērošanai vajadzīgos statistikas datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3605/93[2] 4. pantu divas reizes gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāziņo par valsts budžeta deficītu, valsts parādu un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem[3].Pamatojoties uz to, ka 2003. gadā valsts kopbudžeta deficīts bija 3,2 % no IKP, bet valsts parāds — 103 % no IKP, Komisija 2004. gada 19. maijā uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Grieķiju, pieņemot paziņojumu atbilstīgi Līguma 104. panta 3. punktam[4]. Uz Komisijas ieteikuma pamata Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts Līguma 104. panta 6. punkta nozīmē[5]. Vienlaikus un arī pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam pieņēma Grieķijai adresētus ieteikumus[6] nolūkā vēlākais līdz 2005. gadam novērst pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju. Saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punktu un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2005. gada 18. janvārī nolēma, ka noteiktajā termiņā nav veikta nekāda efektīva rīcība, reaģējot uz tās ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam[7]. Uz Komisijas ieteikuma pamata un saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu Padome 2005. gada 17. februārī nolēma[8] pieprasīt Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, ko Padome atzinusi par vajadzīgiem, lai novērstu pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju, un pagarināja situācijas novēršanas termiņu par vienu gadu līdz 2006. gadam.Lēmumā atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam Padome nolēma, ka „ Grieķija iespējami īsākā laikā un vēlākais līdz 2006. gadam novērš pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu, izmantojot šādus pasākumus: i) stingri īstenojot parlamenta apstiprināto 2005. gada budžetu un ii) 2006. gadā īstenojot pastāvīgus koriģējošus pasākumus, kā rezultātā budžeta deficīts tiktu labots vismaz par 0,6 procentu punktiem no IKP”. Padome arī pieprasīja, lai Grieķija turpinātu centienus „ noteikt un kontrolēt faktorus, kas nav tīrais aizņēmums, kuri ietekmē izmaiņas parāda līmenī, nolūkā nodrošināt, ka valsts bruto parāda attiecība pietiekami samazinās un pietiekami strauji tuvojas atsauces vērtībai vienlaikus ar pārmērīgā budžeta deficīta labošanu ” un „ uzlabot vispārējo valsts datu vākšanu un apstrādi ”. Padome noteica, ka Grieķijai vēlākais līdz 2005. gada 21. martam jāiesniedz ziņojums, kurā izklāstīti lēmumi nolūkā ņemt vērā Padomes ieteikumus, kā arī pēc tam jāiesniedz turpmāki regulāri ziņojumi par panākto.Turklāt Padome mudināja „ Grieķiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka budžeta konsolidācija ar mērķi sasniegt vidējā termiņa valsts finanšu stāvokli, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, tiek saglabāta, samazinot cikliski koriģēto deficītu vismaz par 0,5 % no IKP gadā pēc tam, kad ir labots pārmērīgais budžeta deficīts” .1. tabula. Padomes 2005. gada 17. februārī apstiprinātā korekcija% no IKP, ja vien nav norādīts citādi | 2004 | 2005 | 2006 |Valsts kopbudžeta bilance Izmaiņas cikliski koriģētajā bilancē Izmaiņas strukturālajā bilancē Kopējais valsts parāds p.m.: reālais IKP pieaugums (%) | -5,5 apm. 112 3,8 | -3,6 +1,7 apm. 112 3,3 | deficīts <3 vismaz +0,6 apm. 110 3,3 |Piezīme . Strukturālā bilance = cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus.Avots . Padomes paziņojums Grieķijai atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam, citējot Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozi.Pamatojoties uz Grieķijas 2005. gada marta stabilitātes programmas pārskatīto atjauninājumu un Grieķijas iestāžu 29. martā publiskoto apņemšanos — 2006. gada budžeta projektā panākt deficīta samazinājumu līdz apjomam, kas ir mazāks par 3 % no IKP —, ko uzskatīja par Padomes lēmumā paredzēto īstenošanas ziņojumu, Komisija 2005. gada 6. aprīlī pieņēma paziņojumu Padomei[9], kurā secināja, ka Grieķijas līdz tam pieņemtie lēmumi atbilda Padomes lēmumam un ka tajā brīdī nebija nepieciešams veikt turpmākus pasākumus atbilstīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai. Padome 2005. gada 12. aprīļa sanāksmē piekrita šim novērtējumam.Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.2. JAUNāKāS DEFICīTA DINAMIKAS TENDENCESPamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) sniegtajiem faktiskajiem datiem pēc Grieķijas 2007. gada aprīļa ziņojuma atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 3605/93[10] un uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, nominālais valsts kopbudžeta deficīts 2006. gadā bija 2,6 % no IKP[11]. Deficīta aprēķins ietver pagaidu ienākumus 0,6 % no IKP apmērā, proti, banku maksājumus un atliktos maksājumus, kas veikti apmaiņā pret to, ka sociālā nodrošinājuma iestādes pārņems pensiju saistības. Šis rezultāts atbilst Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu par nominālā deficīta samazināšanu zem atsauces vērtības — 3 % — līdz 2006. gadam un ir vienāds ar Grieķijas 2005. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi.Galvenie 2006. gadā īstenotie pasākumi attiecībā uz ieņēmumiem bija cīņa pret nodokļu nemaksāšanu, īpašuma nodokļa reforma un akcīzes nodokļa paaugstināšana degvielai un tabakai. Gada otrajā pusē īstenoja vēl vairākus ieņēmumus palielinošus pasākumus, lai nodrošinātu 2006. gada budžeta izpildi, proti, palielināja ienākuma nodokļa priekšapmaksas likmi uzņēmumiem un bankām, vēlreiz paaugstināja akcīzes nodokli degvielai un tabakai un noteica lielāku nodokli mobilo savienojumu rēķiniem. Attiecībā uz izdevumiem galvenie pasākumi bija gan algu, gan darbības izdevumu ierobežošana, jauni noteikumi publiskajiem uzņēmumiem un organizācijām (DEKO) ar nolūku racionalizēt publiskā sektora izdevumus un palielināt resursu sadales efektivitāti, kā arī jauni tiesību akti par valsts un privātā sektora partnerību, kas, neuzliekot slogu budžetam, atviegloja ieguldījumus gan mazos, gan lielos infrastruktūras projektos. Sākotnēji budžetā iekļautos ieņēmumus no pagaidu pasākumiem 0,4 % no IKP apmērā uzskatīja par deficītu mazinošiem. Tomēr izrādījās, ka tie neatbilst „EKS 95”, un Eurostat tos neņēma vērā 2007. gada aprīlī paziņotajā deficīta aprēķinā. Tam būtu vajadzējis palielināt galīgo deficīta apjomu minētajā apmērā. Tomēr mazākus ienākumus no pagaidu pasākumiem pilnībā atsvēra mijmaiņas darījumu skaitļu labojumi, tos palielinot[12],[13].Ieņēmumi un izdevumi gandrīz vienādās daļās — katra pozīcija nepilnu 3 procentu punktu no IKP apmērā — sekmēja nominālo korekciju 5½ % apmērā, salīdzinot ar 2005. gada deficītu. Izteikti IKP, kopējie ieņēmumi palielinājās par 1½ procentu punkta no IKP, no kā netiešie nodokļi veidoja ½ % no IKP. Atlikušo 1 procentu punktu deva sociālo iemaksu un citu ieņēmumu, tostarp kapitāla pārvedumu (ES pārvedumu), palielinājums. Kopējos izdevumus samazināja par 1¼ procentu punkta no IKP, galvenokārt samazinot primāros izdevumus (½ % no IKP) un procentu izdevumus (¼ % no IKP). Samazināja arī kapitāla izdevumus — par aptuveni ½ procentu punkta no IKP. Atbilstīgi Padomes lēmumam strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) tika uzlabota par 2¼ procentu punktiem no IKP.Kopumā 2006. gada deficīts bija 3½ procentu punktiem no IKP mazāks nekā 2003. gadā, kad pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru uzsāka, un 5¼ procentu punktiem no IKP mazāks nekā 2004. gadā, kad deficīts bija vislielākais — 7,9 % no IKP. Līdz ar to primārā bilance uzlabojās attiecīgi par 2¾ un gandrīz 4½ procentu punktiem no IKP. Kaut arī šajā laikposmā tika veiktas finanšu korekcijas, reālais IKP pieaugums bija stabils. Vērtējot pēc lēstajām izmaiņām strukturālajā bilancē, laikā no 2004. līdz 2006. gadam valsts budžeta bilances uzlabojumi iekļāva arī fiskālus pasākumus 4½ procentu punktiem no IKP apmērā. Ja atņem procentu maksājumu samazinājuma ietekmi, fiskālo pasākumu apmērs samazinās līdz 3¾ procentu punktiem no IKP. Šie skaitļi nozīmīgi pārsniedz Padomes lēmumā saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu ieteikto korekciju, ko apstiprināja pēc Padomes lēmuma pieņemšanas veiktais deficīta datu rindu labojums, skaitļus palielinot.Pēc pavasara datu paziņošanas pirmo rezultātu publicēšanas deficīta attiecību parasti labo, skaitļus palielinot vai samazinot. Attiecībā uz ES dalībvalstīm kopumā labojumi nav nekas neparasts, visbiežāk tie ir salīdzinoši nelieli, un vidēji tie nenozīmīgi atšķiras no nulles. Grieķijas gadījumā kopš 2004. gada veiktie valsts budžeta atskaišu apjomīgie labojumi (skatīt ierāmēto informāciju), ko izdarīja pēc tam, kad Eurostat izteica atrunu par paziņotajiem datiem, bija rezultāts veiktajiem pasākumiem, lai uzlabotu valsts finanšu statistikas datu vākšanu un apstrādi, kā tas prasīts Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumā un 2005. gada 17. februāra lēmumā. Šie pasākumi ļāva Eurostat apstiprināt Grieķijas 2006. gada oktobrī un 2007. gada aprīlī paziņotos valsts budžeta deficīta un parāda skaitļus. Kaut arī nevar izslēgt to, ka Grieķijas valsts budžeta deficīta skaitļus nākotnē varētu labot vēlreiz, tomēr, ņemot vērā atšķirību starp patlaban paziņoto deficīta apjomu un deficīta atsauces vērtību, ir samērā neliela varbūtība, ka jebkādi valsts budžeta atskaišu labojumi nākotnē palielinās 2006. gada parāda attiecību tik ļoti, ka tā pārsniegs 3 % no IKP. Tāda varbūtība kļūs vēl mazāka, ja vēlāk šajā gadā Eurostat apstiprinās Grieķijas 2006. gada oktobrī un 2007. gada aprīlī paziņotās labotās IKP datu rindas.3. DEFICīTA PROGNOZES 2007. GADAM UN TURPMāKSaskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, valsts kopbudžeta deficīts 2007. gadam ir prognozēts 2,4 % apmērā no IKP[14], reālajam IKP pieaugumam esot 3¾ %. Tas ietver papildu pastāvīgos pasākumus, kuru mērķis ir samazināt izdevumus, aptuveni ¼ % no IKP apmērā, kā arī tikpat daudz papildu ieņēmumus no vienreizējiem pasākumiem — abas šīs izmaiņas finanšu ministrs paziņoja pirms Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozes sagatavošanas beigu termiņa[15]. Saskaņā ar Grieķijas 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumu oficiālais deficīta mērķis 2007. gadam arī bija 2,4 % no IKP, lai arī šis oficiālais deficīts neietvēra iepriekš minētos pasākumus. Kopumā ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem, kas iekļauti 2007. gada pavasara prognozē, ir aptuveni ½ % no IKP, savukārt stabilitātes programmā tādi nav iekļauti. Saskaņā ar pavasara prognozi, neieskaitot vienreizējos pasākumus, 2007. gada budžeta