               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2015
            COM(2015) 265 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Luksemburgas 2015. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2015. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Luksemburgas 2015. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2015. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  2
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta galvenajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Kopā tās veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Luksemburgas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Luksemburgas atjaunināto stabilitātes programmu 2014. gadam. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 473/2013
                  4
                Komisija 2014. gada 28. novembrī iesniedza savu atzinumu par Luksemburgas 2015. gada budžeta plāna projektu
                  5
               .

               (4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  6
               , iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, Komisija pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  7
               , kurā tā nenoteica, ka Luksemburga ir viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai stimulētu ieguldījumus, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

               (6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Luksemburgu
                  8
               . Valsts ziņojumā novērtēti Luksemburgas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto valstij adresēto ieteikumu īstenošanā.

               (7)Luksemburga 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (8)Luksemburgai pašlaik piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno samazināt budžeta pārpalikumu no 0,6 % no IKP 2014. gadā līdz 0,1 % no IKP 2015. gadā. Pēc tam tā plāno to atkal palielināt līdz 0,9 % no IKP 2018. gadā. Visā programmas periodā valdība plāno ievērot vidējā termiņa mērķi – strukturālu pārpalikumu 0,5 % apmērā no IKP. Atbilstīgi stabilitātes programmai valdība plāno saglabāt valdības parāda attiecību pret IKP ievērojami zem Līgumā noteiktās 60 % atsauces vērtības. Paredzēts, ka parāda attiecība programmas periodā būs aptuveni 24 %, 2016. gadā nedaudz pārsniegs 24 % un līdz 2019. gadam samazināsies zem 24 % no IKP. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs 2015. gadā un ticams pēc tam. Tomēr, sākot no 2016. gada, pastāv budžeta pasākumu īstenošanas riski. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi ir paredzams, ka strukturālā bilance 2015. un 2016. gadā saglabāsies vidējā termiņa mērķa ietvaros. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir paredzams, ka Luksemburga ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Luksemburgas fiskālā sistēma ir ievērojami nostiprināta ar vidējā termiņa budžeta sistēmas pieņemšanu un fiskālās padomes izveidi. Tomēr būtu jānovērš būtiski trūkumi, regulāri publicējot gada fiskālo statistiku, kas ir budžeta tendenču reālā laika uzraudzības svarīgs elements.

               (9)Paredzamais patēriņa nodokļa ieņēmumu samazinājums sakarā ar izmaiņām regulējumā, kas saistīts ar e-komerciju, liecina par vismaz vienas daļas nodokļu ieņēmumu nestabilitāti. Lai labāk nodrošinātu to paredzamību, ir iespējas vēl vairāk paplašināt nodokļu bāzi un saskaņot nodokļu politiku, jo īpaši pārskatot pašlaik zemos nodokļus par mājokļa īpašumu un plašāk izmantojot alternatīvus avotus, tostarp vides nodokļus. Ir sākts sagatavošanās darbs pie visaptverošas nodokļu reformas (kas stāsies spēkā 2017. gadā).

               (10)Valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā apdraud pensiju izdevumu pieaugums, neraugoties uz neseno sistēmas reformu, un ilgtermiņa aprūpes izdevumu pastāvīgais pieaugums. Prognozēts, ka ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanai 2015. gadā būs deficīts
                  9
                un ir paredzēts, ka tās rezerves pakāpeniski samazināsies, kā rezultātā jau 2017. gadā tās būs mazākas par likumā noteikto minimumu 10 % apmērā no izdevumiem. 2015. gada budžetā ir pieņemti daži pasākumi ar ietaupījumu potenciālu
                  10
               . Tomēr plānotā ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanas reforma, kuras mērķis ir nodrošināt cilvēkiem, kam nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, atbilstoša līmeņa pakalpojumus un nodrošināt atbilstošo finansējumu, vēl nav iestrādāta tiesību aktos. 2012. gada pensiju sistēmas reforma nebija pietiekami vērienīga, jo tā tikai daļēji novērsa milzīgo atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu. Pastāv vairākas priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas. Gados vecāku darba ņēmēju iesaistīšanās darba tirgū joprojām ir ļoti neliela salīdzinājumā ar citām ES valstīm. Ir sagatavoti tiesību aktu projekti, kas saistīti ar pensiju reformu un darba kodeksa grozījumiem (Vecuma pakts). Tas ietver pasākumu kopumu, kuru mērķis ir saglabāt gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību.

               (11)Luksemburgas ekonomikai raksturīgas darba ražīguma ievērojamas atšķirības ekonomikas nozarēs, un finanšu nozarē tā ir divreiz lielāka nekā nefinanšu nozarēs. Tas nozīmē, ka nozaru reālo algu lielākas atšķirības atbilstoši nozaru darba ražīgumam varētu atbalstīt darbaspēka pārdali uz jaunām konkurētspējīgām nozarēm vai nozarēm, kas cieš no izmaksu konkurētspējas zuduma. Saglabājas šķēršļi vajadzīgajām nozares algu korekcijām ilgtermiņā.

               (12)Neraugoties uz kopumā efektīviem darba tirgiem un augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, ir salīdzinoši zemi nodarbinātības līmeņi gados vecākiem darba ņēmējiem, sievietēm un mazkvalificētiem jauniešiem. Pastāv institucionāli šķēršļi efektīvai aktivizēšanas politikai. Valsts nodarbinātības dienestā notiek svarīga reforma, lai sniegtu individuālas konsultācijas darba meklētājiem, taču tā vēl nav pabeigta. Nav pieņemts profesionālās izglītības un apmācības reformas projekts un vidējās izglītības reforma, lai uzlabotu izglītības rezultātus, jo īpaši tiem, kam ir nelabvēlīgs sociālekonomiskais stāvoklis. Paziņotie pasākumi par maternitātes un izglītības pabalstiem un plānotā reforma attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu var dot savu ieguldījumu, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū. Otra pelnītāja neieinteresētība strādāt rodas no „kopējas nodokļu uzlikšanas” sistēmas un no sociālo pabalstu sistēmas struktūras. Neraugoties uz augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, izglītības rezultāti joprojām ir neapmierinoši, un joprojām ir sarežģīti atvieglināt migrantu un mazkvalificētu jauniešu situāciju. Darba tirgus piedāvājuma problēmas, kas saistītas ar institucionāliem faktoriem un sociālo pabalstu sistēmas struktūras, joprojām pastāv un ir iemesls darba tirgus problēmām.

               (13)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Luksemburgas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Luksemburgai iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–3. ieteikumā.

               (14)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Luksemburgas stabilitātes programmu, un uzskata
                  11
               , ka Luksemburga atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

               (15)Turklāt Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi ekonomikas politikas analīzi visai eurozonai. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. Arī Luksemburgai būtu jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana,

               IESAKA Luksemburgai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

               1.Paplašināt nodokļu bāzi, jo īpaši attiecībā uz patēriņu, regulāriem īpašuma nodokļiem un vides nodokļiem.

               2.Novērst atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu, ierobežojot priekšlaicīgu pensionēšanos un saistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu.

               3.Veikt algu noteikšanas sistēmas reformu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, lai nodrošinātu, ka algas pieaug atbilstoši ražīgumam, jo īpaši nozaru līmenī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  COM(2015) 265.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

                     (5)
                  C(2014) 8808 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 35 final/2.

                     (9)
                  CNS, Budget de l’Assurance Dépendance, exercise 2015, pieejams

                     http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf

                  .

                     (10)
                  2015. gada budžeta 255. un 256. pasākums, pieejams

                     http://www.budget.public.lu/

                  .

                     (11)
                  Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2015
            COM(2015) 267 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Maltas 2015. gada valsts reformu programmu,un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2015. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Maltas 2015. gada valsts reformu programmu,

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas 2015. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  2
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šī stratēģija ir vērsta uz galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārīgajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Tās abas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, un dalībvalstis tika aicinātas ņemt tās vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Maltas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Maltas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 473/2013
                  4
                sniedza savu atzinumu par Maltas 2015. gada budžeta plāna projektu
                  5
               .

               (4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  6
               , iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu
                  7
               , kurā Malta nebija minēta to dalībvalstu vidū, kurām paredzēts veikt padziļinātu pārskatu.

               (5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja investīciju veicināšanas, strukturālo reformu paātrināšanas un atbildīgas un izaugsmi veicinošas fiskālās konsolidācijas īstenošanas prioritātes.

               (6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja savu 2015. gada ziņojumu par Maltu
                  8
               . Tajā bija novērtēts, kā Malta īstenojusi tai adresētos ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.

               (7)Malta savu 2015. gada valsts reformu programmu iesniedza 2015. gada 17. aprīlī un 2015. gada stabilitātes programmu – 2015. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

               (8)[Kopš 2015. gada jūnijā tika izbeigta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra,] uz Maltu pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta [preventīvā] daļa. Valdība savā 2015. gada stabilitātes programmā plāno, ka budžeta nominālais deficīts pakāpeniski samazināsies: 2015. gadā līdz 1,6 % no IKP un 2018. gadā līdz 0,2 % no IKP. Balstoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozēm, var uzskatīt, ka pārmērīgais budžeta deficīts 2014. gada tika novērsts. Saskaņā ar stabilitātes programmu valdība plāno sasniegt vidēja termiņa mērķi – strukturālā izteiksmē līdzsvarotu budžetu – līdz 2019. gadam, t. i., vienu gadu pēc programmas perioda beigām. Saskaņā ar stabilitātes programmu ir paredzams, ka valsts sektora parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazināsies līdz 61,2 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams.  Šķiet, ka 2015. un 2016. gadā pastāv zināms noviržu risks, proti, ka prasītā korekcija, kas vērsta uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, nesasniegs 0,6 % no IKP. Prognozēts, ka 2015. gadā strukturālās bilances uzlabojums būs par 0,1 % no IKP zemāks par prasīto. Kaut arī 2016. gadā paredzētā korekcija atbilst prasībām, ir risks, ka, 2015. un 2016. gadu vērtējot kopā, varētu būt kādas novirzes. Nav pietiekami konkretizēti pasākumi, kas ļautu sasniegt laikposmā no 2016. gada plānotos deficīta mērķus. Tāpēc 2015. un 2016. gadā būs nepieciešami papildu pasākumi. Balstoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozes, Padome uzskata, ka Malta visumā nodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

               (9)Maltas publisko finanšu ilgtspēja ilgtermiņā ir apdraudēta, īpaši, ja ņem vērā ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu paredzamo pieaugumu. Pensiju sistēmā likumdevēja apstiprinātais likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielinājums tiek īstenots ļoti lēni, un nav konkrētas saiknes starp šo pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu. Malta ir risinājusi savas pensiju sistēmas problēmas, veicot pasākumus darba tirgū un ieviešot trešā pīlāra pensijas, un ir paziņojusi par papildu politikas pasākumiem savā valsts reformu programmā, taču vēl ir jāpaziņo un jāīsteno pasākumi, kas būtu vērsti uz sistēmas ilgtspējas un piemērotības būtiskiem uzlabojumiem. Ir sākusies 2014. gada valsts veselības aizsardzības sistēmu stratēģijas īstenošana ar mērķi maksimāli palielināt veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, līdztekus tiecoties panākt tās finansiālo ilgtspēju. Šajā jomā nepieciešama uzraudzība.

               (10)Malta ir ieviesusi pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt iedzīvotājiem sabalansēti savienot darba un ģimenes dzīvi, jo īpaši ar fiskālajiem stimuliem, bezmaksas bērnu aprūpes centru nodrošinājuma turpināšanu un elastīgu darba nosacījumu ieviešanu. Tajā pašā laikā pieaugušais pieprasījums pēc neformālās ilgtermiņa aprūpes un piemērotu prasmju trūkums var atturēt gados vecākas sievietes no darba meklēšanas darba tirgū. 2014. gada jūnijā tika publicēta valsts rakstpratības stratēģija un stratēģija priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas jomā. Tāpat turpinās darbs pie izglītības salāgošanas ar darba tirgus vajadzībām, tomēr taustāmi rezultāti vēl nav sasniegti.

               (11)Ir veikti pasākumi ar mērķi nodrošināt satvaru riska kapitāla fondu izmantošanai un atvieglot piekļuvi kapitāla tirgiem – ir pārskatīta jaunizveidoto uzņēmumu shēma un ir paziņots par sēklas kapitāla ieguldījumu programmu. Turpinās arī darbs pie attīstības bankas izveides. Šajā jomā nepieciešama uzraudzība.

               (12)Maltas darbs pie tā, lai ar racionalizētas ieņēmumu iekasēšanas sistēmas palīdzību apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un veicinātu nodokļu saistību izpildi, ir vērsts pareizajā virzienā. Kaut arī šajā jomā tiek strādāts, ir nepieciešami konkrēti pasākumi, kas paātrinātu elektronisko maksājumu izmantošanu.

               (13)Ieviešot obligāto e-iepirkumu un nostiprinot attiecīgās valdības struktūrvienības, ir ievērojami samazināts publiskā iepirkuma procedūru ilgums. To vēl vairāk samazinās, īstenojot paziņotos pasākumus, jo īpaši pieņemot darbā papildu darbiniekus un ieviešot izsekošanas sistēmu. Būtiska loma Maltas tautsaimniecībā ir transporta izmaksām. Nesen ir sākta transporta jomas reforma, taču valdībai vēl ir jānāk klajā ar visaptverošu transporta stratēģiju.

               (14)Valsts reformu programmā ir norādīti tādi tieslietu sistēmas reformu pasākumi, kas nebija iekļauti valsts ziņojumā. Līdz ar to Malta ir zināmā mērā pavirzījusies uz priekšu tā šai valstij 2014. gadā adresētā ieteikuma īstenošanā, kurš attiecās uz tiesu sistēmas efektivitātes palielināšanu. Turklāt noslēguma posmā ir attiecīgā likumprojekta izstrāde. Kad šis likumprojekts būs pieņemts un īstenots, paredzams, ka tas vēl vairāk palielinās tiesu sistēmas efektivitāti, jo tiks panākta tiesvedības digitalizācija un sekmēta strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismu izmantošana.

               (15)Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Maltas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2015. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un to, kā īstenoti Maltai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Maltā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti 1.–4. ieteikumā.

               (16)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Maltas stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  9
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (17)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi arī analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Balstoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. Maltai būtu jānodrošina pilnīga un laicīga arī minēto ieteikumu īstenošana,

               AR ŠO IESAKA Maltai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

               1.Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas panākt, ka fiskālā korekcija, kas vērsta uz vidēja termiņa mērķa sasniegšanu, 2015. un 2016. gadā ir 0,6 % no IKP.

               2.Veikt pasākumus, ar kuriem, sekmējot skolotāju pastāvīgu profesionālo attīstību, tiek uzlabotas pamatprasmes un vēl vairāk samazināta priekšlaicīga mācību pārtraukšana.

               3.Paātrināt likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu un sasaistīt to ar paredzamo mūža ilgumu.

               4.Jo īpaši ar nebanku instrumentu palīdzību uzlabot mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu piekļuvi finansējumam.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  COM(2015) 267.

                     (3)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (4)
                  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

                     (5)
                  C(2014) 8809 final.

                     (6)
                  COM(2014) 902.

                     (7)
                  COM(2014) 904.

                     (8)
                  SWD(2015) 37 final.

                     (9)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2015
            COM(2015) 266 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Ungārijas 2015. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2015. gada konverģences programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Ungārijas 2015. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2015. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Kopā tās veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Ungārijas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2014. gadam.

               (4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  5
               , iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  6
               , kurā tā noteica Ungāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai stimulētu ieguldījumus, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

               (6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Ungāriju
                  7
               . Tajā novērtēti Ungārijas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto valstij adresēto ieteikumu īstenošanā. Valsts ziņojumā ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantam. Komisijas veiktā analīze tai ļauj secināt, ka Ungārijā pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama izšķiroša politikas rīcība un pārraudzība. Uzmanība jo īpaši būtu jāpievērš riskiem, kas izriet no neto starptautiskās pozīcijas (kura, neraugoties uz zināmu progresu ārējo kontu līdzsvarošanā, joprojām ir ļoti negatīva), valsts parāda augstā līmeņa, ievērojamā regulatīvā sloga finanšu nozarei un ieņēmumus nenesošo aizdevumu augstā līmeņa, kas apgrūtina aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu.

               (7)Ungārija 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un savu 2015. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (8)Pašlaik Ungārijai piemēro stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu un pārejas noteikumu par parādu 2013.–2015. gadam. Savā 2015. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski uzlabot nominālo deficītu līdz 2,4 % no IKP 2015. gadā un līdz 1,6 % 2018. gadā un līdz 2017. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi par strukturālo deficītu 1,7 % apmērā no IKP. Saskaņā ar konverģences programmu valdība plāno pakāpeniski samazināt parāda attiecību pret IKP līdz 74,9 % 2015. gadā un līdz 68,9 % 2018. gadā. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir lielā mērā ticams līdz 2016. gadam un pēc tam kļūst labvēlīgs. Pasākumi, lai atbalstītu plānotos budžeta deficīta mērķus, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti, jo īpaši pēc 2016. gada. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, gan strukturālā bilance, gan neto izdevumu pieaugums liecina, ka pastāv risks būtiskai novirzei no prasītās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi 2015. un 2016. gadā. Tādēļ būs nepieciešami turpmāki pasākumi 2015. un 2016. gadā. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Ungārija izpildīs pārejas noteikumu par parādu 2015. gadā un pēc pārejas perioda beigām – parāda samazināšanas kritēriju 2016. gadā. Pamatojoties uz konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Ungārija neizpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Valsts fiskālās pārvaldības sistēma varētu gūt labumu no jau pieņemtās vidēja termiņa budžeta struktūras stingras piemērošanas un no nozīmīgākas analītiskās lomas piešķiršanas Fiskālajai padomei.

               (9)Pēdējo 12 mēnešu laikā turpināja pastāvēt banku nozares galvenās problēmas, jo īpaši problēmas, lai atjaunotu uz tirgu balstītu kreditēšanu, izmantojot kapitāla uzkrāšanas iespējas un efektīvāku portfeļa sanāciju. Kopš 2013. gada vidus banku veiktā kreditēšana ir balstīta galvenokārt uz subsidētām shēmām, tostarp aptuveni 40 % no aizdevumiem MVU. Ievērojams nodokļu un regulatīvais slogs apvienojumā ar problemātisku aizdevumu lielu īpatsvaru nenodrošina bankām vajadzīgos stimulus palielināt savu parasto, nesubsidēto kreditēšanas darbību. Ungārijas ārējā iedarbība un ar to saistītie finanšu stabilitātes riski ir ievērojami samazinājušies sakarā ar ārvalstu valūtā denominēto hipotēku neseno pārvēršanu vietējā valūtā. Tajā pašā laikā mājsaimniecību parāds ārvalstu valūtā joprojām ir galvenais iemesls ieņēmumus nenesošo kredītu lielajai daļai. Lielākā daļa no ārvalstu valūtas atvieglojumu shēmām, kas pieņemtas līdz šim, nav bijušas vērstas uz problemātiskiem aizņēmējiem, izņemot valsts aktīvu pārvaldības aģentūras shēmu mājsaimniecību sektorā, un tā nevar atrisināt problēmu, kas saistīta ar ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem. Efektīvu portfeļa sanāciju, inter alia, kavē piespiedu atsavināšanas trūkums un tiesas un ārpustiesas noregulējuma procedūras neefektivitāte. Nesen noslēgtā vienošanās ar Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku ietver vairākas valdības saistības, lai risinātu problēmas finanšu nozarē, tostarp, inter alia, pakāpeniski samazinot banku nodevu un ievērojot iepriekšējas apspriešanās principu. Šo pasākumu stingra īstenošana veicinātu stabilas un paredzamas finanšu politikas satvara atjaunošanu. Pagājušajā gadā Ungārija ir atkārtoti pagarinājusi savas tiešās īpašumtiesības banku nozarē. Valsts iejaukšanās banku nozarē, kas veikta ar lielākām tiešām īpašumtiesībām, var radīt būtiskus fiskālos riskus pat tad, ja tai ir tikai pagaidu raksturs.