deficīts joprojām būtu mazāks par atsauces vērtību — 2,9 % no IKP. 2008. gadā, pieņemot, ka līdzšinējā politika tiks turpināta bez izmaiņām, un neizmantojot papildu vienreizējos pasākumus, deficīts nedaudz palielinātos līdz 2¾ % no IKP. Deficīta prognozes liecina par pārmērīga budžeta deficīta ticamu un ilgtspējīgu novēršanu.Kaut arī aprīlī tika paziņoti papildu pastāvīgie un vienreizējie pasākumi, saskaņā ar pavasara prognozi 2007. gada deficīts būs vienāds ar — nevis mazāks par — stabilitātes programmā noteikto mērķi. Konkrēti, tiek prognozēts, ka šo jauno pasākumu ietekmi atsvērs, pirmkārt, pavasara prognozes piesardzīgāki pieņēmumi par izaugsmi un, otrkārt, tas, ka stabilitātes programmā noteiktie pastāvīgie pasākumi, pēc Komisijas domām, ir nepietiekami, lai pilnībā kompensētu to, ka ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem samazināsies no 0,6 % no IKP 2006. gadā līdz (neskaitot aprīlī paziņotos) ½ % 2007. gadā.Galvenie 2007. gada budžetā paredzētie pasākumi attiecībā uz ieņēmumiem ir iedzīvotāju ienākuma nodokļa reforma un akcīzes nodokļa papildu paaugstināšana degvielai 2007. gadā; vienlaikus Grieķijas iestādes joprojām ir cieši apņēmušās pastiprināt cīņu pret nodokļu nemaksāšanu. Attiecībā uz izdevumiem ir prognozēts, ka primāro izdevumu gada palielinājums būs nedaudz mazāks par nominālā IKP pieaugumu, kā rezultātā — apvienojumā ar procentu maksājumu papildu samazinājumu — kopējiem izdevumiem, rēķinot procentos no IKP, būtu jāsamazinās. Samazinājumu palīdzēs sasniegt publiskā sektora algu kopējo izdevumu (aptuveni 25 % no primāro izdevumu kopsummas) mērenāks palielinājums, kas saskaņā ar budžetu nepārsniegs 6 %, kā arī nozīmīgi samazinājumi starpposma valsts izdevumos (galvenokārt administratīvo izmaksu un publiskā iepirkuma jomā).Deficīta prognoze 2007. gadam salīdzinājumā ar 2006. gadu paredz nominālu samazinājumu ¼ procentu punkta no IKP apmērā. Paredzams, ka šī korekcija gandrīz pilnībā būs saistāma ar pastāvīgajiem pasākumiem, ko paziņoja pirms Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozes sagatavošanas beigu termiņa. Tiek prognozēts, ka kopējie ieņēmumi samazināsies par mazāk nekā ¼ procentu punkta; lielāki netiešie nodokļi tikai daļēji atsvērs samazinātus ieņēmumus no pensiju fondu pārņemšanas un, mazākā mērā, samazinātus ieņēmumus no tiešajiem nodokļiem, kas atspoguļo īstenoto iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu. Paredz, ka kopējie izdevumi samazināsies par ½ procenta punktu no IKP, galvenokārt zemāku procentu izdevumu, samazināta valsts patēriņa un bruto ieguldījumu pamatkapitālā dēļ. Strukturālais uzlabojums būs aptuveni ¼ % no IKP apjomā, kā rezultātā strukturālais deficīts 2007. gadā būs apmēram 3¾ %.Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi korekciju temps 2007. gadā neatbilst prasībai par uzlabojumu strukturālā ziņā vismaz 0,5 % no IKP apmērā, kā tas ir noteikts Padomes lēmumā atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam attiecībā uz laikposmu pēc deficīta novēršanas, un nav saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Atzinumā par 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumu[16] Padome atzīmēja, ka programmā nav paredzēts programmas darbības laikā (tā noslēdzas 2009. gadā) sasniegt vidējā termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli (kas Grieķijas gadījumā ir līdzsvarots stāvoklis strukturāla izteiksmē)[17]. Tā arī norādīja, ka laikā pēc pārmērīga deficīta novēršanas budžeta korekciju temps virzībā uz programmā paredzēto VTM būtu jāpaātrina, jo īpaši pēc 2007. gada, lai tas atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam.4. PARāDA DINAMIKAS TENDENCES UN PROGNOZESLaikā no 2003. līdz 2006. gadam izmaiņas kopējā parāda attiecībā neatspoguļoja pilnībā izmaiņas valsts kopbudžeta bilancē un ekonomikas vispārējā sniegumā. Ņemot vērā stabilu nominālā IKP pieaugumu (vidēji vairāk nekā 7½ % gadā, tādējādi vairākus gadus pēc kārtas pārsniedzot ES vidējo rādītāju), kā arī procentu izdevumu samazināšanos un primārās bilances uzlabošanos, parāda attiecība ir samazinājusies tikai par 3¾ procentu punktiem laikā no 2003. līdz 2006. gadam.Nominālā IKP pieaugums ir bijis galvenais parāda samazināšanās iemesls, kas vairāk nekā atsvēra parādu palielinošo procentu izdevumu ietekmi. Nominālā IKP pieauguma un procentu izdevumu kombinētā ietekme („lavīnas efekts”) veicināja parāda samazināšanos par 8¾ procentu punktiem no IKP. Primārā bilance veicināja parāda palielināšanos līdz 2005. gadam (par 3 procentu punktiem no IKP), tomēr 2006. gadā — un pirmo reizi kopš 2003. gada — tā bija ar pārpalikumu, kas palīdzēja samazināt parāda attiecību par aptuveni 2 procentu punktiem.Tomēr ātrāku parāda samazināšanos kavēja nozīmīga apjoma atšķirības starp izmaiņām valsts parādā un valsts budžeta deficītā/pārpalikumā ( stock-flow adjustments, SFA ) kopā aptuveni 4¼ procentu punktu apmērā laikā no 2004. līdz 2006. gadam, neatkarīgi no tā, ka ieņēmumi no privatizācijas bija 1½ % no IKP. Jebkurā gadījumā SFA vairākus pēdējos gadus ir bijušas mazākas nekā pirms dažiem gadiem. Turklāt tagad ir pieejama daudz detalizētāka informācija par katru SFA sastāvdaļu un ir mazāk statistisko neatbilstību, kas palielina paziņoto datu ticamību. 2004. gadā parādu palielinošas SFA 1 % no IKP apmērā bija galvenokārt tāpēc, ka palielinājās centrālās valdības noguldījumi bankās; tas, ka 2005. gadā obligācijas tika emitētas par lielāku summu nekā deficīts, lielākoties bija saistīts ar nepieciešamību nokārtot aizkavētos veselības aprūpes maksājumus. Galvenie iemesli, kāpēc 2006. gadā SFA bija 2,3 % no IKP apmērā, bija šādi: banku noguldījumu papildu uzkrāšanās (0,6 % no IKP); fakts, ka liela daļa ieņēmumu, kas saistīti ar iepriekš minēto pensiju izdevumu pārnešanu uz sociālā nodrošinājuma jomu, vēl nav pārvērsti naudā (0,5 % no IKP)[18]; gaidāmie maksājumi no ES budžeta (0,6 % no IKP); maksājumi, kas attiecās uz militāro ierīču iegādi, kuru piegāde palielinās deficītu (0,4 % no IKP); aktīvu pārdošana (-1,4 % no IKP); statistiskās neatbilstības (0,6 % no IKP); kā arī vairāki citi mazāki mainīgie lielumi[19].Grieķijas 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā uzstādītais mērķis ir no 2006. gada pakāpeniski, tomēr ievērojami paātrināt parāda un IKP attiecības samazinājumu, kopsummā līdz 2009. gadam to samazinot par 12¾ procentu punktiem. To panāktu, galvenokārt izmantojot primārās bilances pārpalikuma palielinājumu (par aptuveni 7¼ procentu punktiem) kombinācijā ar parādu samazinošo „lavīnas efektu” (aptuveni tikpat lielā apmērā, pateicoties nozīmīgam nominālā IKP pieaugumam). Atjauninājums arī paredz, ka nozīmīgi samazināsies parādu palielinošās atšķirības starp izmaiņām valsts parādā un valsts budžeta deficītā/pārpalikumā; tās 2007.–2009. gadā būs 1¾ procentu punkta apmērā no IKP. Atzinumā par programmu Padome atzīmēja, ka parāda attiecības dinamika pēc 2007. gada varētu būt nelabvēlīgāka nekā programmā paredzēts, ņemot vērā optimistiskās izaugsmes prognozes un riskus, kas apdraud deficīta mērķu sasniegšanu. Tā piebilda, ka tomēr, šķiet, ka programmas darbības laikā parāda attiecība samazināsies pietiekami strauji, tuvinoties atsauces vērtībai.Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi parāda samazinājuma temps būs nedaudz lēnāks nekā paredzēts stabilitātes programmā, 2008. gadā sasniedzot aptuveni 97½ %, ja līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām. Ņemot vērā šīs parāda dinamikas tendences, parāda attiecība samazinās pietiekami strauji, tuvojoties atsauces vērtībai.5. APSVēRUMI PAR GRIEķIJAS DATU STATISTISKO TICAMīBUSaskaņā ar Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumu un 2005. gada 17. februāra lēmumu Grieķijai ir „jāuzlabo vispārējo valsts datu vākšana un apstrāde”.Grieķijas Valsts statistikas centrs veica vairākus pasākumus, lai uzlabotu Komisijai paziņoto deficīta un parāda datu kvalitāti. Konkrēti, tie ietvēra jaunu aptauju savlaicīgai datu vākšanai ik ceturksni no sociālā nodrošinājuma iestādēm, pašvaldību un centrālās valdības iestādēm, kas nav valsts iestādes; iepriekšējā aptauja bija ikgadēja un rezultāti bieži vien bija pieejami divus vai trīs gadus vēlāk. Turklāt minētās aptaujas finanšu daļas rezultātus sistemātiski salīdzināja ar pieejamajiem banku darbības statistikas datiem, ko bija savākusi Grieķijas Banka. Grieķijas Valsts statistikas centrs arī veica sīkāku analīzi par kapitāla ieguldījumiem valsts uzņēmumos, lai atbilstīgi Eurostat kritērijiem pareizi uzskaitītu šos ieguldījumus deficīta aprēķinā vai kā finanšu darījumus. Veselības aprūpes izdevumu grāmatvedības uzskaite pārgāja no līdzšinējās naudas uzskaites grāmatvedības uz uzkrāšanas principa grāmatvedību. Saskaņā ar Eurostat ieteikumiem Grieķijas Valsts statistikas centrs mainīja uzskaites procedūru arī militārajiem izdevumiem, pārvedumiem no ES budžeta, nodokļiem un valdības iekšējiem pārvedumiem. Turklāt Grieķijas statistikas iestādes ieviesa vairākus citus Eurostat tehniskos ieteikumus, kas ir uzskaitīti ziņojumā par metodoloģijas izpētes apmeklējumiem. Ar šiem uzlabojumiem panāca to, ka nozīmīgi samazinājās statistiskā neatbilstība datiem par 2002.–2005. gadu. Tā rezultātā Eurostat 2006. gada 23. oktobrī atcēla atrunu par Grieķijas paziņoto valsts deficīta un parāda skaitļu kvalitāti un apstiprināja šos skaitļus. Tos vēlreiz apstiprināja 2007. gada aprīlī. Lai gan joprojām ir vairākas neizskaidrotas neatbilstības, tādu ir daudz mazāk nekā iepriekš.Grieķijas labojumi fiskālajos pārskatos kopš 2004. gada2004. gada septembrī — divus mēnešus pēc tam, kad Padome bija pieņēmusi lēmumu par to, ka Grieķijā ir pārmērīgs deficīts — Grieķijas iestādes paziņoja labotus datus, kas atklāja, ka valsts budžeta deficīts ir pārsniedzis 3 % no IKP jau kopš 2000. gada. Konkrēti, 2000.–2003. gada deficīta apmērs bija labots, to palielinot par vairāk nekā diviem procentu punktiem no IKP gadā (skatīt tabulu). Arī parāda apjoms bija labots, to palielinot par vairāk nekā 7 procentu punktiem no IKP. 2004. gada prognozes paredzēja palielināt deficīta un parāda skaitļus attiecīgi par 2,3 % un 14 % no IKP[20].Šo datu labošanu veica, pamatojoties uz jaunu informāciju par 2000.–2003. gadu, ko Grieķijas iestādes iesniedza pēc Eurostat pieprasījuma, un tā bija balstīta uz „EKS 95” grāmatvedības noteikumu pareizāku piemērošanu. Pēc paziņoto datu pārbaudes Eurostat 2004. gada 23. septembrī apstiprināja jaunos skaitļus par 2000.–2003. gadu[21].2005. gada martā paziņotajos datos no jauna bija veikti labojumi, jo īpaši attiecībā uz 2002.