               (10)Jaunākās izmaiņas nodokļu jomā (jaunu nodokļu ieviešana un esošo nodokļu palielināšana) liecina par atgriešanos pie agrākās tendences palielināt nozarei specifisku uzņēmumu ienākuma nodokļu svaru. Šo izmaiņu neparedzamība un selektivitāte rada ieguldījumu izkropļojumus dažādās nozarēs. Lai gan ir ieviesti vairāki jauni pasākumi, nodokļu slogs dažām zemu atalgotu darba ņēmēju grupām joprojām ir viens no lielākajiem Eiropas Savienībā, jo īpaši ietekmējot neprecētus cilvēkus. Šķiet, ka pastāv iespējas vēl vairāk pārcelt nodokļu slogu uz izaugsmei labvēlīgākiem ieņēmumu avotiem. Dažādi pagājušajā gadā ieviestie pasākumi palīdz pastiprināt sistēmas, lai cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Pēc programmas veiksmīgas pabeigšanas, kā rezultātā mazumtirdzniecības veikalu kases aparātus sasaista ar tiešsaistes sistēmu, tagad tiek plānots paplašināt programmu uz vairākiem tirgus pakalpojumiem 2015. gadā. Tika samazināta robežvērtība, kuru pārsniedzot jāiesniedz detalizēta PVN deklarācija. 2015. gadā tika ieviesta sistēma autokravu elektroniskai pārbaudei, kuras galvenais mērķis ir samazināt organizētu krāpšanu PVN jomā. Tomēr ir vēl daudz iespēju, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas administratīvo efektivitāti un samazinātu nodokļu saistību izpildes izmaksas, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem.

               (11)Situācija Ungārijas darba tirgū 2014. gadā kopumā uzlabojās, un nodarbinātība privātajā sektorā atjaunojas, pateicoties ekonomikas augšupejai. Joprojām pastāv būtiskas problēmas saistībā ar sabiedrisko darbu shēmu, kas kopš 2011. gada ir ievērojami paplašināta. Šķiet, ka shēma ir aktīva darba tirgus neefektīva un nelietderīga politika, kas var izkropļot darba tirgus pareizu darbību. Tie paši resursi, ja tos iztērētu citādi, varētu dot lielāku labumu Ungārijas ekonomikai. Shēmas budžeta izmaksas pēdējos četros gados ir četrkāršojušās līdz 0,8 % no IKP, un sagaidāms, ka laikposmā no šodienas līdz 2018. gadam tās atkal divkāršosies, liedzot izmantot resursus būtiskiem uzlabojumiem apmācībā un pakalpojumos, kas nepieciešami, lai atvieglotu līdzdalību atvērtā darba tirgū. Pastāv risks tāda mēroga sabiedriskiem darbiem, kas rada piesaistes efektu un pastāvīgi aizstāj labklājības pabalstu sistēmu mazkvalificētiem darbiniekiem. Shēma nav pietiekami koordinēta ar citiem aktīvā darba tirgus politikas pasākumiem un pietiekami neveicina dalībnieku reintegrāciju atvērtā darba tirgū. 2014. gada pirmajā pusē rādītājs par sekmīgu izstāšanos no sabiedrisko darbu shēmas bija tikai 13,8 %, kas liecina, ka sabiedriskie darbi pietiekami neatbalsta dalībnieku reintegrāciju darba tirgū. Kaut arī shēma ir paredzēta ilgtermiņa bezdarbniekiem un mazkvalificētiem darbiniekiem, 2013. gadā 47 % dalībnieku bija vidējā vai augstākā izglītība. Bezdarbnieka pabalstu maksāšanas termiņš (trīs mēneši) nav pagarināts un tādējādi neatbilst vidējam laikam (vairāk par gadu), kas darba meklētājiem ir nepieciešams, lai atrastu darbu. Ir īstenotas vairākas programmas, lai uzlabotu romu iekļaušanu darba tirgū, un ir ieviesta uzraudzības sistēma. Tomēr joprojām trūkst racionalizētu, koordinētu politikas pasākumu, kas var būtiski samazināt nabadzību. Nabadzības rādītāji, lai gan norāda uz nedaudz uzlabotām tendencēm, joprojām liecina, ka nabadzība ir satraucoši augstā līmenī, jo īpaši romu un bērnu vidū. Saglabājas sociālās palīdzības adekvātuma un seguma nepilnības.

               (12)Nav novērsti pēdējo gadu laikā ieviestie šķēršļi ienākšanai tirgū pakalpojumu nozarē; gluži pretēji, 2014. gadā tika ieviesti papildu šķēršļi, kas kavē saimniecisko resursu efektīvu sadali, palielinot nedrošību ieguldītājiem un ierobežojot konkurenci. Jaunie šķēršļi ir, piemēram, prasība visiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem saņemt centralizētu atļauju. Joprojām bažas rada korupcija un pārredzamības trūkums, kas ietekmē valsts pārvaldi, lēmumu pieņemšanu un publisko iepirkumu. 2014. gadā turpināja pastāvēt zems konkurences līmenis publiskā iepirkuma jomā un līgumu tiešas piešķiršanas plaša izmantošana. 2014. gadā tika veikta publiskā iepirkuma administrācijas reorganizācija, kuras rezultāti ir cieši jāpārrauga. 2014. gada novembrī Ungārija iesniedza rīcības plānu, lai transponētu jaunās publiskā iepirkuma direktīvas un veicinātu konkurenci un pārredzamību. Ir izziņoti arī vairāki pasākumi pretkorupcijas regulējuma uzlabošanai.

               (13)Lai gan ir īstenoti daži pasākumi, lai atbalstītu romu bērnu izglītību, vēl ir jāizstrādā sistemātiska pieeja, lai veicinātu iekļaujošu vispārējo izglītību. Joprojām ir augsts to romu bērnu skaits, kuri apmeklē skolas vai klases, kurās vairākums bērnu ir romi, un romu skolēnu izglītības līmenis ir zemāks par vidējo līmeni valstī. Skolotāji netiek sagatavoti sniegt pietiekamu atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ir jādara vairāk, lai uzlabotu pāreju starp dažādiem izglītības veidiem un posmiem un no izglītības uz darba tirgu. Plānotās izmaiņas valsts finansēto vietu sadalē vidusskolās un uzņemšanas prasību palielināšana attiecībā uz augstāko izglītību var vēl vairāk ierobežot iespējas pārejai starp dažādiem izglītības veidiem, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Ungārijā ir visaugstākais studiju pārtraukšanas rādītājs Eiropas Savienībā – 47 %. Valdība 2014. gada decembrī paziņoja par valsts augstākās izglītības stratēģijas pieņemšanu. Stratēģijā paredzēts palielināt valsts mērķi attiecībā uz augstāko izglītību līdz 34 %. Kopumā nesenajiem pasākumiem nav izdevies uzlabot nelabvēlīgā situācijā esošo grupu līdzdalību augstākajā izglītībā un novērst izglītības nepabeigšanas problēmu. Pašreizējā finansēšanas sistēma negarantē vienlīdzīgu piekļuvi.

               (14)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Ungārijas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī konverģenes programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Ungārijai iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Ungārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–5. ieteikumā.

               (15)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Ungārijas konverģences programmu, un tās atzinums
                  8
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (16)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk 1.–3. ieteikumā,

               IESAKA Ungārijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

               1.Panākt fiskālo korekciju 0,5 % apmērā no IKP virzībā uz vidējā termiņa mērķi 2015. gadā un 0,6 % apmērā no IKP 2016. gadā.

               2.Veikt pasākumus, lai atjaunotu parasto kreditēšanu reālajai ekonomikai un likvidētu šķēršļus uz tirgu balstītai portfeļa sanācijai; ievērojami samazināt iespējamo saistību risku, kas saistīts ar lielākām valsts īpašumtiesībām banku nozarē.

               3.Samazināt kropļojošus nozarēm specifiskus nodokļus; novērst nepamatotus šķēršļus iekļūšanai pakalpojumu nozarē, tostarp mazumtirdzniecības nozarē; samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās zemu atalgotiem darba ņēmējiem, tostarp pārceļot nodokļus uz jomām, kas mazāk kavē izaugsmi; turpināt cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, samazināt atbilstības izmaksas un uzlabot nodokļu iekasēšanas efektivitāti. Stiprināt struktūras publiskajā iepirkumā, kas veicina konkurenci un pārredzamību, un turpmāk uzlabot korupcijas apkarošanas regulējumu.

               4.Pārorientēt budžeta resursus, kas paredzēti sabiedrisko darbu shēmai, aktīva darba tirgus pasākumiem, lai sekmētu integrāciju primārajā darba tirgū; un uzlabot sociālās palīdzības un bezdarbnieka pabalstu adekvātumu un segumu.

               5.Palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu, jo īpaši romu, līdzdalību iekļaujošā vispārējā izglītībā un uzlabot šīm grupām piedāvāto atbalstu, izmantojot skolotāju mērķtiecīgu apmācību; stiprināt pasākumus, lai atvieglotu pāreju starp dažādiem izglītības posmiem un uz darba tirgu, un uzlabot būtisku prasmju mācīšanu.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)
                  COM(2015) 266.