–2003. gada deficītu. Galvenie iemesli tam bija, pirmkārt, tas, ka vēl neizmaksātie veselības aprūpes izdevumi nebija bijuši pareizi iegrāmatoti tad, kad izdevumi faktiski radās, un, otrkārt, tika laboti skaitļi par pārpalikumu sociālā nodrošinājuma jomā, tos samazinot par 0,1 % 2002. gadā un par 0,2 % 2003. gadā. Nedaudz samazināja arī 2002. un 2003. gada parāda apjomu, galvenokārt tāpēc, ka savstarpējā atbalsta fondu pārklasificēja sociālā nodrošinājuma jomā. Kaut arī dati par deficītu un parādu tika vairākkārt laboti, Eurostat neapstiprināja 2005. gada martā, 2005. gada septembrī un 2006. gada aprīlī paziņotos datus[22].Eurostat 2006. gadā no 29. maija līdz 2. jūnijam un no 27. līdz 29. septembrim Grieķijā veica metodoloģijas izpētes apmeklējumus[23]. Apmeklējumu rezultātā Eurostat un Grieķijas iestādes panāca vienošanos, ar kuru tika noskaidroti Eurostat 2005. gada 26. septembra un 2006. gada 24. aprīļa paziņojumā presei minētie neskaidrie jautājumi par ES budžeta pārvedumu uzskaiti, sociālā nodrošinājuma kontiem un debitoru un kreditoru parādiem 2002.–2005. gadā. Eurostat 2006. gada 29. septembrī vienojās ar Grieķijas iestādēm samazināt citu centrālās valdības iestāžu un sociālā nodrošinājuma fondu budžeta pārpalikumu (labojumi pārvedumiem, ko saņēma no 2002.–2005. gada parastā budžeta, un izmaiņas datu avotos 2005. gadā). Labojumi bija ¾ procentu punkta no IKP apmērā attiecībā uz 2004. un 2005. gadu. Konkrēti, sociālā nodrošinājuma jomas pārpalikuma skaitļi tika laboti, tos samazinot par aptuveni ¼ % no IKP gadā. Tā rezultātā savukārt tika labots deficīta un parāda apmērs; Eurostat atcēla atrunas par Grieķijas valsts budžeta deficīta un parāda aprēķiniem un apstiprināja paziņotos datus[24].2007. gada aprīlī paziņotajos datos deficīta apmērs vēlreiz bija labots, to palielinot 2004. un jo īpaši 2005. gadā. Palielinājums 2004. gadā bija galvenokārt tāpēc, ka bija iegūta jauna informācija par ES budžeta pārvedumu iegrāmatošanas laiku; to daļēji kompensēja nodokļu debitoru parādu apjoma labošana, skaitļus palielinot. Palielinājums 2005. gadā bija galvenokārt tāpēc, ka samazināja citu centrālās valdības iestāžu budžeta pārpalikumu[pic]6. SECINāJUMIValsts kopbudžeta deficīts ir samazinājies no 7,9 % no IKP 2004. gadā, kad tas bija vislielākais, līdz 2,6 % 2006. gadā, kas ir mazāk nekā budžeta deficīta atsauces vērtība 3% no IKP. Pasākumi, kuru rezultātā deficīts šajā laikposmā ir samazinājies, ir bijuši galvenokārt pastāvīgie pasākumi, lai arī 2006. gadā izmantoja vienreizējos pasākumus 0,6 % no IKP apmērā. Strukturālā bilance, t.i., cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, 2006. gadā, salīdzinot ar 2004. gadu, uzlabojās par 4½ no IKP, proti, vairāk nekā bija minēts Padomes ieteikumā, ko apstiprina pēc Padomes ieteikumu pieņemšanas veiktais Grieķijas deficīta datu rindu labojums, skaitļus palielinot. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka 2007. gadā pamata deficīts ( headline deficit ) samazināsies līdz 2,4 % no IKP (joprojām ieskaitot vienreizējos pasākumus 0,5 % no IKP apmērā, bez kuriem deficīts jebkurā gadījumā būtu mazāks par 3 %) un, pieņemot, ka līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, tas 2008. gadā nedaudz palielināsies līdz 2,7 % no IKP, bet netiks izmantoti vienreizējie pasākumi un vēl nedaudz uzlabosies strukturālā bilance. Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta samazinājums līdz apjomam, kas ir zem noteiktās atsauces vērtības — 3 % no IKP.Kopējais valsts parāds samazinājās no 108½ % no IKP 2004. gadā līdz 104½ % 2006. gadā, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi ir paredzēts, ka tas līdz 2008. gadam vēl samazināsies līdz aptuveni 97½ % no IKP (pieņemot, ka līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām). Var uzskatīt, ka parāda attiecība samazinās pietiekami strauji, tuvinoties atsauces vērtībai 60 % no IKP.Grieķijas statistikas iestādes uzlaboja procedūras, kā rezultātā nozīmīgi samazinājās statistiskās neatbilstības un paaugstinājās vispārējā datu kvalitāte. Tā rezultātā Eurostat atcēla atrunas par faktiski paziņoto datu kvalitāti.Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka Grieķijā pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts. Tāpēc Komisija iesaka Padomei atcelt lēmumu par to, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.  3. tabula. Budžeta dinamika 2003.–2008. gadāValsts kopbudžeta bilance | -6.2 | -7.9 | -5.5 | -2.6 | -2.4 | -2.4 | -2.7 | -1.8 |- Ieņēmumu kopsumma | 43.0 | 42.1 | 41.6 | 43.2 | 43.0 | 43.2 | 42.5 | 43.6 |- Izdevumu kopsumma | 49.5 | 49.8 | 47.3 | 46.1 | 45.5 | 45.6 | 45.3 | 45.4 |No kuriem: | - procentu izdevumi | 5.5 | 5.5 | 4.9 | 4.6 | 4.4 | 4.4 | 4.2 | 4.2 |- bruto ieguldījumi pamatkapitālā | 4.0 | 4.2 | 3.5 | 3.6 | 3.5 | 3.5 | 3.5 | 3.5 |Primārā bilance | -0.7 | -2.4 | -0.6 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | 1.5 | 2.4 |Vienreizējie un citi pagaidu pasākumi | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.6 | 0.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |Strukturālā bilance(1) | -6.5 | -8.5 | -6.1 | -3.9 | -3.6 | -2.8 | -3.5 | -2.3 |Strukturālā primārā bilance(1) | -1.0 | -3.0 | -1.2 | 0.7 | 0.8 | 1.6 | 0.7 | 1.9 |Kopējais valsts parāds(4) | 107.8 | 108.5 | 107.5 | 104.6 | 100.9 | 100.1 | 97.6 | 95.9 |Izmaiņas parāda attiecībā (a) = (b) + (c) + (d) | -2.9 | 0.7 | -1 | -2.9 | -3.7 | -4.0 | -3.3 | -4.2 |Iemaksas: | - primārā bilance (b) | 0.7 | 2.4 | 0.6 | -2.0 | -2.0 | -2.0 | -1.5 | -2.4 |- „lavīnas efekts” (c) | -3.1 | -2.8 | -2.7 | -3.2 | -2.4 | - | -2.6 | - |- atšķirība starp izmaiņām valsts parādā un valsts budžeta deficītā/pārpalikumā (d) | -0.5 | 1.0 | 1.1 | 2.3 | 0.7 | 0.6 | 0.7 | 0.6 |p.m. Reālā IKP pieaugums (%) | 4.8 | 4.7 | 3.7 | 4.3 | 3.7 | 3.9 | 3.7 | 4.0 |p.m. Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu | 0.6 | 1.5 | 1.4 | 1.7 | 1.5 | 0.9 | 1.6 | 1.1 |(1) Cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. (2) Cikliski koriģētā un strukturālā bilance un starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu saskaņā ar programmu, kā to aprēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmā ietverto informāciju. Attiecībā uz 2007. gadu programmā nebija iekļauti vienreizējie pasākumi ¼ procentu punkta no IKP apmērā un pastāvīgie pasākumi arī ¼ procentu punkta no IKP apmērā, kurus paziņoja 2007. gada aprīlī. Ieņēmumu kopsumma un izdevumu kopsumma ir koriģētas atbilstīgi „EKS 95” saskaņotajām definīcijām. (3) Pieņēmums par līdzšinējās politikas turpināšanu bez izmaiņām. (4) Izmaiņas kopējā parāda attiecībā var izteikt šādi: [pic] kur t ir laika indekss; D, PD, Y un SF attiecīgi ir kopējais valsts parāds, primārais deficīts, nominālais IKP un atšķirība starp izmaiņām valsts parādā un valsts budžeta deficītā/pārpalikumā; un i un y apzīmē vidējās parāda izmaksas un nominālā IKP pieaugumu. Izteiksme iekavās izsaka „lavīnas efektu”. Avoti: Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognoze (COM) un 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājums. |IeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atceļ Lēmumu 2004/917/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu GrieķijāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā(1) Ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu ar Padomes Lēmumu 2004/917/EK[25] tika nolemts, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā valsts kopbudžeta deficīts bija 3,2 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, savukārt kopējais valsts parāds bija 103 % no IKP, krietni pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP[26].(2) Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, kā arī 3. panta 4. punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[27], Padome 2004. gada 6. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Grieķijai adresētu ieteikumu vēlākais līdz 2005. gada beigām novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Šis ieteikums tika publiskots.(3) Atbilstīgi Līguma 104. panta 8. punktam un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2005. gada 19. janvārī nolēma, ka Grieķija noteiktajā termiņā nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu pieņemto ieteikumu[28]. Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2005. gada 17. februārī nolēma[29] atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam pieprasīt Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, ko Padome atzinusi par vajadzīgiem, lai novērstu pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju, un pagarināja situācijas novēršanas termiņu par vienu gadu līdz 2006. gadam.(4) Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu jāatceļ, ja pēc Padomes ieskatiem pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.(5) Atbilstīgi Līgumam pievienotajam Protokolam par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos statistikas datus. Saskaņā ar 4. pantu Padomes 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[30], piemērojot šo protokolu, dalībvalstīm jāsniedz dati par kopējo valsts budžeta deficītu un kopējo valsts parādu, un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem divas reizes gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim.(6) Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) datiem, kas sniegti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktam pēc tam, kad Grieķija 2007. gada 1. aprīlī paziņoja datus, un pamatojoties uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus.-  Valsts kopbudžeta deficīts ir samazināts no 7,9 % no IKP[31] 2004. gadā līdz 2,6 % no IKP 2006. gadā, kas ir mazāk nekā budžeta deficīta atsauces vērtība — 3 % no IKP. Tas atbilst 2005. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā noteiktajam mērķim.-  Ieņēmumi un izdevumi gandrīz vienādās daļās — katra pozīcija nepilnu 3 procentu punktu no IKP apmērā — sekmēja nominālo korekciju 5½ % apmērā, salīdzinot ar 2005. gada deficītu. Izteikti IKP, kopējie ieņēmumi palielinājās par 1½ procentu punkta no IKP, no kā netiešie nodokļi veidoja ½ procentu punkta no IKP. Atlikušo 1 procentu punktu deva sociālo iemaksu un citu ieņēmumu, tostarp kapitāla pārvedumu (ES pārvedumu), palielinājums. Kopējos izdevumus samazināja par 1¼ procentu punktu no IKP, galvenokārt samazinot primāros izdevumus (½ % no IKP) un procentu izdevumus (¼ % no IKP). Samazināja arī kapitāla izdevumus — par aptuveni ½ procentu punkta no IKP. Ieņēmumi no vienreizējiem pasākumiem sasniedza 0,6 % no IKP. Uzlabojums strukturālajā bilancē (t.i., cikliski koriģētajā bilancē, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) 2006. gadā tiek lēsts 2¼ % no IKP apmērā.