                     (4)
                  P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.

                     (5)
                  COM(2014) 902.

                     (6)
                  COM(2014) 904 final.

                     (7)
                  SWD(2015) 36 final.

                     (8)
                  Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktam.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.5.2017
            COM(2017) 525 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Somijas 2017. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2017. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Somijas 2017. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas 2017. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2016. gada 16. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  5
               , iezīmējot 2017. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes Eiropadome apstiprināja 2017. gada 9. un10. martā. Komisija 2016. gada 16. novembrī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  6
               , kurā Somija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. Eiropadome atbalstīja minēto ieteikumu 2017. gada 9. un10. martā, un 2017. gada 21. martā Padome to pieņēma
                  7
               .

               (2)Ņemot vērā to, ka Somijas valūta ir euro un ekonomiskajā un monetārajā savienībā starp ekonomikām ir cieša savstarpējā saikne, Somijai būtu jānodrošina pilnīga un savlaicīga ieteikuma par eurozonu, kas ir atspoguļots 1.un 2. ieteikumā, īstenošana.

               (3)2017. gada ziņojums par Somiju
                  8
                tika publicēts 2017. gada 22. februārī. Tajā tika izvērtēti Somijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti Padomes 2016. gada 12. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, turpmākie pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējos gados pieņemtajiem ieteikumiem, un Somijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, kura rezultāti arī tika publicēti 2017. gada 22. februārī
                  9
               . Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Somijā pašlaik nepastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība.

               (4)Somija 2017. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2017. gada valsts reformu programmu un 2017. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika izvērtētas vienlaikus.

               (5)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, veicot dalībvalstu programmu plānošanu attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts tiesību aktā, kas reglamentē ESI fondus
                  10
               , gadījumā, ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt dalībvalsti pārskatīt un grozīt tās attiecīgās ESI fondu programmas. Komisija ir sniegusi papildu norādes par minēto noteikumu piemērošanu
                  11
               .

               (6)Uz Somiju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. Valdība savā 2017. gada stabilitātes programmā plāno nominālās budžeta bilances pasliktināšanos no -1,9 % no IKP 2016. gadā līdz -2,3% no IKP 2017. gadā, kam sekotu strauja uzlabošanās, 2020. gadā sasniedzot -0,2 % . Paredzēts, ka vidēja termiņa budžeta mērķis — deficīts 0,5 % apmērā no IKP strukturālā izteiksmē — tiktu sasniegts, sākot no 2019. gada. Tomēr, balstoties uz pārrēķināto
                  12
                strukturālo bilanci, vidēja termiņa budžeta mērķis tiks sasniegts tikai no 2020. gada. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2017. gadā sasniegs maksimālo apmēru – 64,7 % no IKP, bet 2020. gadā samazināsies līdz 62,7 %. Makroekonomikas scenārijs, kas ir šā budžeta plāna projekta pamatā, šķiet labvēlīgs, īpaši attiecībā uz 2018. un 2019. gadu. Scenārijs balstās uz prognozi, ka nodarbinātība 2018.–2019. gadā pieaugs par gandrīz 2 % gadā, kas ievērojami pārsniedz vidējo gada pieaugumu pēdējos desmit gados (+0,2 %).

               (7)Komisija 2017. gada 16. maijā sniedza ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu, jo Somijas vispārējās valdības parāds pārsniedza atsauces vērtību 60 % apmērā no IKP. Pēc visu attiecīgo faktoru novērtēšanas ziņojumā secināts, ka parāda kritērijs būtu jāuzskata par izpildītu.

               (8)Somijas 2017. gada stabilitātes programmā ir norādīts, ka bēgļu ārkārtējā pieplūduma ietekme uz budžetu ir nozīmīga, un sniegti atbilstoši pierādījumi par šo papildu budžeta izmaksu tvērumu un veidu. Saskaņā ar stabilitātes programmu izmaksas 2016. gadā bija 0,34 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas datiem attiecināmie papildu izdevumi 2016. gadā sasniedza 0,17 % no IKP. Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā un 6. panta 3. punktā paredzētie noteikumi atļauj šādus papildu izdevumus, jo bēgļu pieplūdums ir ārkārtas notikums, tā ietekme uz Somijas publiskajām finansēm ir nozīmīga, un tas, ja tiktu pieļauta īslaicīga novirze no korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi, nekaitētu stabilitātei. Tādēļ nepieciešamā korekcija virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2016. gadam ir samazināta, lai ņemtu vērā šīs izmaksas. Saskaņā ar stabilitātes programmu paredzams, ka 2017. gadā ar bēgļu ārkārtējo pieplūdumu saistītās izmaksas samazināsies par 0,15 % no IKP.  Komisija 2018. gada pavasarī veiks gala novērtējumu par 2017. gadu, tostarp par attiecināmajiem izdevumiem, balstoties uz iestāžu iesniegtajiem novērotajiem datiem.

               (9) Savā 2017. gada budžeta plāna projektā
                  13
                Somija lūdza izmantot elastīgumu saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu atbilstīgi “Kopīgi saskaņotajai nostājai par Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzēto elastīgumu”, ko ECOFIN padome apstiprināja 2016. gada februārī, tā kā ir plānots īstenot būtiskas strukturālās reformas ar pozitīvu ietekmi uz publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti (pieprasījums izmantot elastīgumu 0,5 % apmērā no IKP) un paredzami valsts izdevumi par projektiem, ko ES līdzfinansē no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (pieprasījums izmantot elastīgumu 0,1 % apmērā no IKP).

               (10)Pieprasījums izmantot elastīgumu attiecībā uz strukturālām reformām saistīts ar darba tirgus reformām, jo īpaši Konkurētspējas paktu un pensiju reformu. Saskaņā ar šo paktu vairāk nekā 90 % no darbinieku uz 12 mēnešiem iesaldētas algas, un gada darba laikam veicams pastāvīgs palielinājums par 24 stundām, neparedzot kompensāciju. Turklāt darbinieki turpmāk veiks lielāku daļu sociālā nodrošinājuma iemaksu. Lai darba ņēmējiem kompensētu algu iesaldēšanu un palielināto izmaksu slogu, valdība no 2017. gada pastāvīgi samazināja ienākumu nodokļus. Pensiju reformas ietvaros zemākais obligātās pensionēšanās vecums līdz 2027. gadam tiks paaugstināts no 63 uz 65 gadiem; pēc tam pensijas vecums tiks sasaistīts ar paredzamo mūža ilgumu. Abas reformas stājās spēkā 2017. gadā. Konkurētspējas pakta rezultātā izmaksu konkurētspējas celšanās varētu celt nodarbinātību un izraisīt reālā IKP pieaugumu par aptuveni 1,5–2 %, kā izklāstīts 2017. gada budžeta plāna projektā. Ņemot vērā pasākuma būtību, pastāv neskaidrība attiecībā uz nodarbinātības vai IKP aplēsēm, taču šķiet, ka tās ir visumā ticamas. Tādēļ šīm reformām būs pozitīva ietekme uz publisko finanšu stabilitāti. Turklāt rezultāti, kas gūti, pēc Komisijas 2016. gada pavasara prognozēm detalizēti novērtējot aplēses par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu 2017. gadam, liecina, ka Somija 2017. gadā ievēro minimālo robežvērtību. Kā papildu garantiju, lai nodrošinātu budžeta deficīta atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP, Somijas valdība ir publiski apņēmusies 2017. gadā nepieciešamības gadījumā veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību fiskālajiem noteikumiem, tostarp Līgumā noteiktajai atsauces vērtībai 3 % apmērā no IKP
                  14
               . Pamatojoties uz šo, pašlaik vērtējams, ka Somija 2017. gadā kvalificējas pieprasītajai īslaicīgajai novirzei 0,5 % apmērā no IKP, ja vien tā pienācīgi īstenos saskaņotās reformas, un tas tiks uzraudzīts Eiropas pusgada ietvaros.

               (11)Attiecībā uz pieprasījumu par elastīgumu saistībā ar papildu ieguldījumiem 2017. gada stabilitātes programmā sniegtā informācija, šķiet, apstiprina, ka Somijas īslaicīgā novirze no korekcijas gaitas ceļā uz vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu 2017. gadā tiek faktiski izmantota ieguldījumu palielināšanai. Šā iemesla dēļ, kā arī ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus par minimālo robežvērtību un to, ka, detalizēti novērtējot aplēses par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, apstiprināts, ka Somijā vērojama ekonomikas lejupslīde, pašlaik var atzīt, ka Somija 2017. gadā kvalificējas īslaicīgai novirzei 0,1 % apmērā no IKP, kuras nolūks ir ņemt vērā izdevumus valsts ieguldījumiem ES līdzfinansētos projektos. Komisija veiks ex-post novērtējumu, lai pārbaudītu valsts faktisko izdevumu apmēru ieguldījumu projektu līdzfinansēšanā, un ar tiem saistīto atvieglojumu.

               (12)Padome 2016. gada 12. jūlijā ieteica Somijai virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2017. gadā panākt ikgadēju fiskālo korekciju vismaz 0,6 % apmērā no IKP. Paredzot arī turpmāk nodrošināt minimālās robežvērtības (t. i., strukturālais deficīts 1,1 % apmērā no IKP) ievērošanu, Komisijas 2017. gada pavasara prognozē ir norādīta iespēja 2017. gadā paredzēt papildu īslaicīgu novirzi 0,6 % apmērā no IKP atbilstīgi strukturālajai un ieguldījumu klauzulai. Pamatojoties uz to, 2017. gadā būtu jāļauj strukturālajai bilancei pasliktināties par 0,5 % no IKP. Balstoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, Somija izpildītu preventīvās daļas prasības. Ja tiktu ņemtas vērā pašreizējās atjauninātās aplēses par bēgļu ārkārtējā pieplūduma radītās budžeta ietekmes samazināšanos 2017. gadā, kopējā novērtējuma secinājums nemainītos. 2018. gadā Somijai vajadzētu sasniegt savu vidēja termiņa budžeta mērķi, ņemot vērā atvieglojumu attiecībā uz ārkārtas notikumiem (piešķirts 2016. gadā), kā arī atvieglojumus, kas saistīti ar strukturālu reformu īstenošanu un ieguldījumiem (piešķirti 2017. gadā)
                  15
               . Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, tas atbilst neto primāro valdības izdevumu
                  16
                maksimālajam nominālajam izaugsmes tempam 1,6 % apmērā, kas atbilst gada strukturālajiem pielāgojumiem 0,1 % apmērā no IKP. Nemainot savu rīcībpolitiku, Somija 2018. gadā izpildītu preventīvās daļas prasības. Ja tiktu ņemtas vērā pašreizējās atjauninātās aplēses par bēgļu ārkārtējā pieplūduma radītās budžeta ietekmes samazināšanos 2017. gadā, kopējā novērtējuma secinājums nemainītos. Vienlaikus tiek prima facie prognozēts, ka Somija 2017. un 2018. gadā neievēros parāda samazināšanas kritēriju. Kopumā Padome uzskata, ka Somijai ir jābūt gatavai veikt turpmākus pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību.

               (13)Iedzīvotāju novecošanas un darbaspēka mazināšanās dēļ izdevumi par pensijām, veselības un ilgtermiņa aprūpi palielināsies no 23 % no IKP 2013. gadā līdz 27 % no IKP 2030. gadā. 2017. gada janvārī stājās spēkā pensiju reforma, ar ko zemākais obligātās pensionēšanās vecums tiks palielināts no 63  līdz 65 gadiem 2027. gadā un likumā noteiktais pensionēšanās vecums tiks piesaistīts izmaiņām paredzamajā mūža ilgumā. To sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu izmaksas, kurus pašlaik nodrošina pašvaldības, veido 10 % no IKP. Tiek prognozēts, ka, ja sistēma netiks reformēta, šie izdevumi turpmākajos gados pieaugs par 2,4 % gadā nominālā izteiksmē, un palielināsies to īpatsvars IKP. Reformu galvenie mērķi ir mazināt valsts finanšu ilgtermiņa stabilitātes nepietiekamības rādītājus, pateicoties labākai izmaksu kontrolei. Tas tiks panākts, pateicoties pakalpojumu integrēšanai, lielāku struktūru iesaistei pakalpojumu sniegšanā un digitalizācijai. Pirmo tiesību aktu priekšlikumu kopumu par sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu reformu parlamentam iesniedza 2017. gada martā. Šie tiesību akti noteiks tiesisko regulējumu attiecībā uz 18 jaunajām administratīvi teritoriālajām vienībām, kas, sākot no 2019. gada, no pašvaldībām pārņems atbildību par sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu. Tiesību aktu priekšlikumi par pretrunīgākajām reformas daļām, jo īpaši par pacientu brīvību izvēlēties pakalpojumu sniedzēju, vēl būs jāpabeidz, jo reformas plānots īstenot no 2019. gada.

               (14)Algu pieaugums pēdējos gados ir bijis mērens. Vidējais ikgadējais saskaņojamās darba samaksas palielinājums 2014.–2016. gadā bija 0,7 %. Vājā darba ražīguma pieauguma dēļ izmaksu konkurētspēja ir uzlabojusies tikai pakāpeniski. Sociālie partneri 2016. gadā parakstīja Konkurētspējas paktu, kura mērķis ir 2017. gadā Somijā soli pa solim uzlabot izmaksu konkurētspēju. Saskaņā ar šo paktu vairāk nekā 90 % no darbinieku skaita uz 12 mēnešiem iesaldē algas, un gada darba laikam tiek veikts pastāvīgs palielinājums par 24 stundām bez papildu kompensācijas. Turklāt darbinieki turpmāk veiks lielāku daļu no sociālajām iemaksām. Paredzams, ka šie pasākumi sekmēs eksporta un nodarbinātības pieaugumu turpmākajos gados. Gaidāmā sarunu kārta par darba algām, kas notiks 2017. gada otrajā pusē, būs ļoti svarīga, lai nodrošinātu šo pozitīvo ietekmi, jo paktā netika pilnībā novērstas izmaksu konkurētspējas atšķirības ar vienādranga valstu ekonomiku.

               (15)Situācija darba tirgū 2016. gadā sāka pakāpeniski uzlaboties, bet problēmas saglabājas. Nodarbinātība ražošanas nozarē no 2008. līdz 2015. gadam samazinājās par 21 %. Citās nozarēs, piemēram, būvniecībā, nekustamo īpašumu un veselības aprūpes jomā, ir pazīmes, kas liecina par darbaspēka trūkumu. Tas izceļ nepieciešamību īstenot mērķtiecīgu aktīva darba tirgus rīcībpolitiku un turpināt veikt ieguldījumus pieaugušo izglītībā un profesionālajā apmācībā, lai nodrošinātu profesionālo mobilitāti. Brīvo darbvietu un nodarbinātības attiecība 2016. gadā bija gandrīz tikpat augsta kā 2007. gadā, savukārt bezdarba līmenis bija par diviem procentu punktiem augstāks. Iespējams, tas atspoguļo neatbilstību starp darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu, noteiktu brīvo darbvietu zemo pievilcību vai ierobežotos stimulus darba uzsākšanai. Ir vajadzīgi turpmāki centieni, lai nodrošinātu labākus darba tirgus rezultātus attiecībā uz ekonomiski neaktīvām personām, jo īpaši vecuma grupā no 25 līdz 39 gadiem, ilgstošiem bezdarbniekiem un migrantiem. Lai nodrošinātu labākus sociālos un darba tirgus rezultātus attiecībā uz migrantu izcelsmes personām, būs turklāt jāturpina ieguldījumi viņu izglītībā.

               (16)Aktivizācijas ziņā sarežģītā pabalstu sistēma, kurā pastāv dažādu veidu atvieglojumi, var izraisīt ievērojamu neaktivitāti un t. s. zema atalgojuma slazdus, kā arī birokrātiskus apgrūtinājumus pabalstu atjaunošanai. Būtu svarīgi risināt šīs problēmas. Lai palielinātu stimulus pieņemt darba piedāvājumus, padarīta stingrāka prasība, ka bezdarbniekiem jāpieņem darba piedāvājumi un jāpiedalās programmās iesaistīšanai darbā. Turklāt samazināts laikposms, kurā var saņemt uz izpeļņu balstītos bezdarba pabalstus. Tika ieviesti pozitīvi stimuli, piemēram, atļaujot izmantot bezdarbnieka pabalstu pamatsummu kā mobilitātes un algu subsīdijas, lai aktivizētu darba meklētājus. Turpmāk pastiprinātus stimulus pieņemt darba piedāvājumus varētu papildināt, likvidējot pastāvošos birokrātiskos šķēršļus darba vai uzņēmējdarbības uzsākšanai.

               (17)Ārpuscenu konkurētspēja bremzē eksporta rādītājus un var ierobežot Somijas pievilcību ārvalstu ieguldītājiem. Norit strukturālas pārmaiņas, taču pēdējā laikā tās ir palēninājušās. Ir gūti panākumi, konkurencei atverot atsevišķas pakalpojumu nozares, piemēram, mazumtirdzniecību un transporta nozari, un iesniegti priekšlikumi palielināt konkurenci citās iekšzemes pakalpojumu nozarēs. Lai gan salīdzinoši Somija starptautiski ierindojas starp pasaules vadošajām valstīm pēc uzņēmējdarbības vides un ieguldījumu piesaistes apstākļiem, salīdzinājumā ar tās ekonomikas apjomu uzkrātie iekšējie ārvalstu tiešie ieguldījumi Somijā ir mazāki par ES vidējo līmeni.

               (18)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Somijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Somijai adresētiem ieteikumiem. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmu un turpmāko pasākumu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Somijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jāstiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

               (19)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  17
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA Somijai 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

               1.Īstenot savu fiskālo politiku atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasībām, kas nozīmē  2018. gadā sasniegt tās vidēja termiņa budžeta mērķi, ņemot vērā ar ārkārtas notikumiem saistītos atvieglojumus, strukturālo reformu īstenošanu un ieguldījumus, attiecībā uz kuriem paredzēta īslaicīga novirze. Nodrošināt, ka laikus tiek pieņemta un īstenota administratīvā reforma nolūkā uzlabot sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu izmaksu lietderību.

               2.Veicināt turpmāku darba algu pielāgošanu darba ražīguma izmaiņām, pilnībā ievērojot sociālo partneru lomu. Veikt mērķtiecīgus un aktīvus darba tirgus politikas pasākumus, lai risinātu nodarbinātības un sociālās problēmas, sniegtu stimulus pieņemt darba piedāvājumus un veicinātu uzņēmējdarbību.

               3.Turpināt uzlabot tiesisko regulējumu un samazināt administratīvo slogu, lai palielinātu konkurenci pakalpojumu jomā un veicinātu ieguldījumus.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)
                  COM(2017) xxx.

                     (4)
                  P8_TA(2017)0038, P8_TA(2017)0039 un P8_TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 91 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  23. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, ko Komisija pārrēķina, izmantojot vispārpieņemtu metodiku.

                     (13)
                  Finanšu ministrijas publikācija 36c/2016.

                     (14)
                  VM/712/04.00.05.01/2016.

                     (15)
                  Somijai ir ļauts novirzīties no vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanas 2018. gadā, jo īslaicīgas atkāpes tiek pārnestas uz trim turpmākajiem gadiem.

                     (16)
                  Neto valdības izdevumus veido kopējie valsts izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētu bruto pamatkapitāla veidošanu izlīdzina 4 gadu ilgā laikposmā. Tiek ņemti vērā diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielināšana, kas obligāti veicama saskaņā ar likumu. Tiek atskaitīti vienreizējie pasākumi ieņēmumu un izdevumu daļā.