-  Attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē ir paredzēts, ka deficīts turpinās samazināties līdz 2,4 % no IKP. Tas atbilst oficiālajam deficīta mērķim 2,4 % no IKP, kas noteikts 2006. gada decembra stabilitātes programmas atjauninājumā. Tomēr Komisijas dienestu prognoze ietver papildu ieņēmumus no vienreizējiem pasākumiem ¼ % no IKP apmērā, kā arī izdevumus ietaupošus pastāvīgos pasākumus aptuveni ¼ % no IKP apmērā — par šīm izmaiņām paziņoja pirms Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozes sagatavošanas beigu termiņa, un tāpēc tās nav iekļautas 2006. gada decembrī noteiktajā oficiālajā mērķī. Tomēr, neraugoties uz to, pavasara prognozē paredzētais 2007. gada budžeta deficīts nav mazāks nekā noteiktais mērķis, jo šo jauno pasākumu ietekmi atsver, pirmkārt, piesardzīgāki pieņēmumi par izaugsmi un, otrkārt, tas, ka 2007. gadam plānotie pastāvīgie pasākumi, pēc Komisijas domām, pilnībā nekompensēs ieņēmumu samazinājumu no vienreizējiem pasākumiem. Bez vienreizējiem pasākumiem deficīts joprojām būs mazāks par atsauces vērtību un sasniegs 2,9 % no IKP. Attiecībā uz 2008. gadu pavasara prognozē ir paredzēts, ka, ja līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, budžeta deficīts būs 2,7 % no IKP (attiecībā uz 2008. gadu nav iekļauti vienreizējie pasākumi). Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta samazinājums līdz apjomam, kas zem noteiktā atsauces lieluma 3 % no IKP. Prognozē, ka 2007. gadā strukturālā bilance uzlabosies par aptuveni ¼ procentu punkta no IKP un, pieņemot, ka līdzšinējo politiku turpinās bez izmaiņām, 2008. gadā — vēl nedaudz. To izvērtējot, jāņem vērā nepieciešamība gūt panākumus, lai sasniegtu budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM), kas Grieķijas gadījumā ir strukturālā ziņā līdzsvarots stāvoklis.-  Valsts parāds ir samazinājies no 108½ % no IKP 2004. gadā līdz 104½ % 2006. gadā. Saskaņā ar 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka līdz 2008. gada beigām parāda attiecība vēl papildus samazināsies līdz aptuveni 97½ %, joprojām krietni pārsniedzot atsauces vērtību 60 % no IKP. Var tomēr uzskatīt, ka parāda attiecība samazinās pietiekami strauji, tuvinoties atsauces vērtībai 60 % no IKP.(7) Grieķijas statistikas iestādes uzlaboja procedūras; tāpēc nozīmīgi samazinājās statistiskās neatbilstības un paaugstinājās vispārējā datu kvalitāte. Tā rezultātā Eurostat atcēla atrunas par faktiski paziņoto datu kvalitāti.(8) Padome uzskata, ka pārmērīgs budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2004/917/EK ir jāatceļ,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsVispārējais novērtējums ļauj secināt, ka Grieķijā pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts.2. pantsAr šo atceļ Lēmumu 2004/917/EK.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).[2] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).[3] Jaunākie Grieķijas paziņotie dati ir pieejami:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEC(2004) 623. Skaitļus par 2003. gada valsts kopbudžeta deficītu un kopējo valsts parādu pārskatīja vairākas reizes (skatīt ierāmēto informāciju). Saskaņā ar jaunākajiem datiem 2003. gadā deficīts un parāds bija attiecīgi 6,2 % no IKP un 107,8 % no IKP.[5] OV L 389, 30.12.2004., 25. lpp.[6] Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Grieķiju, atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp_list_en.htm.[7] OV L 107, 28.4.2005., 24. lpp.[8] OV L 153, 16.6.2005., 29. lpp.[9] SEC(2005) 443.[10] Eurostat News Release ( Eurostat paziņojums presei) Nr. 55/2007, 2007. gada 23. aprīlis.[11] IKP šajā dokumentā attiecās uz nelabotajām IKP datu rindām, ko Grieķijas iestādes iesniedza pielikumā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ziņojumam 2007. gada aprīlī, un nevis uz „labotajiem” IKP datiem, ko Grieķijas iestādes paziņoja 2006. gada oktobrī, saskaņā ar kuriem nominālā IKP skaitļus varētu nākties labot, tos palielinot par aptuveni 26 % gadā kopš 2000. gada. Ņemot vērā labojumu apmēru un sarežģītību, Eurostat šos datus joprojām pārbauda.[12] Saskaņā ar „EKS 95” mijmaiņas darījumi ir līgumi starp divām pusēm, kuras vienojas kādā konkrētā laikposmā un saskaņā ar iepriekš paredzētiem noteikumiem veikt savstarpējus maksājumus attiecībā uz kādu paredzētu parādsaistību summu. Visizplatītākie ir procentu mijmaiņas darījumi, ārvalstu valūtu mijmaiņas darījumi un valūtu mijmaiņas darījumi (ko sauc arī par procentu mijmaiņas darījumiem ar dažādām valūtām). Nevienu no šajā sakarā veiktajiem maksājumiem neuzskata par īpašuma ienākumiem, un visi norēķini reģistrējami finanšu kontā.[13] Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2558/2001 (OV L 344, 28.12.2001., 1. lpp.), ar ko izdarīja grozījumus „EKS 95”, ar mijmaiņas darījumiem saistītās plūsmas ir finanšu darījumi, un tāpēc tās neiekļauj valsts budžeta deficīta aprēķinos. Saskaņā ar to pašu regulu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īpašajā gadījumā šīs plūsmas tomēr ieskaita kā procentus. Grieķijas gadījumā ar mijmaiņas darījumu līgumiem saistītās plūsmas 0,29 % no IKP apmērā palīdzēja samazināt to 2006. gada valsts budžeta deficītu, uz ko attiecās pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra.[14] Grieķijas iestādes 2006. gada septembrī paziņoja skaitļu labojumu, tos palielinot par 26 % no nominālā IKP. Šis labojums varētu nozīmēt to, ka līdz ar IKP kā formulas saucēja palielinājumu deficīts varētu samazināties līdz nedaudz mazākam par 2 %. Tomēr — saskaņā ar pagaidu aprēķiniem — ar to saistīto nacionālā kopienākuma labojumu rezultātā varētu pastāvīgi palielināties Grieķijas iemaksas ES budžetā par nepilnu ¼ % no IKP, kā arī Grieķijai varētu būt jāmaksā vienreizējs maksājums, lai segtu šāda iemaksas palielinājuma nokavētos maksājumus attiecībā uz iepriekšējiem gadiem, aptuveni ¾ % no IKP apmērā, kas varētu būt jāparedz 2007. gada bilancē. Tas savukārt varētu palielināt deficītu līdz gandrīz 3 % no IKP, bet tos nepārsniedzot. Tomēr ir jāuzsver, ka šīs aplēses pamatojas vienīgi uz Grieķijas paziņotajiem datiem. NKI komiteja 2006. gada oktobrī atcēla savu atzinumu par Grieķijas iesniegtajiem labotajiem skaitļiem un pieņems jaunu atzinumu vēlāk 2007. gada laikā pēc tam, kad Eurostat būs pabeidzis rūpīgu Grieķijas datu pārbaudi. Tikai pēc tam Komisija varēs noteikt galējo IKP apmēru un to, kā tas reāli ietekmēs Grieķijas iemaksas ES budžetā.[15] Šos pasākumus apstiprināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras 2007. gada 30. aprīļa ziņojumā, ko Grieķija iesniedza saskaņā ar Padomes ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 9. punktam.[16] OV C 70, 27.3.2007., 9. lpp.[17] Grieķijas finanšu ministrs 24. aprīlī publiski paziņoja, ka Grieķijas valdība ir nolēmusi pārcelt vidējā termiņa mērķa — līdzsvarota budžeta vai budžeta ar pārpalikumu — sasniegšanas termiņu no 2012. uz 2010. gadu, t.i., divus gadus agrāk nekā tas paredzēts Grieķijas Stabilitātes un izaugsmes pakta 2006. gada decembra atjauninājumā. Šo apņemšanos apstiprināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras 2007. gada 30. aprīļa ziņojumā, ko Grieķija iesniedza atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu.[18] Šī summa ir jāsamaksā desmit ikgadēju iemaksu veidā.[19] Skatīt Eurostat piezīmi „ SFA dalībvalstīs, euro zonā un ES 27 laikā no 2003. līdz 2006. gadam, kā par to ziņots 2007. gada aprīļa pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras paziņojumā” ( Stock-flow adjustment (SFA) for the Member States, the euro area and the EU27 for the period 2003-2006, as reported in the April 2007 EDP notification ), kas pieejama http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/STOCK_FLOW_2007/EN/STOCK_FLOW_2007-EN.PDF.[20] Skatīt arī Eiropas Komisijas „Valsts finanses EMS — 2005”, Eiropas ekonomika, Nr. 3, jo īpaši I.1. ierāmēto informāciju.[21] Eurostat News Release ( Eurostat paziņojums presei) Nr. 117/2004.[22] Eurostat News Releases ( Eurostat paziņojumi presei) Nr. 39/2005, 120/2005 un 48/2006.[23] Metodoloģijas izpētes apmeklējumus ieviesa ar Padomes Regulas Nr. 3605/93 8.d un 8.e pantu. Šie apmeklējumi „ir paredzēti, lai uzraudzītu iesniegto faktiskos datus apliecinošo valdības kontu aprēķināšanas procesus un lai izdarītu detalizētus secinājumus par iesniegto datu kvalitāti”; tie jāveic „tādos gadījumos, ja atklāti būtiski ar datu kvalitāti saistīti riska faktori vai iespējamas problēmas, īpaši attiecībā uz metodēm, koncepcijām un klasifikācijām, kas lietotas, sagatavojot datus, kurus dalībvalstīm ir pienākums iesniegt”. Ziņojums par metodoloģijas izpētes apmeklējumiem ir pieejams http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631456&_dad=portal&_schema=portal.[24] Eurostat News Release ( Eurostat paziņojums presei) Nr. 139/2006.[25] OV L 389, 30.12.2004., 25. lpp.[26] Skaitļus par 2003. gada valsts kopbud˛eta deficītu un kopējo valsts parādu pārskatīja vairākas reizes. Saskaņā ar jaunākajiem datiem deficīts un parāds bija attiecīgi 6,2 % no IKP un 107,8 % no IKP.[27] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).[28] OV L 107, 28.4.2005., 24. lpp.[29] OV L 153, 16.6.2005., 29. lpp.[30] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).[31] IKP šajā lēmumā attiecas uz nelabotajām IKP datu rindām, nevis uz „labotajiem” IKP datiem, ko Grieķijas iestādes iesniedza 2006. gada oktobrī un 2007. gada aprīlī. 2. tabula. Grieķijas no 2004. gada marta līdz 2007. gada aprīlim veiktie labojumi attiecībā uz pārmērīgas budžeta deficīta novēršanas procedūras laikā paziņotajiem datiem


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.8.2017
            COM(2017) 414 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar kuru apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts Briselē 1995. gada 9. februārī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               Saskaņā ar Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos Horvātijas Republika apņemas pievienoties starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Ar Padomes 2012. gada 14. septembra lēmumu
                  1
                Komisija tika pilnvarota sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai noslēgtu konkrētos protokolus. Sarunas ar Kirgizstānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               Ar ierosināto protokolu Horvātijas Republiku līgumslēdzējas puses statusā iekļauj nolīgumā un uzliek Eiropas Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju horvātu valodā.