                     (17)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.5.2017
            COM(2017) 521 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Portugāles 2017. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2017. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Portugāles 2017. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2017. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2016. gada 16. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  5
               , iezīmējot 2017. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes Eiropadome apstiprināja 2017. gada 9. un 10. martā. Komisija 2016. gada 16. novembrī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  6
               , kurā Portugāle bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. Eiropadome atbalstīja šo ieteikumu 2017. gada 9. un 10. martā, un 21. martā Padome to pieņēma
                  7
               .

               (2)Ņemot vērā to, ka Portugāles valsts valūta ir euro un ekonomiskajā un monetārajā savienībā starp ekonomikām ir cieša savstarpēja saikne, Portugālei būtu jānodrošina pilnīga un savlaicīga ieteikuma par eurozonu, kas ir atspoguļots 1. līdz 4. ieteikumā, īstenošana.

               (3)2017. gada ziņojums par Portugāli
                  8
                tika publicēts 2017. gada 22. februārī. Tajā tika izvērtēti Portugāles panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti Padomes 2016. gada 12. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, turpmākie pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējos gados pieņemtajiem ieteikumiem, un Portugāles progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā ir ietverts arī padziļināts pārskats, kurš sagatavots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2017. gada 22. februārī
                  9
               . Komisijas veiktā analīze ļauj tai secināt, ka Portugālē ir pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, lielās neto ārējās saistības, privātā sektora un valsts parāds un lielais ieņēmumus nenesošu aizdevumu īpatsvars augsta, bet krītoša bezdarba līmeņa un lēna ražīguma pieauguma apstākļos rada neaizsargātību. Potenciālā izaugsme atpaliek no pirmskrīzes līmeņa, to skārušas pastāvīgas nepilnības un elastības trūkums preču un darba tirgū, kā arī ārējā nelīdzsvarotība. Tekošā konta bilancē vērojami nelieli uzlabojumi, taču ir nepieciešami papildu centieni neto ārējo saistību būtiskākai korekcijai. Pēc būtiskas korekcijas iepriekšējos gados vienības darbaspēka izmaksas sāka palielināties lēna ražīguma pieauguma, kā arī algu pieauguma dēļ. Privātā sektora parāda līmenis samazinās, un valdības parāds ir stabilizējies, kaut arī joprojām pastāv vajadzība samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru. Ienākumus nenesošu aizdevumu līmenis joprojām ir augsts, un kopā ar zemu rentabilitāti un salīdzinoši nelielajām kapitāla rezervēm tie rada risku banku bilancēs. Apstākļi darba tirgū ir uzlabojušies, tomēr jauniešu un ilgtermiņa bezdarba līmenis, kā arī pagaidu darbinieku īpatsvars joprojām ir augsts.

               (4)Portugāle 2017. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2017. gada valsts reformu programmu un 2017. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika izvērtētas vienlaikus. Portugāles valsts reformu programmā ir ietvertas gan īstermiņa, gan vidēja termiņa saistības. Proti, tajā ir ietverti pasākumi publisko finanšu pārvaldības un darījumdarbības vides uzlabošanai, kā arī uzņēmumu parādu novēršanai. Tajā ir pausta apņemšanās ar vērienīgām reformām modernizēt valsts pārvaldi, palielināt sociālo aizsardzību, celt darbaspēka prasmju līmeni un uzlabot pārvaldību valsts uzņēmumos. Tā arī aptver 2017. gada ziņojumā par Portugāli un ieteikumos par eurozonu norādītos problēmjautājumus, tostarp vajadzību atjaunot investīcijas un nodrošināt publisko finanšu stabilitāti. Ja tā norādītajos termiņos tiks īstenota pilnā apmērā, ar šiem pasākumiem varētu risināt Portugāles makroekonomikas nelīdzsvarotību un īstenot Portugālei adresētos ieteikumus. Balstoties uz Portugāles politisko saistību novērtējumu, Komisija apstiprina tās iepriekšējo novērtējumu, ka šajā posmā nav nepieciešami turpmāki pasākumi makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras ietvaros. Veicot īpašu uzraudzību, tiks cieši sekots līdzi politikas reformu programmas īstenošanai.

               (5)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, veicot dalībvalsts programmu plānošanu attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem) 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts tiesību aktā, kas reglamentē ESI fondus
                  10
               , gadījumā, ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt dalībvalsti pārskatīt un grozīt tās attiecīgās ESI fondu programmas. Komisija ir sniegusi papildu norādes par minēto noteikumu piemērošanu
                  11
               .

               (6)Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras atcelšanas uz Portugāli attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un pārejas noteikums par parādu. Savā 2017. gada stabilitātes programmā Portugāle plāno sasniegt nominālo deficītu 1,5 % apmērā no IKP un 1 % apmērā no IKP attiecīgi 2017. un 2018. gadā, un panākt turpmākus uzlabojumus līdz pārpalikumam 0,4 % apmērā no IKP 2020. gadā. Minētajos plānos nav ņemts vērā, ka banku atbalsta pasākumu rezultātā, iespējams, palielināsies deficīts
                  12
               . Tiek plānots, ka vidējā termiņa budžeta mērķis — strukturālais pārpalikums 0,25 % apmērā no IKP — tiks sasniegts līdz 2021. gadam. Stabilitātes programmā prognozēts, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2017. gadā sasniegs 127,9 %, 2018. gadā — 124,2 %, un tad 2020. gadā tā būtu 117,6 %. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir budžeta prognozes pamatā, ir ticams attiecībā uz 2017. gadu, bet labvēlīgs attiecībā uz turpmākajiem gadiem. Tomēr pasākumi, kuru mērķis ir veicināt plānoto deficīta mērķu sasniegšanu, sākot ar 2017. gadu, netika pietiekamā mērā precizēti.

               (7)Padome 2016. gada 12. jūlijā ieteica Portugālei sasniegt ikgadēju fiskālo korekciju vismaz 0,6 % apmērā no IKP, lai 2017. gadā sasniegtu vidējā termiņa budžeta mērķi. Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, ir risks, ka 2017. gadā notiks būtiska novirze no minētās prasības.

               (8)Ņemot vērā Portugāles fiskālo situāciju un jo īpaši tās parādu līmeni, ir sagaidāms, ka 2018. gadā Portugāle turpinās veikt korekciju virzībā uz tās vidējā termiņa budžeta mērķi, proti, strukturālo pārpalikumu 0,25 % apmērā no IKP. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta ietvaros kopīgi saskaņotajai korekciju matricai minētā korekcija atbilst prasībai par valdības neto primāro izdevumu
                  13
                nominālo izaugsmes tempu, kas nedrīkst pārsniegt 0,1 %. Tas atbilstu strukturālajai korekcijai vismaz 0,6 % apmērā no IKP. Nemainīgas politikas apstākļos ir risks, ka 2018. gadā notiks būtiska novirze no minētās prasības. Tiek prognozēts, ka 2017. un 2018. gadā Portugāle prima facie neizpildīs pārejas noteikumu par parādu. Kopumā Padome uzskata, ka, sākot no 2017. gada, būs vajadzīgi papildu pasākumi, lai ievērotu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Tomēr, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1466/97, budžeta plānu un rezultātu izvērtējumā būtu jāņem vērā dalībvalsts budžeta bilance, ņemot vērā arī cikliskus apstākļus. Kā atgādināts Komisijas paziņojumā, kas pievienots šiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, 2018. gada budžeta plāna projekta izvērtējumā un turpmākajā 2018. gada budžeta rezultātu izvērtējumā būs pienācīgi jāņem vērā mērķis panākt tādu fiskālo nostāju, kas sekmē gan pašreizējās atlabšanas stiprināšanu, gan Portugāles publisko finanšu stabilitātes nodrošināšanu. Šajā sakarā Komisija plāno izmantot piemērojamo rīcības brīvību, ņemot vērā ciklisko situāciju Portugālē.

               (9)Stabila budžeta konsolidācija balstās uz savlaicīgu un stingru jaunā budžeta pamatlikuma īstenošanu, publisko izdevumu pārskatīšanu un racionalizēšanu un ieņēmumu iekasēšanas turpmāku uzlabošanu. Portugāle ir sākusi izdevumu pārskatīšanu, galvenokārt balstoties uz efektivitātes pasākumiem, kas attiecas uz Veselības ministriju un Izglītības ministriju, valsts uzņēmumiem, (centralizētiem) publiskajiem iepirkumiem un nekustamā īpašuma apsaimniekošanu. Tomēr šai izdevumu pārskatīšanai trūkst vispusīgas pieejas, jo tā attiecas vienīgi uz centrālo valdību un tajā galvenā uzmanība pievērsta efektivitātes radītiem ietaupījumiem, ko rada pakalpojumu racionalizēšana. Veselības nozarē valdība ir pieņēmusi pasākumus, kas vērsti uz slimību profilakses veicināšanu un sabiedrības veselības politiku. Turklāt ir veikti vairāki pasākumi, lai veselības aprūpes nozari padarītu efektīvāku un ilgtspējīgāku, piemēram, centralizētu iepirkumu vai biežākas ģenērisko zāļu izmantošanas rezultātā. Tomēr, lai gan slimnīcu reforma turpinās, budžeta plānošana un īstenošana slimnīcās joprojām ir ievērojama problēma. Novēloti (kavēti) maksājumi turpina pieaugt, un tas norāda uz grāmatvedības kontroles mehānismu un pārvaldības prakses trūkumiem. Precīza un līdzsvarota budžeta plānošana, uzlabota kontrole un saistību kontroles likuma efektīva īstenošana varētu palīdzēt samazināt kavētos maksājumus un uzlabot efektivitāti un kvalitāti šajā nozarē. Augstās un aizvien pieaugošās ar sabiedrības novecošanu saistītās izmaksas apdraud fiskālo stabilitāti. Vidējā termiņā sagaidāms, ka augstāki fiskālie riski būs lielā mērā saistīti ar pensiju finansēšanas izmaksām. Ilgtermiņa fiskālie riski valstī tiek vērtēti kā zemi, lielākoties pensiju reformu dēļ un tādēļ, ka tiek pieņemts nemainīgas politikas scenārijs, kā arī tādēļ, ka aizvien tiek mazināta pensiju sistēmas atkarība no budžeta pārvietojumiem. Vēl joprojām nav pilnībā atrisināts jautājums par valsts uzņēmumu pārstrukturēšanu, lai padarītu tos fiskāli ilgtspējīgus. Finanšu ministrijas Pārraudzības nodaļas (UTAM) uzraudzībā esošo valsts uzņēmumu kopējais parāds 2016. gada otrajā ceturksnī bija 32 miljardi euro. Sistēma ar izvirzītiem mērķiem nolūkā garantēt valsts uzņēmumu finansiālo stabilitāti varētu palīdzēt samazināt to atkarību no valsts budžeta pārvietojumiem un novērst lielos parādu uzkrājumus.

               (10)Portugāles darba tirgus 2016. gadā turpināja atlabt — pastāvīgi uzlabojās darba tirgus rādītāji, un jo īpaši samazinājās bezdarba līmenis. Ievērojamā daļā no jaunizveidotajām darbvietām ir noslēgti līgumi uz nenoteiktu laiku. Tomēr līgumu uz noteiktu laiku skaits joprojām ir liels. Lielā darba tirgus segmentācija negatīvi ietekmē darba ņēmēju karjeras iespējas un ienākumus, un tas jo īpaši attiecas uz jauniešiem. 2017. gada janvārī Portugāle pārstrādāja tās nodarbinātības atbalsta programmu, lai veicinātu darba līgumu slēgšanu uz nenoteiktu laiku. Taču šķiet, ka tās sagaidāmā ietekme uz segmentācijas samazināšanu ir neliela, jo sagaidāms, ka programma attieksies uz samērā nedaudziem cilvēkiem. Lai gan nesen veiktās darba tirgus reformas uzlaboja stimulus darbvietu radīšanai, daži tiesiskā regulējuma aspekti joprojām var atturēt uzņēmumus no darbinieku pieņemšanas darbā ar līgumu uz nenoteiktu laiku. Jo īpaši darba devējiem rodas augstas un neprognozējamas atlaišanas izmaksas atsevišķa pastāvīga darbinieka atlaišanas gadījumā. Daļēji tas ir tādēļ, ka darbinieks, iespējams, būs jāatjauno amatā, ja atlaišana tiks atzīta par netaisnīgu, un tiesvedības nepilnību dēļ.

               (11)Līdz ar bezdarba samazināšanos kopš 2014. gada samazinās arī ilgstošo bezdarbnieku absolūtais skaits. Taču vairāk nekā puse bezdarbnieku ir bijuši bez darba gadu vai ilgāk, un šis īpatsvars atlabšanas laikā nesamazinās. Augstais ilgstošā bezdarba un jauniešu bezdarba līmenis palielina risku, ka bezdarbnieki distancēsies no darba tirgus, pakāpeniski zaudējot prasmes un piemērotību darba tirgum, un tas negatīvi ietekmēs iespējamo izaugsmi. Jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir ievērojams, taču samazinās dažādu iepriekšējos gados veiktu pasākumu rezultātā, tostarp to informēšanas pasākumu rezultātā, kas īstenoti garantijas jauniešiem ietvaros. Tas daļēji izskaidro, kādēļ to jauniešu īpatsvars, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), ir mazāks nekā vidēji ES. Portugāle arī rīkojas, lai racionalizētu aktīvu darba tirgus politiku un risinātu jauniešu bezdarba problēmu. Tas ietver nodarbinātības stimulu ieviešanu (sociālā nodrošinājuma iemaksu atlaižu veidā) 2017. gada aprīlī, kas ir vērsti uz jauniešu un ilgstošo bezdarbnieku pieņemšanu darbā ar līgumu uz nenoteiktu laiku. Tomēr, lai nodrošinātu, ka iedarbīgi tiek stimulēta ilgstošo bezdarbnieku ekonomiskā aktivitāte, ir ļoti svarīgi, lai valsts nodarbinātības dienesti efektīvi sadarbotos ar sociālajiem dienestiem nolūkā labāk konstatēt un risināt šīs grupas vajadzības. Svarīgs solis šajā virzienā būtu paziņoto vienas pieturas aģentūru izveide nodarbinātības jomā.

               (12)Ievērojot paziņoto grafiku, 2017. gadā valdība ir palielinājusi minimālo darba algu trešo gadu pēc kārtas. Sagaidāms, ka pēdējais palielinājums, kas pārsniedz sagaidāmo inflācijas līmeni un vidējo ražīguma pieaugumu, padarīs minimālo darba algu arvien vairāk saistošu, jo to darba ņēmēju īpatsvars, uz kuriem tā attiecas, 2016. gadā sasniedza piekto daļu no kopējā darba ņēmēju skaita. Minimālās darba algas palielinājumi sekmē nodarbināto peronu augstā nabadzības līmeņa samazināšanos un var pozitīvi ietekmēt kopējo pieprasījumu. Tomēr tie var ietvert riskus nodarbinātībai, jo īpaši attiecībā uz mazprasmīgām personām. Šie riski neīstenojās pašreizējās atlabšanas apstākļos, taču tie joprojām ir problēma. Valdība uzrauga minimālās darba algas attīstības ietekmi, katru ceturksni sagatavojot ziņojumu, kas tiek publicēts un apspriests ar sociālajiem partneriem.

               (13)Jaunākie Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) rezultāti liecina, ka Portugāle ir ievērojami uzlabojusi skolas izglītības rezultātus. Tomēr tā joprojām ir to ESAO valstu vidū, kurās ir visaugstākais klašu atkārtošanas rādītājs, un ir pierādīts, ka tas palielina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risku, kā arī rada slogu izglītības izmaksām. Vispārējais darbaspēka prasmju līmenis joprojām ir viens no zemākajiem Eiropā, un tas kaitē valsts inovācijas potenciālam un konkurētspējai. Turklāt digitālās prasmes joprojām ir šķērslis darbaspēka prasmju līmeņa celšanai. Aptuveni 22 % Portugāles darbaspēka nav digitālo prasmju (galvenokārt tādēļ, ka viņi nelieto internetu regulāri), un šis rādītājs ir aptuveni divreiz lielāks nekā vidēji ES. Valdība ir rīkojusies, lai veicinātu pieaugušo izglītību, proti, izveidojusi tā dēvētos “Qualifica” centrus un “passport”. Lai nodrošinātu, ka tie darbojas efektīvi, būs ļoti svarīgi, lai tie sniegtu kvalitatīvas iespējas darba ņēmēju prasmju uzlabošanai un pārkvalifikācijai atbilstoši darba tirgus vajadzībām. Valdība ir veikusi arī vairākus pasākumus, lai atbalstītu sadarbību starp augstākās izglītības un darījumdarbības nozari, proti, attiecībā uz to pētniecības rezultātiem un darbībām. Tomēr universitāšu struktūrām būs jāpielāgojas, lai sekmētu šādu sadarbību.

               (14)Uzņēmumu ienākumus nenesošo aizdevumu lielais īpatsvars, zemā rentabilitāte, pakļautība valsts parāda riskam un nelielās kapitāla rezerves rada spiedienu uz banku nozari. Tas, ka pasliktinājās aktīvu kvalitāte, jo īpaši uzņēmumu sektorā, negatīvi ietekmē banku nozares rentabilitāti. Līdz ar nelielajām kapitāla rezervēm tas ir viens no faktoriem, kas kavē produktīvu kredītu piešķiršanu un investīcijas. Ienākumus nenesošo aizdevumu īpatsvars joprojām ir liels (20,1 % salīdzinājumā ar 19,6 % 2015. gada beigās) un turpina palielināties dažās ekonomikas nozarēs, jo īpaši uzņēmumos, kas darbojas būvniecības un nekustamā īpašuma nozarē. Nesen tika veikti daži pasākumi, lai risinātu situāciju saistībā ar ienākumus nenesošo aizdevumu lielo īpatsvaru. Tomēr joprojām ir vajadzīga vispusīga stratēģija, lai nodrošinātu, ka samazinātas vērtības parādu uzkrājumi tiek ievērojami samazināti, tostarp veicinot otrreizējo tirgu attīstību, lai ļautu bankām pārdot daļu no to problemātiskajiem portfeļiem.