               Komisija ir atzinusi sarunu rezultātus par apmierinošiem un ierosina parakstīt un noslēgt protokolu. Pievienotajā ieteikumā Komisija iesaka Padomei apstiprināt, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               Pievienotais ieteikums tiek iesniegts kopā ar:

               i)priekšlikumu Padomes Lēmumam par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā;

               ii)priekšlikumu Padomes Lēmumam par protokola noslēgšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar kuru apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”)
                  2
               , ir jāvienojas nolīguma protokolā.

               (2)Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm
                  3
               . Sarunas ar Kirgizstānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               (3)Attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē esošiem jautājumiem būtu jāapstiprina, ka Komisija noslēdz protokolu,

               (4)Par jautājumiem, uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, protokola parakstīšanai un noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Vienīgais pants

               Ar šo tiek apstiprināts, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
                  4
               .

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dok. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Padomes un Komisijas Lēmums 1999/491/EK, EOTK, Euratom (1999. gada 12. maijs) par noslēgto Partnerības un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, (OV L 196, 28.7.1999., 48. lpp.).

                     (3)
                  Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dok. 13351/12 LIMITED).

                     (4)
                  Protokola teksts ir publicēts ... [ievietot OV atsauci] kopā ar Lēmumu par parakstīšanu Savienības un dalībvalstu vārdā.


				|

		52013PC0586

			Ieteikums PADOMES LĒMUMS attiecībā uz Horvātijas pievienošanos 1990. gada 23. jūlija Konvencijai par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju /* COM/2013/0586 final - 2013/ () */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
2011. gada Akta par Horvātijas
pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk "Pievienošanās
akts") 3. panta 4. punktā noteikts, ka Horvātija
pievienojas minētā akta I pielikumā minētajām
konvencijām un protokoliem un ka šīs konvencijas un protokoli
attiecībā uz Horvātiju stājas spēkā Padomes
noteiktā datumā. Atbilstoši Pievienošanās akta 3. panta
5. punktam Padome, pēc Komisijas ieteikuma un apspriedusies ar
Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem lēmumu par visiem
pielāgojumiem, kas minētajās konvencijās un protokolos ir
nepieciešami saistībā ar Horvātijas pievienošanos, un par
pieņemto tekstu publicēšanu Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
Starp konvencijām un protokoliem, kas
iekļauti Pievienošanās akta I pielikumā, ir 1990. gada
23. jūlija Konvencija 90/436/EEK par nodokļu dubultās
uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu
peļņas korekciju (turpmāk "Arbitrāžas konvencija"),
1995. gada 21. decembra Konvencija par Austrijas, Somijas un
Zviedrijas pievienošanos Arbitrāžas konvencijai, 1999. gada
25. maija Protokols, ar ko groza Arbitrāžas konvenciju, un 2004. gada
8. decembra Konvencija par Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas,
Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas
pievienošanos Arbitrāžas konvencijai. Arbitrāžas konvencija ir
grozīta ar 1999. gada 25. maija protokolu un 1995. gada
21. decembra un 2004. gada 8. decembra konvencijām.
Bulgārija un Rumānija
Arbitrāžas konvencijai ir pievienojušās ar 2005. gada pievienošanās
aktu. Ar 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/492/EK ir veikti
pielāgojumi, kas nepieciešami saistībā ar Bulgārijas un
Rumānijas pievienošanos Arbitrāžas konvencijai, un noteikts
spēkā stāšanās datums grozījumiem attiecībā
uz Bulgāriju un Rumāniju.
Ar šo Komisijas ieteikumu Padomes Lēmumam
atbilstoši 2011. gada Pievienošanās akta 3. panta 4. un
5. punktam ir paredzēts veikt pielāgojumus, kas nepieciešami
saistībā ar Horvātijas pievienošanos Arbitrāžas
konvencijai, un noteikt spēkā stāšanās datumu
grozījumiem attiecībā uz Horvātiju.
Ieteikums
PADOMES LĒMUMS
attiecībā uz Horvātijas
pievienošanos 1990. gada 23. jūlija Konvencijai par nodokļu
dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto
uzņēmumu peļņas korekciju
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienību,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Horvātijas
Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 3. panta 4. un
5. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu[1],
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[2],
tā kā:
(1)       Konvencija 90/436/EEK[3] (turpmāk
"Arbitrāžas konvencija") ir parakstīta Briselē
1990. gada 23. jūlijā un stājās spēkā
1995. gada 1. janvārī.
(2)       Arbitrāžas konvencija
tika grozīta ar 1999. gada 25. maijā parakstītu
protokolu[4],
ar 1995. gada 21. decembrī parakstītu konvenciju[5], ar 2004. gada
8. decembrī parakstītu konvenciju[6],
kā arī ar 2008. gada 23. jūnija Lēmumu
2008/492/EK[7].
(3)       2011. gada
Pievienošanās akta[8]
3. panta 4. punktā ir noteikts, ka Horvātija pievienojas
starp dalībvalstīm noslēgtajām konvencijām un
protokoliem, kas minēti Pievienošanās akta I pielikumā.
Attiecībā uz Horvātiju minētajiem aktiem jāstājas
spēkā Padomes noteiktā datumā.
(4)       Saskaņā ar
2011. gada Pievienošanās akta 3. panta 5. punktu Padome
veic visus pielāgojumus, kas nepieciešami saistībā ar
pievienošanos minētajām konvencijām un protokoliem un
publicē pieņemtos tekstus Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Arbitrāžas konvenciju groza šādi:
1) konvencijas 2. panta 2. punkta i)
līdz xxvii) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:
"i) Beļģijā:
a) impôt des personnes
physiques/personenbelasting,
b) impôt des sociétés/vennootschapsbelasting,
c) impôt des personnes
morales/rechtspersonenbelasting,
d) impôt des non-résidents/belasting der
niet-verblijfhouders,
e) taxe
communale et la taxe d'agglomération additionnelles à l'impôt des personnes
physiques/aanvullende gemeentebelasting en agglomeratiebelasting op de
personenbelasting,
ii) Bulgārijā:
a) данък върху
доходите на физическите
лица,
b) корпоративен
данък,
iii) Čehijas Republikā:
a) daň z přijmů fyzických osob,
b) daň z přijmů právnických
osob,
iv) Dānijā:
a) indkomstskat til staten,
b) den kommunale indkomstskat,
c) den amtskommunale indkomstskat,
v) Vācijā:
a) Einkommensteuer,
b) Koerperschaftsteuer,
c) Gewerbesteuer (ja ar nodokli apliek
tirdzniecībā gūtu peļņu),
vi) Igaunijā:
a) tulumaks,
vii) Īrijā:
a) Cáin Ioncaim,
b) Cáin Chorparáide,
viii) Grieķijā:
a) φόρος
εισοδήματος
φυσικών
προσώπων,
b) φόρος
εισοδήματος
νομικών
προσώπων,
c) εισφορά
υπέρ των
επιχειρήσεων
ύδρευσης και
αποχέτευσης,
ix) Spānijā:
a) Impuesto sobre la Renta de las Personas
Fisicas,
b) Impuesto sobre Sociedades,
c) Impuesto sobre la Renta de no Residentes,
x) Francijā:
a) impôt sur le revenu,
b) impôt sur les sociétés,
xi) Horvātijā:
a) porez na dohodak,
b) porez na dobit,
xii) Itālijā:
a) imposta sul reddito delle persone fisiche,
b) imposta sul reddito delle società,
c) imposta regionale sulle attività produttive,
xiii) Kiprā:
a) Φόρος Εισοδήματος,
b) Έκτακτη Εισφορά
για την Άμυνα της
yημοκρατίας,
xiv) Latvijā:
a) uzņēmumu ienākuma nodoklis,
b) iedzīvotāju ienākuma
nodoklis,
xv) Lietuvā:
a) Gyventojų pajamų mokestis,
b) Pelno mokestis,
xvi) Luksemburgā:
a) impôt sur le revenu des personnes physiques,
b) impôt sur le revenu des collectivités,
c) impôt commercial (ja ar nodokli apliek
tirdzniecībā gūtu peļņu),
xvii) Ungārijā:
a) személyi jövedelemadó,
b) társasági adó,
c) osztalékadó,
xviii) Maltā:
a) taxxa fuq l-income,
xix) Nīderlandē:
a) inkomstenbelasting,
b) vennootschapsbelasting,
xx) Austrijā:
a) Einkommensteuer,
b) Körperschaftsteuer,
xxi) Polijā:
a) podatek dochodowy od osób fizycznych,
b) podatek dochodowy od osób prawnych,
xxii) Portugālē:
a) imposto sobre o rendimento das pessoas
singulares,
b) imposto sobre o rendimento das pessoas
colectivas,
c) derrama para os municípios sobre o imposto
sobre o rendimento das pessoas colectivas,
xxiii) Rumānijā:
a) impozitul pe venit,
b) impozitul pe profit,
c) impozitul pe veniturile obținute din
România de nerezidenți,
xxiv) Slovēnijā:
a) dohodnina,
b) davek od dobička pravnih oseb,
xxv) Slovākijā:
a) daň z príjmov právnických osôb,
b) daň z príjmov fyzických osôb,
xxvi) Somijā:
a) valtion tuloverot/de statliga
inkomstskatterna,
b) yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för
samfund,
c) kunnallisvero/kommunalskatten,
d) kirkollisvero/kyrkoskatten,
e) korkotulon lähdevero/källskatten å
ränteinkomst,
f) rajoitetusti verovelvollisen
lähdevero/källskatten för begränsat skattskyldig,
xxvii) Zviedrijā:
a) statlig inkomstskatt,
b) kupongskatt,
c) kommunal inkomstskatt,
xxviii) Apvienotajā Karalistē:
a) Income Tax,
b) Corporation Tax.";
2) sarakstu konvencijas 3. panta 1. punktā
aizstāj ar šādu:
"– Beļģijā:
De Minister van Financiën vai pilnvarots pārstāvis,
Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis,
– Bulgārijā:
Министъра
на финансите
или негов
упълномощен
представител,
– Čehijas Republikā:
Ministr financí vai
pilnvarots pārstāvis,
– Dānijā:
Skatteministeren vai
pilnvarots pārstāvis,
– Vacijā:
Der Bundesminister der Finanzen vai pilnvarots pārstāvis,
– Igaunijā:
Rahandusminister vai
pilnvarots pārstāvis,
– Īrijā:
The Revenue Commissioners vai pilnvarots pārstāvis,
– Grieķijā:
Ο
Υπουργός των
Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis,
– Spānijā:
El Ministro de Economía y Hacienda vai pilnvarots pārstāvis,
– Francijā:
Le Ministre chargé du budget vai pilnvarots pārstāvis,
– Horvātijā:
Ministar financija vai
pilnvarots pārstāvis,
– Itālijā:
Il Capo del Dipartimento per le Politiche
Fiscali vai pilnvarots pārstāvis,
– Kiprā:
Ο
Υπουργός
Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis,
– Latvijā:
Valsts ieņēmumu dienests,
– Lietuvā:
Finansu ministras vai
pilnvarots pārstāvis,
– Luksemburgā:
Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis,
– Ungārijā:
a pénzügyminiszter vai
pilnvarots pārstāvis,
– Maltā:
il-Ministru responsabbli għall-finanzi vai pilnvarots pārstāvis,
– Nīderlandē:
De Minister van Financiën vai pilnvarots pārstāvis,
– Austrijā:
Der Bundesminister für Finanzen vai pilnvarots pārstāvis,
– Polijā:
Minister Finansów vai
pilnvarots pārstāvis,
– Portugālē:
O Ministro das Finanças vai pilnvarots pārstāvis,
– Rumānijā:
Preşedintele Agenţiei Naţionale
de Administrare Fiscală sau un reprezentant autorizat,
– Slovēnijā:
Ministrstvo za finance
vai pilnvarots pārstāvis,
– Slovākijā:
Minister financií vai
pilnvarots pārstāvis,
– Somijā:
Valtiovarainministeriö
or vai pilnvarots pārstāvis,
Finansministeriet vai
pilnvarots pārstāvis,
– Zviedrijā:
Finansministern vai
pilnvarots pārstāvis,
– Apvienotajā Karalistē:
The Commissioners of Inland Revenue vai pilnvarots pārstāvis."