               (15)Kreditēšanas noteikumi ir pakāpeniski uzlabojušies gan no pieprasījuma, gan no piedāvājuma viedokļa, taču piekļuve finansējumam joprojām ir liela problēma MVU. To Portugāles MVU procentuālā daļa, kas nespēja iegūt aizdevumu tādā apmērā, kādā tie bija pieprasījuši, ir palielinājusies no 34 % līdz 42 %; salīdzinājumam — ES vidējais rādītājs samazinās, un 2016. gadā tas bija 30 %. Inovatīviem un konkurētspējīgiem uzņēmumiem ar lielu izaugsmes potenciālu labāka piekļuve kapitālam nāktu par labu. Tā samazinātu šādu uzņēmumu atkarību no parāda finansēšanas un uzlabotu to piekļuvi finansējumam, un līdz ar to palīdzētu uzņēmumiem augt un sākt darboties starptautiskā līmenī. Kapitāla izmaksu starpība starp investīcijām, ko finansē ar parādu, un investīcijām, ko finansē ar pašu kapitālu, 2016. gadā bija piektā lielākā ES un krietni pārsniedza ES vidējo rādītāju. Lai gan nodokļu režīma izmaiņas ir samazinājušas parāda finansēšanas stimulus, vēl ir pāragri konstatēt jebkādu ietekmi uz samērā lielo uzņēmumu nodokļu regulējumā pastāvošo stimulu aizņemties. 2016. gada jūlijā iestādes uzsāka programmu Capitalizar, kas izstrādāta galvenokārt tādēļ, lai sekmētu privātās investīcijas. Ar programmu ir ieviestas jaunas MVU paredzētas kredītlīnijas, izveidoti īpaši fondi, kurus paredzēts iesaistīt privāto investīciju veikšanā, un ieviestas izmaiņas nodokļu režīmā nolūkā veicināt investīcijas. Tajā pašā laikā valdība ir ieviesusi vēl vienu programmu (Programa Semente), lai jaunuzņēmumiem un maziem uzņēmumiem nodrošinātu finansējumu to darbības sākumposmā (sagatavošanas kapitāls). Šīs programmas ietvaros tiem tiks palīdzēts iegūt pašu kapitāla finansējumu, jo individuāliem investoriem, kas iegādājas jaunas daļas šādos uzņēmumos, tiks piedāvāti nodokļu atvieglojumi vismaz divu gadu garumā. Sagaidāms, ka abas programmas uzlabos Portugāles uzņēmumu finansēšanu, ja vien tās tiks īstenotas ātri un pilnībā.

               (16)2017. gada janvārī Komisija kā daļu no pasākumu kopuma šķēršļu novēršanai pakalpojumu tirgos
                  14
                sniedza norādījumus visām dalībvalstīm par valstu līmenī vajadzīgajām reformām tādu profesionālo pakalpojumu reglamentēšanai, kuros ir liels izaugsmes un darbvietu radīšanas potenciāls. Reformu ieteikumi ietver plašu prasību diapazonu, kuras balstītas uz salīdzinošo analīzi un kurās ņemta vērā dalībvalstu savstarpējās novērtēšanas procesa virzība un ieguldītais darbs pēdējo trīs gadu laikā. Portugāle ir aktīvi iesaistījusies šajā novērtēšanas procesā. Portugāle savā valsts rīcības plānā skaidro, ka turpmākajos gados tā neparedz būtiskas izmaiņas, jo kopš 2011. gada ir īstenotas būtiskas reformas un pārskatītas reglamentētās profesijas. Komisijas sniegtie norādījumi papildina saistībā ar Eiropas pusgadu veiktos izvērtējumus, īpaši pievēršoties prasībām, kas attiecas uz šīm profesijām. Daudzās nozarēs pastāv ievērojami regulatīvie un administratīvie šķēršļi pakalpojumu sniegšanai. Par reformām, kas vērstas uz būvniecību un darījumdarbības pakalpojumiem, kas ir visierobežojošākie, tostarp uz reglamentētajām profesijām, tika panākta vienošanās finansiālās palīdzības programmas laikā, un tās netika ne apturētas, ne atceltas. Papildu normatīvie akti, kas reglamentē konkrētas profesijas, attiecībā uz šo profesiju atvēršanu konkurencei nav tik vērienīgi kā tiesību pamatakts. Tie arī raisa bažas, ka tie tieši vai netieši ierobežos konkurenci profesionālo pakalpojumu tirgū.

               (17)Portugāles valsts pārvaldē ir zems efektivitātes un pārredzamības līmenis. Konkurence publiskajos iepirkumos joprojām ir neliela. Neraugoties uz gūtajiem panākumiem, vēl joprojām ir nepilnības attiecībā uz publisko iepirkumu datu un procedūru pārredzamību un uzticamību. Koncesijas līgumu un publiskās un privātās partnerības projektu jomā pārredzamība joprojām netiek pienācīgi nodrošināta, jo līgumslēdzējām iestādēm trūkst sarežģītu līgumu pārvaldībai nepieciešamās zinātības. Publiskajos iepirkumos joprojām bieži tiek izmantota tiešā piešķiršana. Administratīvais slogs un tas, ka valstī nav vienveidīgas īstenošanas prakses, kavē procedūru reformu. Neraugoties uz nelieliem panākumiem, ir aizkavējusies vietējo un centrālo administratīvo procedūru vienkāršošana un koordinācija starp dažādiem valsts pārvaldes līmeņiem ir minimāla. Portugāles iestādes ir apstiprinājušas jaunu vienkāršošanas programmu, ko dēvē par SIMPLEX+. Tajā ir ietverta visnotaļ vērienīga pilsoņiem un uzņēmumiem paredzētu pasākumu pakete. Šie pasākumi ir daudzsološi, un ir jānodrošina SIMPLEX+ paketes drīza īstenošana, lai programma sāktu radīt efektīvu ietekmi. Pašlaik tiek sākts īstenot vairākumu paketē ietverto pasākumu, kas ir svarīgi uzņēmumiem. Portugāles tieslietu sistēmas veiktspēja joprojām ir zemāka nekā vidēji ES. Portugālē efektivitātes rādītāji attiecībā uz tiesvedību civillietās, komerclietās un nodokļu tiesību normu pārkāpumu lietās joprojām ir zemi. Tas negatīvi ietekmē darījumdarbības dinamiku un ārvalstu tiešo investīciju piesaistīšanu. Administratīvo un nodokļu tiesu efektivitāte joprojām sagādā problēmas, ja runa ir par atrisināto lietu īpatsvaru, un tiesvedība joprojām ir pārāk ilga. Tiesvedība maksātnespējas lietās vēl arvien ilgst līdz pat 40 mēnešiem, un tas liek apšaubīt SIREVE satvaru efektivitāti.

               (18)Portugāle gūst panākumus attiecībā uz pārredzamības uzlabošanu un korupcijas apkarošanu valsts pārvaldē, taču trūkst visaptverošas stratēģijas. Šķiet, ka valsts prokuratūras dienestos korupcijas apkarošana ir kļuvusi par patiesu prioritāti, un ir ieviestas efektīvākas lietu un resursu pārvaldības procedūras. Taču vēl nav skaidrs, vai tās dos rezultātus arī attiecībā uz galīgās notiesāšanas rādītāju uzlabojumiem augsta līmeņa korupcijas lietās un tādu sodu piemērošanu, kam ir spēcīga preventīva ietekme. Attiecībā uz korupcijas novēršanu — katrā publiskajā iestādē izstrādātie korupcijas novēršanas plāni līdz šim ir bijuši lielā mērā formāli. Tie nav pilnībā pielāgoti katrai organizācijai, un tos arī nepapildina pienācīga uzraudzība.

               (19)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Portugāles ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Portugālei adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Portugālē, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

               (20)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  15
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (21)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA Portugālei 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

               1.Nodrošināt pārmērīga deficīta novēršanas noturību. Īstenot savu fiskālo politiku atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasībām, kas nozīmē ievērojamus fiskālos centienus 2018. gadā. Īstenojot politikas rīcību, būtu jāapsver tādas fiskālās nostājas panākšana, kas sekmē gan pašreizējās atlabšanas stiprināšanu, gan Portugāles publisko finanšu stabilitātes nodrošināšanu. Pastiprināt centienus, lai pabeigtu vispusīgu pārbaudi par izdevumiem visos valsts pārvaldes līmeņos. Stiprināt kontroli pār izdevumiem, izmaksu lietderību un atbilstošu budžeta plānošanu, jo īpaši veselības nozarē, īpašu uzmanību pievēršot slimnīcu kavēto maksājumu skaita samazināšanai, un nodrošināt pensiju sistēmas ilgtspēju. Lai palielinātu valsts uzņēmumu finansiālo stabilitāti, līdz 2018. gada budžeta izstrādei katrai nozarei noteikt tādus efektivitātes mērķus, kas uzlabotu valsts uzņēmumu kopējos neto ienākumus un samazinātu valsts budžeta izdevumus.

               2.Veicināt darba līgumu slēgšanu uz nenoteiktu laiku, tostarp pārskatot tiesisko regulējumu. Nodrošināt, ka iedarbīgi tiek stimulēta ilgstošo bezdarbnieku ekonomiskā aktivitāte. Kopā ar sociālajiem partneriem nodrošināt, ka minimālās darba algas attīstība nekaitē mazprasmīgu personu nodarbinātībai.

               3.Pastiprināt centienus, lai sakārtotu kredītiestāžu bilances, īstenojot vispusīgu stratēģiju ienākumus nenesošo aizdevumu jautājuma risināšanai, tostarp veicinot otrreizējo tirgu attīstību to aktīvu tirgošanai, kuru vērtība ir samazinājusies. Uzlabot jo īpaši jaunuzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi kapitālam.

               4.Īstenot ceļvedi, lai līdz 2017. gada beigām vēl vairāk samazinātu administratīvo slogu un novērstu regulatīvos šķēršļus būvniecības un darījumdarbības pakalpojumu nozarē. Palielināt tiesvedības efektivitāti maksātnespējas un nodokļu tiesību normu pārkāpumu lietās.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)
                  COM(2017) 521 final.

                     (4)
                  P8_ TA(2017)0038, P8_ TA(2017)0039 un P8_ TA(2017)0040.

                     (5)
                  COM(2016) 725 final.

                     (6)
                  COM(2016) 728 final.

                     (7)
                  2017/C92/01.

                     (8)
                  SWD(2017) 87 final.

                     (9)
                  COM(2017) 90 final.

                     (10)
                  23. pants Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

                     (11)

                        COM(2014) 494 final.

                     (12)
                  Komisijas 2017 gada 10. marta Lēmums — SA.47178 — Portugāle — Caixa Geral de Depósitos, S.A. rekapitalizācija.

                     (13)
                  Valdības neto izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

                     (14)
                  COM(2016) 820 final, COM(2016) 821 final, COM(2016) 822 final, COM(2016) 823 final, COM(2016) 824 final.

                     (15)
                  Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.