2. pants
Arbitrāžas konvencijas un 1999. gada 25.
maija protokola, kā arī 1995. gada 21. decembra un 2004. gada 8. decembra
konvenciju un Lēmuma 2008/492/EK teksti horvātu valodā[9] ir autentiski ar tādiem
pašiem nosacījumiem kā minēto tekstu pārējās
valodu versijas.
3. pants
Arbitrāžas konvencija, kas grozīta
ar 1999. gada 25. maija protokolu, 1995. gada 21. decembra
un 2004. gada 8. decembra konvencijām, Lēmumu 2008/492/EK,
kā arī šo lēmumu, starp Horvātiju un ikvienu citu Eiropas
Savienības dalībvalsti stājas spēkā XXX [datums].
4. pants
Šis lēmums stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L […], […],
[…]. lpp.
[2]               OV L […], […],
[…]. lpp.
[3]               Konvencija par nodokļu
dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto
uzņēmumu peļņas korekciju (OV L 225, 20.8.1990.,
10. lpp.).
[4]               Protokols, ar ko groza
1990. gada 23. jūlija Konvenciju par nodokļu dubultās
uzlikšanas novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu
peļņas korekciju (OV C 202, 16.7.1999., 1. lpp.)
[5]               Konvencija par Austrijas
Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos
Konvencijai par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu
sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas korekciju
(OV C 26, 31.1.1996., 1. lpp.)
[6]               Konvencija par Čehijas
Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas,
Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas
Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas
pievienošanos Konvencijai par nodokļu dubultās uzlikšanas
novēršanu sakarā ar asociēto uzņēmumu peļņas
korekciju (OV C 160, 30.6.2005., 1. lpp.).
[7]               Padomes 2008. gada
23. jūnija Lēmums attiecībā uz Bulgārijas un
Rumānijas pievienošanos 1990. gada 23. jūlija Konvencijai par
nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu sakarā ar
asociēto uzņēmumu peļņas korekciju (OV L 174,
3.7.2008., 1. lpp.).
[8]               Akts par Horvātijas
Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem
Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas
Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas
dibināšanas līgumā (OV L 112, 24.4.2012.,
21. lpp.).
[9]               Konvenciju un protokolu un
Lēmuma 2008/492/EK tekstus horvātu valodā vēlāk
publicē īpašā Oficiālā Vēstneša
izdevumā.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006SC0787

Ieteikums Padomes lēmums ar kuru atceļ Lēmumu 2005/184/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā  /* SEC/2006/0787 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.6.2006SEC(2006) 787 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMSar kuru atceļ Lēmumu 2005/184/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. IEVADSLīguma 104. pants prasa dalībvalstīm izvairīties no pārmērīga budžeta deficīta un nosaka procedūru tā identificēšanai un novēršanai. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ir sīkāk aprakstīta Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, „kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu”[1], kura ietilpst Stabilitātes un izaugsmes paktā.Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3605/93[2] 4. pantu divas reizes gadā, tas ir, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāziņo par valsts budžeta deficītu un valsts parādu un par citiem saistītajiem rādītājiem.Komisija 2004. gada 7. aprīlī publicēja 2004. gada pavasara prognozes[3]. Saskaņā ar šīm prognozēm, kur ņēma vērā Kipras valdības paziņotos datus 2004. gada martā, Kiprā vispārējais valsts budžeta deficīts palielinājās no vairāk nekā 4½% no IKP 2002. gadā līdz aptuveni 6¼% no IKP 2003. gadā, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3% no IKP. Komisijas ziņojumā tika secināts, ka valsts parāda attiecība pret IKP, kas 2003. gadā jau bija 72¼% no IKP, turpinās atšķirties no Līgumā noteiktās 60% atsauces vērtības līdz pat vairāk nekā 74½% no IKP 2004. gadā. Balstoties uz šiem pierādījumiem, Komisija 2004. gada 12. maijā attiecībā uz Kipru ierosināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, sagatavojot ziņojumu,[4] kā paredzēts Līguma 104. panta 3. punktā. Kipras iestādes 2004. gada 24. maijā iesniedza konverģences programmu laikposmam no 2004.–2007. gadam, apstiprinot, ka deficīta līmenis bijis aptuveni 6¼% no IKP 2003. gadā un paredzamā valsts parāda attiecība pret IKP – 75¼% no IKP 2004. gadā. Ņemot vērā visus atbilstošos faktorus šajā ziņojumā un Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar 104. panta 4. punktu, Komisija 2004. gada 24. jūnijā pieņēma atzinumu (saskaņā ar Līguma 104. panta 5. punktu), konstatējot, ka Kiprā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome 2004. gada 5. jūlijā saskaņā ar 104. panta 6. punktu pieņēma attiecīgu Lēmumu[5].Vienlaikus Padome pieņēma atzinumu par Kipras 24. maija konverģences programmu saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97[6] un ieteikumus Kiprai atbilstoši Līguma 104. panta 7. punktam, lai novērstu pārmērīgā budžeta deficīta situāciju.2. Ieteikumi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūruPadome Kipras valdībai ieteica „ novērst pastāvošo pārmērīgu budžeta deficītu, cik drīz vien iespējams .” Konkrēti, tika ieteikts: „ apņēmīgi īstenot 2004. gada maija konverģences programmā paredzētos pasākumus , jo īpaši, līdz 2004. gada 5. novembrim veikt efektīvus pasākumus, lai sasniegtu to mērķi, proti, lai deficīts 2005. gadā ticami un stabili kļūtu mazāks par 3% no IKP, kā paredzēts Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumā par konverģences programmu, kura iesniegta 2004. gada maijā .” Vēl Padome ieteica „ Kipras varas iestādēm nodrošināt, ka parāda procentuālās vērtības pieaugumu 2004.gadā aptur un pēc tam samazina, kā paredzēts Padomes atzinumā par konverģences programmu .”Pieņemot ieteikumus pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, Padome aicināja Kipras pārvaldes iestādes nodrošināt, ka: „budžeta konsolidāciju, kuras mērķis ir vidējā termiņā panākt stāvokli, kad budžets ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, turpina pēc tam, kad pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts.”Komisija 2004. gada 22. decembrī secināja[7], ka Kipras valdība ir veikusi efektīvu darbību attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti 2005. gada deficīta mērķu sasniegšanai līdz paredzētā termiņa 5. novembrī beigām, reaģējot uz Padomes ieteikumu, ko Padome pieņēma zināšanai 2005. gada 18. janvārī.Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, kad pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī, pēc Padomes uzskata, ir novērsts.3. Deficīta dinamika līdz 2005. gadam2006. gada aprīļa paziņojumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (kuru iesniedza 2006. gada 22. martā un kuru Eurostat publicēja 2006. gada 24. aprīlī) tika lēsts, ka valsts budžeta deficīts 2005. gadā ir 2,4% no IKP (1. tabula). Šāds rezultāts sakrīt ar mērķi – 2,9% no IKP –, kā noteikts 2004. gada maija konverģences programmā, kas apstiprināta 2005. gada budžeta likumā, ko parlaments pieņēma 2004. gada decembrī, un ar 2,5% mērķi jaunākajā konverģences programmas atjauninātajā versijā, kas iesniegta 2005. gada 14. decembrī. Atbilstoši 2005. gada budžetam, korekcijas bija jāpanāk gan palielinot ieņēmumus, gan ierobežojot izdevumus. Ieņēmumu pasākumos iekļauti gan strukturāli pasākumi (2004. gada maijā PVN likmes tika koriģētas, tās palielinot atbilstoši acquis, un tādējādi ietekmējot 2005. gada rādītājus), gan vienreizēji pasākumi (nodokļu amnestija, kas ļāvusi gūt papildu ieņēmumus apjomā līdz ¾ procentu punkta 2004. gadā un gandrīz līdz 1% 2005. gadā). Nominālo izdevumu palielināšanos ierobežoja, nosakot griestus kārtējo un kapitāla izdevumu nominālajam izaugsmes tempam, ierobežojot kārtējos pārskaitījumus un subsīdijas atbilstoši inflācijai un paaugstinot pensionēšanās vecumu valsts sektorā nodarbinātajiem. Rezultāts, kas bija labāks nekā cerēts, tika panākts ar augstu nodokļu saturu izaugsmē, kas gandrīz pilnīgi tika balstīta uz vietējo patēriņu un kurai līdztekus ievērojami palielinājās nodarbinātība. Ieņēmumi no nodokļu amnestijas arī izrādījās augstāki, nekā iepriekš paredzēts. Turklāt 2004. gada deficīta rezultāti (nedaudz augstāk par 4% no IKP) bija zem 2004. gada beigās paredzētā līmeņa (aptuveni 4¾% no IKP), kad tika apstiprināts 2005. gada budžets. Deficīta rezultāts būtu varējis būt pat vēl labāks, ja daļa šādu bāzes gada efektu un papildu ieņēmumu nebūtu mazināti, pārsniedzot izdevumu limitu. Lai gan darba samaksas ierobežojumi lielākoties tika ievēroti, un kapitāla izdevumi nominālās izteiksmēs faktiski kritās, sociālo pabalstu maksājumi palielinājās līdz 13%.1. tabula. Budžeta dinamika 2003. - 2005. gadā (% no IKP) |Izpilde | 2003. | 2004. | 2005. |Vispārējā valsts bilance | -6.3 | -4.1 | -2.4 |- Kopējie ieņēmumi | 39.1 | 39.7 | 42.3 |no kuriem: kārtējie nodokļi | 26.2 | 25.6 | 26.9 |sociālās iemaksas | 7.1 | 7.8 | 8.4 |- Izdevumi kopā | 45.3 | 43.8 | 44.7 |no kuriem: kolektīvais patēriņš | 10.9 | 9.9 | 10.0 |pabalsti natūrā | 9.0 | 8.2 | 8.3 |pabalsti, kas nav natūrā | 11.4 | 12.2 | 12.9 |procentu izdevumi | 3.4 | 3.2 | 3.4 |bruto ieguldījumi pamatkapitālā | 3.4 | 4.1 | 3.2 |Primārā bilance | -2.8 | -0.9 | 1.0 |Pm Nodokļu slogs | 33.2 | 33.4 | 35.3 |Pm Cikliski koriģētā bilance (1) 1 | -6.1 | -3.9 | -2.1 |Pm Vienreizējie pasākumi (2) | 1.8 | 1.0 | 0.9 |Pm Strukturālā bilance (1–2) 1 | -7.9 | -4.9 | -3.0 |Pm Strukturālā primārā bilance | -4.4 | -1.7 | 0.4 |Pm Faktiskais IKP 1 (gada procentuālās izmaiņas) | 1.9 | 3.9 | 3.8 |Procentu izdevumos un bilancē iekļauti maiņas darījumi saskaņā ar definīciju, kas izmantota pārmērīga budžeta deficīta procedūrā. Kopējie ieņēmumi un kopējie izdevumi atbilst saskaņotajām definīcijām atbilstīgi ESA95. 1 Komisijas dienestu 2006. gada pavasara ekonomikas prognoze. Avots: Komisijas dienesti. |Kopumā deficīta rādītāji 2005. gadā uzlabojās par gandrīz 4 procentu punktiem no IKP salīdzinājumā ar 2003. gadu un par 1¾% punktiem, salīdzinājumā ar 2004. gadu. Pagaidu ieņēmumi radīja aptuveni 1% no IKP gan 2004., gan 2005. gadā. Primārā bilance laikā kopš 2002. gada pirmo reizi kļuva pozitīva. Jo īpaši primārais pārpalikums 1% apjomā no IKP 2005. gadā ir salīdzināms ar primāro 3% un 1% deficītu attiecīgi 2003. un 2004. gadā. Vērtējot pēc lēstajām izmaiņām strukturālajā bilancē (cikliski koriģētā bilance, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus), valsts budžeta bilances uzlabojumi iekļāva arī fiskālus pasākumus par aptuveni 5 procentu punktiem no IKP laikā no 2003.–2005. gadam, kad strukturālais deficīts bija attiecīgi gandrīz 8% un 3% no IKP.4. Budžeta prognozes 2006. gadam un turpmākSaskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada pavasara budžeta prognozi paredzams, ka vispārējais valsts budžeta deficīts būs nedaudz virs 2% no IKP (2. tabula) vai aptuveni ¼ procentu punkta no IKP augstāka nekā oficiālais mērķis. Atšķirība galvenokārt skaidrojama ar optimistiskāku izaugsmes scenāriju Kipras sniegtajās oficiālajās aplēsēs. Saskaņā ar 2005. gadā atjaunināto konverģences programmu šajā gadā IKP augtu līdz 4,2%, savukārt Komisijas dienesti 2006. gada pavasara budžeta prognozē lēš, ka IKP augs līdz 3,8%. Paredzams, ka primārā pārpalikuma līmenis paliks nemainīgs – 1% no IKP, jo vispārējā valsts budžeta deficīta samazinājums salīdzinājumā ar rezultātu 2005. gadā (nedaudz virs ¼% no IKP) tikai atspoguļotu paredzēto procentu maksājumu samazinājumu.2. tabula. Valsts finanšu prognozes (% no IKP) |2005. | 2006. | 2007. |KP | Komisija | KP | Komisija (1) |Vispārējā valsts bilance | -2.4 | -1.9 | -2.1 | -1.8 | -2.0 |- Kopējie ieņēmumi | 42.3 | 41.9 | 41.8 | 41.9 | 41.8 |no kuriem: kārtējie nodokļi | 26.9 | 26.9 | 26.9 | 27.0 | 26.8 |sociālās iemaksas | 8.4 | 8.1 | 8.1 | 8.1 | 8.1 |- Izdevumi kopā | 44.7 | 43.8 | 43.9 | 43.7 | 43.8 |no kuriem: - kolektīvais patēriņš | 10.0 | 9.5 | 9.8 | 9.0 | 9.8 |- pabalsti, kas nav natūrā | 12.9 | 11.4 | 11.4 | 11.5 | 11.4 |- procentu izdevumi | 3.4 | 3.1 | 3.1 | 3.0 | 3.0 |- bruto ieguldījumi pamatkapitālā | 3.2 | 3.4 | 3.4 | 3.4 | 3.4 |Primārā bilance | 1.0 | 1.2 | 1.0 | 1.2 | 1.0 |Pm Cikliski koriģētā bilance (1) | -2.1 | -1.8 | -1.9 | -1.8 | -2.0 |Pm Vienreizējie pasākumi (2) | 0.9 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |Pm Strukturālā bilance (1–2) | -3.0 | -2.1 | -2.2 | -2.1 | -2.3 |Pm Strukturālā primārā bilance | 0.4 | 1.0 | 0.9 | 0.9 | 0.7 |Pm Faktiskais IKP (gada procentuālās izmaiņas) | 3.8 | 4.2 | 3.8 | 4.2 | 3.8 |Avoti: 2006. gada aprīļa paziņojums par pārmērīgu budžeta deficītu 2005. gadā, konverģences programmas (KP) atjauninājumi 2005. gadā un Komisijas dienestu prognozes 2006. gada pavasarim (Komisija). Cikliski koriģētā strukturālā bilance KP, ko aprēķina Komisijas dienesti, par pamatu ņemot programmā sniegtos datus (atšķirība ar Komisijas prognozi atspoguļo atšķirīgus makroekonomiskās attīstības scenārijus). KP kopējie ieņēmumi un kopējie izdevumi ir palielinājušies par 1,9 procenta punktiem no IKP, kas atbilst saskaņotajām definīcijām atbilstīgi ESA95. (1) Ja pastāv „parastais scenārijs” – netiek mainīta politika. |Atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus no cikliski koriģētās bilances, strukturālais uzlabojums sasniegtu pat ¾ procentu punkta no IKP un strukturālais deficīts 2006. gadā būtu ap 2¼%. Paredzētais strukturālā deficīta līmenis sasniedz minimālu uzlabojumu gadā – vismaz ½% no IKP –, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā, un liecina par pārmērīga budžeta deficīta ticamu un ilgtspējīgu korekciju, ko apstiprina 2007. gada budžeta aplēses Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēs. Ja notikumu attīstības scenārijs paliek kā ierasts, tas ir, netiek mainīta politika, ņemot vērā ieņēmumus no vienreizējiem pasākumiem, kas ir nedaudz virs ¼ procentu punkta no IKP, ir paredzams, ka strukturālā bilance saglabāsies gandrīz nemainīga – aptuveni 2¼% no IKP. Strukturālās bilances uzlabojuma trūkums 2007. gadā atspoguļo paredzamo Kipras neto pozīcijas pasliktināšanos salīdzinājumā ar ES budžetu, jo 2006. gadā beidzas īstermiņa kompensējošās dotācijas saistībā ar pievienošanos ES.Saskaņā ar Padomes atzinumu[8] par atjaunināto Kipras konverģences programmu 2005.–2009. gadam, Kipras pārvaldes iestāžu plānotie pasākumi programmas periodā turpinātu valsts finanšu konsolidēšanu laikā līdz 2009. gadam, kad deficīts tuvotos ½% no IKP. Sasniedzot ¾% no IKP 2005. gadā, paredzams, ka primārais pārpalikuma līmenis pakāpeniski palielināsies līdz 1¾% no IKP 2009. gadā. Strukturālais deficīts samazinātos no aptuveni 3% no IKP 2005. gadā līdz aptuveni ½% no IKP laikā līdz 2009. gadam[9], liecinot par uzlabojumu par vairāk nekā ½% no IKP vidēji vienā gadā. Pamatojoties uz 2005. gadā gaidāmo iznākumu un ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekošs, lai nodrošinātu, ka Kipras pārvaldes iestāžu identificētais vidēja termiņa mērķis (VTM) tiek gandrīz sasniegts laikā līdz 2009. gadam, kā programmā paredzēts. Laikā pēc pārmērīga budžeta deficīta koriģēšanas korekciju temps, lai sasniegtu programmā paredzētos programmas VTM, liecinātu par virzību uz stāvokli tuvu līdzsvaram, kas savukārt būtu atbilstošā līmenī[10], jo būtu euro zonai un VKM II dalībvalstīm noteiktajās robežās atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam un tā Rīcības kodeksam[11]. Tāpat Padome uzskata, ka programmā norādītā budžeta stratēģija nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai nepārkāptu deficīta slieksni 3% no IKP budžeta parastu makroekonomisko svārstību rezultātā pēc 2008. gada.5. Valsts parāds2005. gadā valsts parāda attiecība pret IKP samazinājās līdz 70¼% no 71¾ 2004. gadā, pateicoties konstatētajam primārajam pārpalikumam un augstajam izaugsmes līmenim, kura ietekmi uz parāda samazināšanos daļēji mazināja finanšu aktīvu uzkrāšanās noguldījumu veidā vērtspapīru dzēšanas fondos Centrālajā bankā (3. tabula).Saskaņā ar 2006. gada budžeta likumu tiek lēsts, ka parāda attiecība pret IKP joprojām samazināsies – līdz 67% 2006. gadā. Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēs arī paredzēts, ka parāda attiecība pret IKP samazināsies, tikai nedaudz mazāk, no 70¼% no IKP 2005. gadā līdz 69% 2006. gadā. Atšķirības starp Komisijas prognozēm un budžeta likumu skaidrojamas ar to, ka atšķirīgi tiek prognozēta primārā bilance un nominālais IKP pieaugums (atšķirīgi prognozēta „lavīnas efekta” ietekme), un ar to, ka Komisijas prognozēs nav iekļauts parādu samazinošais efekts, ko rada vērtspapīru dzēšanas fondu dekumulācija (ja tas būtu ņemts vērā, prognozētais līmenis saruktu līdz aptuveni 68% no IKP). Balstoties uz ierastu politiku, Komisijas dienesti prognozē, ka parāda attiecība pret IKP 2007. gadā turpinās samazināties līdz 67¾% no IKP. Galvenokārt paredzētās vērtspapīru dzēšanas fondu dekumulācijas dēļ, 2005. gadā atjauninātajā konverģences programmā paredzēts, ka parāda attiecība pret IKP turpinās samazināties, sākot no 64% no IKP 2007. gadā līdz 57% 2008. gadā un 53½% 2009. gadā. Iepriekš pieminētajā Padomes atzinumā par konverģences programmu ir secināts, ka, ņemot vērā risku līdzsvaru programmā, izskatās, ka parāda attiecība samazinās pietiekoši, lai sasniegtu atsauces vērtību – 60% no IKP.3. tabula. Parāda dinamika |2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. |KP | Komisija | KP | Komisija (1) |Valdības kopējā parāda attiecība (2) | 69.7 | 71.7 | 70.3 | 67.0 | 69.1 | 64.0 | 67.8 |Izmaiņas parāda attiecībā | 4.5 | 1.9 | -1.3 | -3.5 | -1.2 | -3.0 | -1.3 |Kopējā parāda attiecību izmaiņas veicinošie faktori: |- primārā bilance | 2.8 | 0.9 | -1.0 | -1.2 | -1.0 | -1.2 | -1.0 |- „lavīnas efekts” | -0.8 | -1.0 | -1.1 | -1.6 | -1.0 | -1.2 | -1.0 |- procentu izdevumi | 3.4 | 3.2 | 3.4 | 3.1 | 3.1 | 3.0 | 3.0 |- Krājumu plūsmas korekcijas | 2.5 | 2.0 | 0.8 | -0.8 | 0.8 | -0.6 | 0.7 |no kuriem: |- starpība starp naudas līdzekļiem un uzkrājumiem | 0.6 | 0.3 | 0.3 | 0.0 | 0.0 |- finanšu aktīvu tīrā uzkrāšana | 1.8 | 1.6 | 0.3 | -0.6 | -0.4 |no tiem ieņēmumi no privatizācijas | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 0.0 |- novērtēšanas ietekme un atlikušās korekcijas | 0.1 | 0.1 | 0.1 | 0.0 | 0.0 |Avoti: 2006. gada aprīļa paziņojums par pārmērīgu budžeta deficītu 2005. gadā, konverģences programmas (KP) atjauninājumi 2005. gadā un Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozes (Komisija). (1) Ja pastāv „parastais scenārijs” – netiek mainīta politika. (2) Kopējā parāda attiecību izmaiņas atšifrē šādi: [pic] kur „t” ir laiks; „D”, „PD”, „Y” un „SF” attiecīgi ir valsts parāda kopapjoms, primārais deficīts, nominālais IKP un krājumu plūsmas korekcijas un „i” un „y” ir vidējās parāda izmaksas un nominālais IKP pieaugums. Izteiksmes daļa iekavās apzīmē „lavīnas” efektu. Avoti: |6. SecinājumiVispārējais valsts budžeta deficīts samazinājās no 4,1% no IKP 2004. gadā līdz 2,4% 2005. gadā, tātad, zem atsauces vērtības 3% no IKP. Deficīta samazināšanu galvenokārt veicināja pastāvīgas dabas pasākumi. Tiek lēsts, ka strukturālā bilance, proti, cikliski koriģētā bilance, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, uzlabosies par gandrīz 2 procentu punktiem no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēm paredzams, ka pamata deficīts samazināsies līdz 2¼% no IKP 2006. gadā un, ja netiek mainīta politika, līdz 2% 2007. gadā. Tas liek uzskatīt, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta līmenis zem noteiktajiem griestiem – 3% no IKP.Vispārējais valsts kopējais parāds samazinājās no 71¾ no IKP 2004. gadā līdz 70¼ % 2005. gadā un var uzskatīt, ka tas rūk pienācīgi, lai sasniegtu atsauces vērtību – 60% no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēm, paredzams, ka valsts parāda attiecība, lai gan tā joprojām saglabājas virs noteiktās 60% no IKP atsauces vērtības, turpinās mazināties līdz aptuveni 69% un 68% no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā (ja netiek mainīta politika).No šī vispārējā novērtējuma var secināt, ka Kiprā ir novērsta pārmērīga budžeta deficīta situācija. Tāpēc Komisija iesaka Padomei atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Kiprā.IeteikumsPADOMES LĒMUMSar kuru atceļ Lēmumu 2005/184/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu KiprāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā1.  Ar Padomes Lēmumu 2005/184/EK[12], ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, tika nolemts, ka Kiprā pastāvēja pārmērīgs budžeta deficīts.2.  Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome 2004. gada 5. jūlijā adresēja Kiprai ieteikumu, aicinot to vēlākais līdz 2005. gada beigām novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Ieteikums tika darīts zināms atklātībā. Konkrēti, tika ieteikts apņēmīgi īstenot 2004. gada maija konverģences programmā paredzētos pasākumus, jo īpaši, līdz 2004. gada 5. novembrim veikt efektīvus pasākumus, lai deficīts 2005. gadā ticami un stabili kļūtu mazāks par 3% no IKP. Vēl Padome ieteica nodrošināt, ka parāda procentuālās vērtības pieaugumu 2004.gadā aptur un pēc tam samazina. Padome aicināja Kipras pārvaldes iestādes nodrošināt, ka budžeta konsolidāciju, lai sasniegtu VTM, turpina pēc tam, kad pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts.3.  Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes Lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, kad pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī, pēc Padomes uzskata, ir novērsts.4.  Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus procedūras īstenošanai. Protokola piemērošanas ietvaros dalībvalstis paziņo datus par valsts budžeta deficītu un par valsts parādu un ar tiem saistītajiem mainīgajiem; to dara divas reizes gadā, tas ir, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, saskaņā ar 4. pantu Padomes 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3605/93 [13] par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.5.  Pamatojoties uz Komisijas sniegtajiem datiem ( Eurostat ), saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8. g pantu, pēc Kipras paziņotajiem datiem pirms 2006. gada 1. aprīļa un, pamatojoties uz Komisijas dienestu prognozēto par 2006. gada pavasari, var secināt:6.  Vispārējais valsts budžeta deficīts ir samazināts no 4,1% no IKP 2004. gadā līdz 2,4% 2005. gadā, kas ir zem noteiktās atsauces vērtības attiecībā uz budžeta deficītu – 3% no IKP. Tas sakrīt ar mērķi – 2,9% no IKP, kas noteikts 2004. gada maijā atjauninātajā konverģences programmā un ar 2,5% mērķi jaunākajā konverģences programmas atjauninājumā 2005. gada decembrī. Samazinājums zem atsauces vērtības 2005. gadā atbilst ieteikumam 104. panta 7. punktā. Fiskālās korekcijas tika ievērotas 2005. gadā gan palielinot ieņēmumus, gan ierobežojot izdevumus. Lai gan daži vienreizēji pasākumi līdzēja samazināt budžeta deficītu, Kiprā budžeta konsolidēšana notika galvenokārt izmantojot strukturālus pasākumus. Strukturālais deficīts (cikliski koriģētais deficīts, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus) saruka līdz 3% no IKP, salīdzinājumā ar gandrīz 5% un 9% no IKP attiecīgi 2004. un 2003. gadā.7.  Attiecībā uz 2006. gadu Komisijas dienestu prognozes par 2006. gada pavasari paredz, ka deficīts turpinās samazināties līdz 2¼% no IKP galvenokārt pateicoties strukturālas dabas pasākumiem. Tas ir nedaudz augstāk nekā oficiālais mērķis attiecībā uz deficītu – 1,9% no IKP, kas noteikts 2005. gada decembrī atjauninātajā konverģences programmā. Attiecībā uz 2007. gadu pavasara prognozes liecina, ka, ja vien netiek mainīta politika, budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 2% no IKP. Tas mudina uzskatīt, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta līmenis zem noteiktajiem griestiem – 3% no IKP, kā prasīts saskaņā ar 104. panta 7. punktu sniegtajā ieteikumā.8.  Valsts parāds ir samazinājies no 71¾% no IKP 2004. gadā līdz 70¼% no IKP 2005. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada pavasara prognozēm paredzams, ka parāda attiecība turpinās mazināties līdz aptuveni 69% un 68% no IKP attiecīgi 2006. un 2007. gadā. Parāda samazināšanas temps līdz noteiktajai atsauces vērtībai – 60% no IKP – atbilst ieteiktajam saskaņā ar 104. panta 7. punktu.9.  Saskaņā ar Padomes 2006. gada 14. marta atzinumu par atjaunināto Kipras konverģences programmu 2005.–2009. gadam Kipras pārvaldes iestāžu plānotie pasākumi programmas periodā strukturālo deficītu samazinātu līdz aptuveni ½% no IKP līdz 2009. gadam, ko uzskata par vidēja termiņa mērķi, kuru nospraudušas Kipras iestādes. Pamatojoties uz 2005. gadā gaidāmo iznākumu un ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā izskatās atbilstošs, lai nodrošinātu, ka vidēja termiņa mērķis (VTM) tiek gandrīz sasniegts līdz 2009. gadam, kā programmā paredzēts. Laikā pēc pārmērīgā budžeta deficīta koriģēšanas korekciju temps, lai sasniegtu programmā paredzētos programmas VTM, lielā mērā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.10.  Tādēļ Lēmums 2005/184/EK ir jāatceļ.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNo šī vispārējā novērtējuma secina, ka Kiprā ir novērstā pārmērīga budžeta deficīta situācija.2. pantsAr šo atceļ Lēmumu 2005/184/EK.3. pantsŠīs lēmums ir adresēts Kipras Republikai.Briselē, 2006. gada 11. jūlijāPadomes vārdāpriekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.)[2] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp)[3] Komisijas 2004. gada pavasara budžeta prognoze atrodama tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.[4] Pilns ziņojuma teksts ir tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/edp/edprep2004_cy.pdf[5] Padomes Lēmums 2005/184/EK publicēts 9.3.2005. Oficiālajā Vēstnesī OV L062, 19. lpp.[6] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.)[7] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_comm_22_dec_en.pdf[8] Padomes atzinums: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf. Tehniskais novērtējums: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[9] Padomes atzinums: http://register.consilium.eu.int/pdf/en/06/st07/st07380.en06.pdf.Tehniskais novērtējums: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/cy/com_cy20052006.pdf[10] Vidējā termiņa budžeta mērķi atsevišķām dalībvalstīm varētu atšķirties no stāvokļa tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Euro zonai un VKM II dalībvalstīm noteiktās robežas ir no 1% no IKP un līdzsvarā vai ar pārpalikumu cikliski koriģētā budžeta izteiksmē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus.[11] Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 – OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.) – un (EK) Nr. 1467/97 – OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.) un 1997. gada 7. jūlijā Eiropas Padomes Rezolūciju par Stabilitātes un izaugsmes paktu. Rīcības kodekss atrodams tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/codeofconduct_en.pdf[12] OV L 62, 9.3.2005., 19. lpp.[13] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp)