title: Komisijas Ieteikums (ES) 2018/1149 (2018. gada 10. augusts) par nesaistošām vadlīnijām konfliktu skartu un augsta riska teritoriju un citu piegādes ķēdes risku identificēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/821

text:
               17.8.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 208/94

      KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2018/1149
      (2018. gada 10. augusts)
      par nesaistošām vadlīnijām konfliktu skartu un augsta riska teritoriju un citu piegādes ķēdes risku identificēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/821
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Derīgajiem izrakteņiem ir liels izaugsmes potenciāls, taču tie konfliktu skartās un augsta riska teritorijās var izraisīt konfliktus, ja ieņēmumi no tiem veicina vardarbīgu konfliktu izcelšanos vai turpināšanos, kas apdraud centienus attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. Lai nodrošinātu mieru, attīstību un stabilitāti, šajās teritorijās ir būtiski saraut saikni starp konfliktu un izrakteņu nelikumīgu izmantošanu.

                  (2)

                  Lai kliedētu šādas bažas, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/821 (1) (turpmāk “regula”), kas tiks piemērota no 2021. gada 1. janvāra, ir paredzēti piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumi Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu.

                  (3)

                  Šajā regulā konfliktu skartas un augsta riska teritorijas ir definētas kā teritorijas, kurās notiek bruņoti konflikti vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek plaši un sistemātiski starptautisko tiesību aktu pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi.

                  (4)

                  Regulas 14. panta 1. punktā noteikts, ka, lai nodrošinātu skaidrību un noteiktību ekonomikas dalībnieku, jo īpaši MVU, praksē, kā arī konsekvenci starp tiem, Komisija, apspriežoties ar Eiropas Ārējās darbības dienestu un ESAO, izstrādā tādas nesaistošas vadlīnijas ekonomikas dalībniekiem (turpmāk “vadlīnijas”), kurās izskaidro, kā labāk piemērot kritērijus, ar ko identificēt konfliktu skartas un augsta riska teritorijas.

                  (5)

                  Šajā pantā arī noteikts, ka vadlīniju pamatā ir konfliktu skartu un augsta riska teritoriju definīcija, kas izklāstīta minētajā regulā, un tajās ņem vērā šajā jomā izstrādātās ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas, tostarp citus piegādes ķēdes riskus, kas uzskatāmi par brīdinājuma signāliem, kuri aprakstīti vadlīniju attiecīgajos papildinājumos.

                  (6)

                  Lai vadlīnijas varētu efektīvi izmantot, tajās ir definēts vispārējs pienācīgas pārbaudes jēdziens attiecībā uz izrakteņu un metālu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām un tas, kādi pasākumi uzņēmumiem būtu jāveic, lai noteiktu un risinātu ar alvas, tantala, volframa un zelta sagādi saistītos riskus.

                  (7)

                  Jāatgādina, ka regulā noteiktās prasības Savienības importētājiem attiecas ne vien uz metāliem un izrakteņiem no konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām, bet arī uz saistītajiem riskiem augšupējā piegādes ķēdē saistībā ar, piemēram, to tirdzniecību, eksportu un darbību veikšanu ar tiem.

                  (8)

                  Šajās vadlīnijās būtu arī jāizskaidro pamatprincipi, kas izmantoti, lai identificētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas regulas īstenošanas konkrētajam mērķim, tomēr šo teritoriju definēšana un skaidrojums neskar Savienības nostāju par to, kas varētu būt konfliktu skartās un augsta riska teritorijas ārpus šīs regulas konteksta.

                  (9)

                  Šo vadlīniju svarīgākā daļa būtu jāveido atsaucēm uz attiecīgo brīvi pieejamo informāciju, ko ekonomikas dalībnieki var izmantot, lai identificētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas, tomēr jāatgādina, ka attiecīgie avoti tiek atjaunināti ar dažādu regularitāti un attiecīgā gadījumā būtu jāpapildina ar citiem avotiem.

                  (10)

                  Citi piegādes ķēdes riski, kas uzskatāmi par šajās vadlīnijās aplūkotajiem brīdinājuma signāliem, ir saistīti ar atrašanās vietu, piegādātājiem un neparastiem tirdzniecības darbības apstākļiem, un to noteikšanā jāpamatojas uz ESAO pētījumiem šajā jomā.

                  (11)

                  Regulas 14. panta 2. punktā noteikts, ka Komisijai jāapspriežas ar ārējiem ekspertiem, kas nodrošinās indikatīvu, neizsmeļošu, regulāri atjauninātu sarakstu, kurā iekļautas konfliktu skartas un augsta riska teritorijas. Šis saraksts tiek izstrādāts, pamatojoties uz ārēju ekspertu veiktu šo vadlīniju analīzi un citu informāciju, kas cita starpā iegūta no akadēmiskajām aprindām un piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes sistēmām.

                  (12)

                  Šīs vadlīnijas nav saistošas, un Savienības importētāji saglabā pienākumu ievērot regulā noteiktos pienācīgas pārbaudes pienākumus, savukārt Komisijas dienesti nodrošina šo vadlīniju aktualitāti laika gaitā,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

                  1.

                  Savienības importētājiem, kuriem jāizpilda Regulā (ES) 2017/821 noteiktie pienākumi, būtu jāievēro šo ieteikumu pielikumā sniegtās nesaistošās vadlīnijas. Šo vadlīniju ievērošana palīdzēs tiem pienācīgi identificēt konfliktu skartās un augsta riska teritorijas un brīdinājuma signālus, lai varētu pareizi izpildīt regulā noteiktās prasības, kad tās būs piemērojamas no 2021. gada 1. janvāra. Šīs vadlīnijas var ievērot arī citas struktūrvienības, kas piemēro pienācīgas pārbaudes savai izrakteņu piegādes ķēdei.

                  2.

                  Šis ieteikums tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Briselē, 2018. gada 10. augustā

               Komisijas vārdā –

               Komisijas locekle

            Cecilia MALMSTRÖM

         (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regula (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.).

         PIELIKUMS
         1.   ŠO VADLĪNIJU MĒRĶIS

         Regula (ES) 2017/821 (turpmāk “regula”) stājās spēkā 2017. gada 8. jūnijā un attiecas uz Savienības importētājiem (1) (tostarp uz kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumiem, bet ne tikai) no 2021. gada 1. janvāra. Kā noteikts regulas pirmajā pantā, tās mērķis ir nodrošināt pārredzamību un noteiktību attiecībā uz Savienības importētāju piegādes praksi, ko piemēro izrakteņu sagādē no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.
         Saskaņā ar regulas 14. panta 1. punktu Eiropas Komisijai ir uzdots izstrādāt nesaistošas vadlīnijas ekonomikas dalībniekiem rokasgrāmatas veidā, izskaidrojot, kā labāk piemērot kritērijus konfliktu skarto un augsta riska teritoriju identificēšanai. Šajā pantā ir arī noteikts, ka vadlīnijās ir jāņem vērā šajā jomā izstrādātās ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas (2), tostarp citi piegādes ķēdes riski, kas uzskatāmi par brīdinājuma signāliem, kuri aprakstīti minēto vadlīniju attiecīgajos papildinājumos.
         Šo vadlīniju:

                     —

                     2. IEDAĻĀ ir definēts vispārējs pienācīgas pārbaudes jēdziens attiecībā uz izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām un tas, kādi pasākumi uzņēmumiem būtu jāveic, lai noteiktu un risinātu ar alvas, tantala, volframa un zelta sagādi saistītos riskus,

                     —

                     3. IEDAĻĀ ir skaidroti pamatelementi, kas izmantoti, lai definētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas šās regulas vajadzībām,

                     —

                     4. IEDAĻĀ norādīta brīvi pieejamā informācija, ko uzņēmumi var izmantot, lai identificētu konfliktu skartās un augsta riska teritorijas un citus riskus,

                     —

                     5. IEDAĻĀ sniegta informācija par citiem rādītājiem (jeb brīdinājuma signāliem), kas liecina par iespējamiem riskiem izrakteņu piegādes ķēdē saistībā ar atrašanās vietu, piegādātājiem un neparastiem apstākļiem tirdzniecības darbībās.

               Šīs vadlīnijas ir izstrādātas, lai palīdzētu ES importētājiem pienācīgi pārbaudīt savas piegādes ķēdes. Tās neietekmē Regulā (ES) 2017/821 noteikto un nav juridiski saistošas.
         Turklāt būtu jānorāda, ka atbilstoši regulas 14. panta 2. punktam Eiropas Komisija (turpmāk) apspriedīsies ar ārējiem ekspertiem, kas nodrošinās indikatīvu, neizsmeļošu, regulāri atjauninātu sarakstu, kurā iekļautas konfliktu skartas un augsta riska teritorijas. Šis saraksts tiks izstrādāts, pamatojoties uz ārēju ekspertu veiktu šo vadlīniju analīzi un informāciju, kas cita starpā iegūta no valdībām, starptautiskām organizācijām, akadēmiskajām aprindām un piegādes ķēžu pienācīgas vadības shēmām.
         2.   IZRAKTEŅU PIEGĀDES ĶĒDES PIENĀCĪGA PĀRBAUDE. VISPĀRĒJS JĒDZIENS UN PASĀKUMI

         2.1.   Pienācīgas risku pārbaudes jēdziens

            Konfliktu skartās un augsta riska teritorijās uzņēmumiem, kas iesaistīti izrakteņu ieguves, apstrādes un tirdzniecības darbībās, ir iespējas radīt ienākumu, veicināt izaugsmi un labklājību, nodrošināt iztiku un sekmēt vietējo attīstību. Šādos apstākļos pastāv arī risks, ka saistībā ar savām darbībām vai sagādes lēmumiem uzņēmumi varētu radīt būtisku negatīvu ietekmi, tostarp bruņotus konfliktus un nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, vai arī varētu tikt uzskatīts, ka tie ir saistīti ar šo ietekmi. Šajā saistībā, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi apzināti vai netīši neveicina šo negatīvo ietekmi vai netiek uzskatīts (īslaicīgi vai ilgstoši), ka tie ir saistīti ar šo ietekmi, tiem jāveic pienācīgas risku pārbaudes, kas iekļautas to pastāvīgajos, aktīvajos un pasīvajos procesos un ir stingri integrētas pārvaldības sistēmā.
         Kopumā pienācīgas risku pārbaudes ir pasākumi, kas uzņēmumiem būtu jāveic, lai noteiktu un novērstu faktiskos vai iespējamos riskus savā izrakteņu piegādes ķēdē un lai tādējādi novērstu vai mazinātu nelabvēlīgo ietekmi saistībā ar izrakteņu ieguvi, ražošanu, tirdzniecību, apstrādi, darbībām ar tiem un eksportu konfliktu skartās un augsta riska teritorijās. Riskus nosaka, izvērtējot uzņēmuma darbības iespējamo kaitīgo ietekmi, ko rada uzņēmuma paša darbības vai ko var tieši saistīt ar darbībām, izstrādājumiem vai pakalpojumiem, kuri izriet no uzņēmuma darījuma attiecībām ar trešām personām, tostarp piegādātājiem un citām piegādes ķēdes struktūrvienībām. Kaitīga ietekme var būt kaitējums cilvēkiem (t. i., ārēja ietekme) un/vai kaitējums uzņēmuma reputācijai vai juridiskā atbildība (t. i., iekšējā ietekme).
         Uzņēmumi izrakteņu piegādes ķēdēs var saskarties ar riskiem, jo apstākļi saistībā ar izrakteņu ieguvi, ražošanu, tirdzniecību, darbībām ar tiem un eksportu savā būtībā satur dabiski augstāku risku radīt būtisku kaitīgu ietekmi, piemēram, konflikta finansēšanu vai kurināšanu, tādējādi veicinot vai saasinot konflikta apstākļus, kā noteikts ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumā un to papildinājumos.
         Šo risku dēļ uzņēmumiem būtu godprātīgi jācenšas noteikt un novērtēt riskus, kas saistīti ar atrašanās vietu, piegādātāju un apstākļiem, un īstenot pienācīgas pārbaudes pasākumus, kas pielāgoti šādu risku īpašajām prasībām. Pienācīga pārbaude varētu palīdzēt uzņēmumiem arī nodrošināt starptautisko tiesību ievērošanu un attiecīgo iekšzemes tiesību aktu izpildi, tostarp tādu aktu izpildi, kas attiecas uz derīgo izrakteņu nelikumīgu tirdzniecību, kā arī ANO sankciju un, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), pieņemto ES lēmumu izpildi, jo īpaši saskaņā ar LESD 215. pantu noteikto ierobežojošo pasākumu izpildi.
         Pamatojoties uz ESAO vadlīnijās noteiktajiem principiem, izstrādātās regulas mērķis ir nodrošināt, ka tiek attīstītas drošas, pārredzamas un pārbaudāmas izrakteņu piegādes ķēdes un nodrošināts un veicināts atbildīgs izrakteņu un metālu imports uz ES no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām, neveicinot bruņotu konfliktu un ar to saistītos cilvēktiesību pārkāpumus un tādējādi sekmējot ekonomisko attīstību un iztiku vietējās kopienās.
         2.2.   Pienācīga pārbaude – piecu posmu programma

         ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās ieteiktā pienācīgā risku pārbaude ir strukturēta, ievērojot šādus piecus posmus, kas visi ir ietverti arī regulā.
         Uzņēmumiem visā piegādes ķēdē vajadzētu veikt turpmāk norādītos pasākumus.

                     —

                        Izveidot stingru vadības sistēmu un pieņemt un skaidri paziņot piegādātājiem un sabiedrībai savu politiku, kas saistīta ar izrakteņiem un metāliem, kuru iespējamā izcelsme ir konfliktu skartās un augsta riska teritorijas. Tas nozīmē, ka ir paredzēts identificēt faktiskos apstākļus, kādos iegūst, transportē, veic darbības, tirgo, apstrādā, kausē un attīra izrakteņus un sakausē, ražo vai pārdod izstrādājumus, kuru sastāvā ir no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām nākuši izrakteņi. (Regulas 4. pants)

                     —

                        Identificēt un izvērtēt faktiskos vai iespējamos riskus savā izrakteņu piegādes ķēdē (3). (Regulas 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts)

                     —

                        Izstrādāt un īstenot identificēto risku mazināšanas un novēršanas stratēģiju, ko panāk, pieņemot un īstenojot risku pārvaldības plānu. Tādējādi var nolemt, ka riska mazināšanas pasākumu laikā tiek turpināta tirdzniecība, īslaicīgi tiek pārtraukta tirdzniecība vai tiek pārtraukta sadarbība ar piegādātāju pēc neveiksmīgiem riska mazināšanas mēģinājumiem vai tad, ja piegādātājs ir izdarījis nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus (piemēram, bērnu darbs smagākajā veidā, piespiedu darbs un spīdzināšana) vai ir sniedzis tiešu vai netiešu atbalstu nevalstiskiem bruņotajiem grupējumiem. (Regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts)

                     —

                        Neatkarīgai trešai personai pasūtīt revīziju, ko veic attiecībā uz uzņēmuma darbībām, procesiem un sistēmām, kuri izmantoti, lai īstenotu piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi noteiktos piegādes ķēdes punktos, jo īpaši saistībā ar kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu pienācīgas pārbaudes praksi. (Regulas 6. pants)

                     —

                        Publiski ziņot par piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes politiku un praksi, lai panāktu, ka sabiedrība uzticas uzņēmumu īstenotajiem pasākumiem. (Regulas 7. pants)

               3.   KONFLIKTU SKARTO UN AUGSTA RISKA TERITORIJU DEFINĪCIJAS SKAIDROJUMS

         Regulā izmantotā konfliktu skarto un augsta riska teritoriju definīcija saskan ar ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās noteikto definīciju attiecībā uz to, kas raksturo šādas teritorijas, un neskar ES nostāju par to, kas var būt konfliktu skartās un augsta riska teritorijas ārpus regulas konteksta. Tā sniegta vienīgi ar mērķi pienācīgi pārbaudīt piegādes ķēdi, kas attiecas uz regulā ietvertajiem metāliem un izrakteņiem, un ir izstrādāta tā, lai būtu praktiska un lai uzņēmumi to varētu pilnīgi un viegli saprast.
         Regulā konfliktu skartās un augsta riska teritorijas ir definētas šādi (2. panta f) punkts):

            “teritorijas, kurās notiek bruņoti konflikti vai kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek plaši un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi”.

         Šajā definīcijā ir izmantoti daži starptautiskajās tiesībās noteiktie pamatprincipi, tostarp izmantoti jēdzieni “notiek bruņots konflikts”, “nestabila situācija pēc konfliktiem” un “nefunkcionējošas valstis”. Šie principi ir sīkāk ilustrēti un paskaidroti turpmākā izklāstā, lai uzņēmumiem, kas īsteno atbildīgu piegādes ķēdes pārvaldību, tie būtu vieglāk saprotami praksē.
         Turklāt šie pamatprincipi ir viegli salāgojami ar brīvi pieejamu informāciju par stāvokli uz vietas konfliktu skartās un augsta riska teritorijās un palīdz uzņēmumiem plašāk identificēt savas piegādes ķēdes riskus un to, kā šie riski varētu ietekmēt uzņēmumu darbības (sk. 4. iedaļu).
         Jāatgādina, ka regulā un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās noteiktā piegādes ķēdes pienācīga pārbaude ir paredzēta tam, lai identificētu un novērtētu kaitīgas ietekmes riskus, ko rada noteiktas saimnieciskās darbības un darījumi saistībā ar metāliem un izrakteņiem, kuri ir iegūti no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (kuras var būt valsts iekšējās teritorijas) vai tiek transportēti caur tām. Informācija par valsti var sniegt kontekstuālu informāciju, kas ļauj noteikt vispārējo nepieciešamās piesardzības līmeni.

                     Definīcijas pamatelementi

                     Paskaidrojums

                     Notiek bruņots konflikts

                        Bruņota konflikta esība, plaši izplatīta vardarbība vai citi kaitējuma riski cilvēkam, kā noteikts starptautiskajās humanitārajās tiesībās, kas reglamentē kaujinieku īstenotu bruņotu konfliktu vadību. Bruņots konflikts var izpausties dažādos veidos, piemēram, starptautisks vai nestarptautisks konflikts, kurā var iesaistīties divas vai vairākas valstis, vai arī tas var būt atbrīvošanas karš, sacelšanās, pilsoņu karš utt.
                     Īpašas vadlīnijas par jēdzienu “notiek bruņots konflikts” ir sniegtas 1949. gada Ženēvas konvencijās, kurās ir ietverti visi pieteikta kara gadījumi vai jebkura cita militāra konflikta gadījumi, kas var rasties starp divām vai vairākām pusēm, pat ja viena no tām neatzīst karastāvokli; valsts teritorijas daļējas vai pilnīgas okupācijas gadījumi pat tad, ja minētā okupācija nesastop nekādu bruņotu pretestību. Atbilstoši 1949. gada Ženēvas konvenciju II papildu protokolam (1977) bruņota konflikta jēdzienu neattiecina uz iekšējiem nemieriem un saspīlējumiem, piemēram, sacelšanos, atsevišķu izkaisītu vardarbības aktu vai citu līdzīgas dabas aktu gadījumiem.

                     Teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem
                     Teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai tās nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek plaši un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi.

                        Teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, ir tādas teritorijas, kurās ir beidzies aktīvais saspīlējums un kuras ir nestabilā stāvoklī, ar to saprotot, ka reģionā vai valstī ir vājas iespējas veikt regulējuma pamatfunkcijas un trūkst spējas attīstīt savstarpēji konstruktīvas attiecības sabiedrībā sākotnējās konfliktsituācijas dēļ. Šādas teritorijas ir vairāk pakļautas iekšējiem un ārējiem satricinājumiem, piemēram, ekonomiskām krīzēm vai dabas katastrofām. Šādos gadījumos, kā arī gadījumos, kas aplūkoti definīcijas nākamajā punktā (t. i., teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai tās nav), uzņēmējiem ir jāpārliecinās, ka pastāv vai nu institucionāls vājums, vai nav pārvaldības un ir plaši izplatīti un sistemātiski starptautisko tiesību un cilvēktiesību pārkāpumi, lai noteiktu, ka šī teritorija ir konfliktu skarta un augsta riska teritorija. Tādējādi starptautisko tiesību pārkāpumu nosacījums ir kumulatīvs nosacījums, kas papildina nosacījumus “teritorijas, kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem” un “teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai tās nav”. Pēdējā minētajā gadījumā par pārvaldības trūkumu varētu liecināt oficiālas ieguves licences procedūras neesība.

                     Nefunkcionējošas valstis

                     “Nefunkcionējoša valsts” ir tādas situācijas raksturojums, kad ir ārkārtējs institucionālais vājums. Nefunkcionējoša valsts nozīmē, ka ir varas un pilnvaroto struktūru iekšējs sabrukums, likuma un kārtības sabrukums un nav institūciju, kas spētu pārstāvēt valsti.

               4.   INFORMĀCIJA, KAS IR BRĪVI PIEEJAMA, LAI IDENTIFICĒTU KONFLIKTU SKARTĀS UN AUGSTA RISKA TERITORIJAS

         Šajā iedaļā ir iekļauts indikatīvs, neizsmeļošs brīvi pieejamas informācijas uzskaitījums, lai palīdzētu uzņēmumiem identificēt konfliktu skartās un augsta riska teritorijas. Ja uzņēmumi saprot valsts un reģionālo kontekstu, kā arī iespējamos riskus teritorijās, kurās tie darbojas vai no kurām tie ņem izrakteņus, tie varēs labāk pielāgot savus attiecīgos pienācīgas pārbaudes centienus. Šāda vispārēja informācija par katru konkrēto valsti var noderēt, izvērtējot, cik ticami ir apgalvojumi par pārkāpumiem.
         Norādītā brīvi pieejamā informācija ir sagrupēta, ņemot vērā pamatelementus, kas noteikti konfliktu skarto un augsta riska teritoriju definīcijā (sk. 3. iedaļu).

                     —

                     KONFLIKTS – ļauj izvērtēt, vai teritorijā “notiek bruņots konflikts” vai arī tā ir “teritorija, kurā ir nestabila situācija pēc konfliktiem”.

                     —

                     PĀRVALDĪBA – ļauj izvērtēt, cik lielā mērā teritorijā ir vāja pārvaldība un drošība vai to nav.

                     —

                     CILVĒKTIESĪBAS – ļauj izvērtēt, vai teritoriju skar plaši izplatīti un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi, tostarp cilvēktiesību pārkāpumi (4).

               Turklāt 4.2. punktā sniegtajā sarakstā ir iekļauti informācijas avoti par izrakteņu resursiem, lai saprastu kontekstu.
         4.1.   Kā vislabāk izmantot informācijas avotus

         Norādītie informācijas avoti nav komerciāli, t. i., nav nepieciešamas abonēšanas maksas vai finansiālais ieguldījums. Uzņēmumiem būtu jāapsver, vai, izmantojot šos avotus, tiek gūta atjaunināta informācija. Regulā noteikts, ka papildus šīm vadlīnijām Eiropas Komisija apspriedīsies ar ārējiem ekspertiem, kas nodrošinās indikatīvu, neizsmeļošu, regulāri atjauninātu sarakstu, kurā iekļautas konfliktu skartas un augsta riska teritorijas. Eiropas Komisijas dienesti kopā ar šiem ārējiem ekspertiem nodrošina atbilstīgu šā informācijas avotu saraksta atjaunināšanu, lai tas būtu pastāvīgi aktuāls.

            Vispārīgāki papildu avoti (daži no kuriem nav skaidri minēti turpmāk sniegtajā sarakstā), kuros ir lietderīgi ieskatīties, ir ģeoloģiskie apsekojumi, kuros sniegta informācija par izrakteņu resursiem (Lielbritānijas un ASV ģeoloģiskie apsekojumi), Eiropas Komisijas Izejvielu informācijas sistēma, vadošo organizāciju tīmekļa vietnes šajā jomā, piemēram, ASV Valsts departamenta valsts ziņojumi (Pārvaldība un Cilvēktiesības), ziņojumi, ko publicējušas dažādas ANO aģentūras (tostarp Cilvēktiesību padome, UNHCR, OHCHR, UNICEF, UNDP, SDO un IOM) un citas attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, Amnesty International, Global Witness, Human Rights Watch un IMPACT (bijusī Āfrikas un Kanādas partnerība). Uzņēmumi var aplūkot arī citu organizāciju, piemēram, Starptautiskā Sarkanā Krusta komitejas, Dabas resursu pārvaldes indeksa, Globālā miera indeksa utt., tīmekļa vietnes, kurās ir vairāk tematiskas, uz ziņām pamatotas informācijas.
         Būtu lietderīgi aplūkot arī nacionālos vai reģionālos avotus. Lai arī nacionālajiem / reģionālajiem avotiem dažkārt ir grūtāk piekļūt, tie sniedz padziļinātu pārskatu par stāvokli konkrētajā teritorijā salīdzinājumā ar informatīviem kopsavilkumiem par valsti.
         Uzņēmumi, kas izmanto šos avotus, var rīkoties, kā norādīts turpmāk.

                     1.

                     Pamatojoties uz uzņēmuma vadības sistēmā saglabāto informāciju par piegādes ķēdi (piecu posmu programmas 1. posms, sk. 2. iedaļu), uzņēmumiem vispirms būtu jāidentificē izrakteņu izcelsmes, tirdzniecības, darbību ar tiem un transportēšanas ģeogrāfiskās teritorijas, lai saprastu, kādā kontekstā notiek ieguves un tirdzniecības darbības, un identificētu saistītos riskus.

                     2.

                     Šim nolūkam uzņēmumi var iegūt informāciju no turpmāk norādītajiem brīvi pieejamiem avotiem (t. i., analītiskiem avotiem, kartēm/tabulām un ziņām), kas aptver konfliktu skarto un augsta riska teritoriju definīcijas trīs pamatelementus (t. i., konfliktu, pārvaldību un cilvēktiesības), lai saprastu politisko un drošības kontekstu un identificētu un izvērtētu savas piegādes ķēdes kaitīgās ietekmes iespējamos riskus attiecībā pret piegādes ķēdes politiku, kurai ir jāsaskan ar ESAO vadlīniju II pielikumu, un vadlīniju papildinājumos noteiktajiem brīdinājuma signāliem.

                     3.

                     Ja norādītie avoti sniedz pretrunīgu vai nepilnīgu informāciju, uzņēmumiem vispirms būtu rūpīgi jāizvērtē, vai šai teritorijai var nepiemērot pastiprinātas pienācīgas pārbaudes procedūras. Vēlreiz jāuzsver, ka pienācīgas pārbaudes pienākums attiecas uz faktisko vai iespējamo risku identificēšanu un novēršanu, lai novērstu vai mazinātu kaitīgo ietekmi, ko rada darbības, jo īpaši sagādes un tirdzniecības darījumi un darījumu attiecības, kā arī citi apstākļi, kas saistīti ar uzņēmuma darbībām un kas notiek ne tikai izrakteņu izcelsmes valstī vai teritorijā.

                     4.

                     Turpmāk norādītie avoti ir atjaunināti ar atšķirīgu regularitāti un var nebūt vienmēr pilnīgi pareizi, lai gan ir atbilstīgi. Tāpēc būtu jāizmanto vairāki avoti un attiecīgā gadījumā jāaplūko citi papildu avoti. Tiklīdz ārēju ekspertu sagatavotais indikatīvais, neizsmeļošais, regulāri atjauninātais konfliktu skarto un augsta riska teritoriju saraksts ir pieejams, tas sniedz papildu informācijas avotu.

               4.2.   Brīvi pieejamo informācijas avotu saraksts

                     Izvērtēšanas joma

                     Tvērums

                     Brīvi pieejamie avoti

                     Avota saturs

                     KONFLIKTS

                     Globālie

                     Analītiskie avoti

                        Heidelberg Conflict Barometer

                     http://www.hiik.de/?lang=en/

                     Teksta un grafiku formā analizēti jaunākie globālie konflikti; atsevišķas nodaļas pa reģioniem un valstīm.

                        Geneva Academy Rule of Law in Armed Conflicts

                     http://www.rulac.org/

                     Datubāze un analītiskais ziņojums par starptautisko tiesību īstenošanu bruņotos konfliktos visā pasaulē (globālais tvērums un īsi pārskati)

                        Assessment Capacities Project – Global Emergency Overview

                     https://www.acaps.org/countries/

                     Pasaules karte un valstu analīze, kurā sniegts pārskats un analizētas valstis, iedalot tās kategorijās “bažīga situācija”, “humanitārā krīze” un “smaga humanitārā krīze”.

                     Kartes vai tabulas

                        Uppsala Conflict Data Programme – Georeferenced Event Dataset

                     http://www.ucdp.uu.se/ged/

                     Organizētās vardarbības notikumu interaktīvā karte, kas izveidota, pamatojoties uz ziņu avotiem; iekļauti dati par bojāgājušo skaitu, vardarbības veidu (valsts izveidota, nevalstiska, vienpusēja), lietotājs var mainīt fokusa attālumu, lai karti aplūkotu konkrētu notikumu līmenī.

                        CrisisWatch

                     http://www.crisisgroup.org

                     Faktiskais stāvoklis nozīmīgākajos globālajos konfliktos / iespējamos konfliktos; interaktīva karte un datubāze, kas ļauj novērtēt stāvokli atlasītajos notikumos dažādās valstīs 2003.–2018. gadā.

                        Global Peace Index

                     http://www.visionofhumanity.org

                     Interaktīva karte, kas mēra globālo mieru saskaņā ar kvalitatīviem un kvantitatīviem rādītājiem (drošības speciālisti un policija, politiskā nestabilitāte, organizēts konflikts, bruņoto dienestu personāls utt.).

                        Major Episodes of Political Violence

                     http://www.systemicpeace.org

                     Kartes un tabulas, kurās norādītas bruņotu konfliktu epizodes (tostarp zaudējumi) pasaulē 1946.–2017. gadā.

                     Reģionālie

                        Armed Conflict Location and Event Data

                     http://www.acleddata.com/

                     Konflikta tendenču ziņojumi un analīze, tostarp ikmēneša atjauninājumi par politisko vardarbību Āfrikā, Vidējos Austrumos un Āzijā, pamatojoties uz reāllaika datiem, un kārtējā posma un vēsturiskās dinamikas analīze noteiktās valstīs.

                        International Peace Information Service – Conflict Mapping

                     http://ipisresearch.be/

                     Kartes – Kongo Demokrātiskā Republika (konflikts / strīdus izrakteņi), Centrālāfrikas Republika, Sudāna–Dienvidsudāna (strīdīgās teritorijas, incidenti, dabas resursi, izglītība, vardarbība kopienā, vardarbība valsts iekšienē un starpvalstu vardarbība); sniegta karšu analīze.

                        International Tin Association

                     https://www.internationaltin.org/
                     http://www.itsci.org/

                     Alvas piegādes ķēdes iniciatīva (iTSCi) sniedz novērtējuma ziņojumus par drošības stāvokli izrakteņu ieguves vietās Ruandā, Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu provincēs, Burundi un Ugandā.

                        Mining Conflicts in Latin America

                     http://ejatlas.org/featured/mining-latam

                     Atlanti un katalogi saistībā ar tiesiskuma nodrošināšanu attiecībā uz vides jautājumiem, sociālie konflikti par vides tēmām kontekstuālai informācijai.

                     PĀRVALDĪBA

                     Globālie

                        Worldwide Governance Indicators

                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                     Atjauninātu sakopotu un atsevišķu pārvaldības rādītāju datukopa noteiktām valstīm; sešas pārvaldības dimensijas; valsts datu ziņojumos apkopoti rādītāji pa valstīm.

                        Fragile States Index

                     http://ffp.statesindex.org

                     Indekss ir sagatavots, ņemot vērā riska rādītājus, pamatojoties uz ziņu rakstiem un ziņojumiem.

                        Corruption Perception Index

                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                     Korupcijas uztveres indekss pa valstīm.

                        National Resource Governance Institute

                     https://resourcegovernance.org/

                     Informācija par valstīm un salīdzinošā analīze par jautājumiem, kas attiecas uz dabas resursu pārvaldību.

                     CILVĒKTIESĪBAS

                     Globālie

                        ANO Drošības padomes rezolūcijas (UNSC)

                     http://www.un.org/en/sc/documents/resolutions

                        UNSC rezolūcijās tiek sniegts ikgadējs noderīgs apraksts par politisko un drošības situāciju riska valstīs.

                        ANO Cilvēktiesību padome

                     http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/Pages/AboutCouncil.aspx

                     Vispārēji periodiskie pārskati.

                        ANO Augstā komisāra birojs cilvēktiesību jautājumos

                     http://www.ohchr.org/EN/pages/home.aspx

                     Informācija par cilvēktiesību jautājumiem pa valstīm.

                        ANO Attīstības programma – starptautiskie cilvēka attīstības rādītāji – valstu profili

                     http://hdr.undp.org/en/countries

                     Ikgadējie valstu ziņojumi par valstij raksturīgo cilvēktiesību praksi, globāls tvērums.

                        Amnesty International

                     https://www.amnesty.org/en/countries/

                        Global Witness

                     https://osha.europa.eu/en

                        Human Rights Watch

                     https://www.hrw.org/

                        Mines and Communities

                     http://www.minesandcommunities.org/

                     Ziņu raksti un analīze par raktuvēm pasaulē un to ietekmi, klasificēti pa tēmām, valstīm, uzņēmumiem, izrakteņiem.

                     IZRAKTEŅU RESURSI UN RAŽOŠANA

                     Globālie

                        British Geological Survey

                     https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                     Valstu ziņojumi par starptautisko statistiku izrakteņu jomā un informācija.

                        U.S. Geological Survey

                     http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                     Valstu ziņojumi par starptautisko statistiku izrakteņu jomā un informācija.

                        EU Raw Materials Information System

                     http://rmis.jrc.ec.europa.eu/

                     Ar izejvielu ražošanu, tirdzniecības plūsmām un politiku saistīta informācija.

               Papildus minētajiem brīvi pieejamiem informācijas avotiem gaidāms, ka ESAO sniegs attiecīgu papildu informāciju konfliktu skarto un augsta riska teritoriju identificēšanai (http://www.oecd.org/corporate/mne/mining.htm). Ar humanitārām krīzēm un dabas katastrofām saistītie riski arī var sniegt kontekstuālu informāciju un norādīt teritorijas, kurās var rasties bruņoti konflikti. Šajā saistībā noderīgs avots ir INFORM (projekts, kurā sadarbojas Starpaģentūru pastāvīgā komiteja un Eiropas Komisija; http://www.inform-index.org). Vēl viens noderīgs rīks ir arī Globālo konfliktu riska indekss (Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra izstrādāta brīvi pieejama pierādījumu bāze, kas palīdz pieņemt lēmumus par ilgtermiņa konflikta riskiem; http://conflictrisk.jrc.ec.europa.eu/).
         Turklāt, izmantojot COSME programmu, kas daļēji attiecas uz konfliktu skarto un augsta riska teritoriju identificēšanu saskaņā ar Regulu (ES) 2017/821, Eiropas Komisija nodrošinās atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas cenšas ieviest un īstenot atbildīgas izrakteņu sagādes politiku.
         5.   IZRAKTEŅU PIEGĀDES ĶĒDES RISKA NOVĒRTĒJUMS. BRĪDINĀJUMA SIGNĀLI PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES PASTIPRINĀŠANAI

         5.1.   Brīdinājuma signālu ieviešana un vispārēji apsvērumi

         Regulā un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās noteiktais pienācīgas pārbaudes process neaprobežojas vien ar to, ka tiek noteikti un mazināti riski saistībā ar izrakteņu izcelsmi un transportēšanu konfliktu skartās un augsta riska teritorijās. Patiešām, uzņēmumiem ir jāizvērtē un jāsniedz informācija par riskiem atbilstoši ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām saistībā ar izrakteņu tirdzniecību, darbībām ar tiem un eksportu visā augšupējā piegādes ķēdē un par neparastiem apstākļiem.
         Tālab ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju papildinājumos ir norādīti tā saucamie brīdinājuma signāli, kas rada vajadzību pastiprināt pienācīgas pārbaudes, tostarp vajadzību vākt papildu informāciju visā uzņēmuma vadības sistēmā; šie brīdinājuma signāli īpaši ir attiecināmi uz turpmāk norādītajām situācijām.

                     A.

                        Brīdinājuma signāli attiecībā uz izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām

                                 —

                                 Ja izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai tiek transportēti caur tām.

                                 —

                                 Ja tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, par kuru ir zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā ir vesti izrakteņi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

                                 —

                                 Ja tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, kurā ir ierobežoti zināmie izrakteņu resursi vai krājumi, iespējamie resursi vai gaidāmie attiecīgo izrakteņu ražošanas apjomi (t. i., deklarētie izrakteņu apjomi no šīs valsts nesaskan ar zināmajiem izrakteņu resursiem vai gaidāmajiem ražošanas apjomiem).
                                 Visos gadījumos, kad ir šādi brīdinājuma signāli, kas saistīti ar atrašanās vietu, jo īpaši gadījumos, kad ir vāja pārvaldība vai tās vispār nav, risks palielinās, ja ir vāji ieviesti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas likumi, pretkorupcijas likumi, muitas kontrole un citi attiecīgie valsts pārvaldes īstenoti pārraudzības likumi, ja darbojas neformālas banku sistēmas un ja tiek plaši lietota skaidra nauda.

                     B.

                        Brīdinājuma signāli attiecībā uz piegādātāju

                                 —

                                 Ja uzņēmuma piegādātāji vai citi zināmi augšupējā posma uzņēmumi darbojas kādā no iepriekš minētajām izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli, vai ir akcionāri vai tiem ir citas intereses uzņēmumos, kas piegādā izrakteņus no šīm izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli.

                                 —

                                 Ja ir zināms, ka piegādātājiem vai citiem zināmiem augšupējā posma uzņēmumiem pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir sagādāti izrakteņi no izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli.

                                 —

                                 Attiecībā uz zeltu: ja tiek norādīts, ka zelts ir iegūts no atkārtoti izmantojamiem resursiem/metāllūžņiem vai jauktiem avotiem un ir attīrīts valstī, par kuru zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā vests zelts no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

                     C.

                        Brīdinājuma signāli attiecībā uz apstākļiem

                                 —

                                 Ja ar uzņēmuma vadības sistēmas starpniecību tiek iegūta informācija, kas liecina par novirzēm vai neparastiem apstākļiem un kas raisa pamatotas aizdomas, ka izrakteņi var veicināt konfliktu vai nopietnus pārkāpumus saistībā ar to ieguvi, transportēšanu vai tirdzniecību.

               5.2.   Noteiktu brīdinājuma signālu identificēšana un attiecīgas pienācīgas pārbaudes nodrošināšana

         Kad uzņēmuma riska novērtēšanas ietvaros ir identificēti 5.1. punktā minētie brīdinājuma signāli, uzņēmumiem būtu padziļināti jāpārskata visu šo brīdinājuma signālu konteksts, ar uzņēmuma vadības sistēmas starpniecību apkopojot papildu informāciju un nodrošinot, ka attiecīgie riski ir pienācīgi ņemti vērā.
         Kā norādīts ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās, pienācīga pārbaude ir risku izvērtējoša un progresīva pieeja, saskaņā ar kuru uzņēmumiem ir jāievieš pienācīgas vadības sistēmas un procesi, jāvāc faktiska informācija par apstākļiem visā piegādes ķēdē un jāidentificē riski, kas var likt uzņēmumiem veikt pastiprinātas pienācīgas pārbaudes.
         Turpmāk sniegtās vadlīnijas ir izstrādātas, lai palīdzētu uzņēmumiem iegūt būtisku informāciju par situācijām, kas raisa brīdinājuma signālus, un atbilstīgi pielāgotu to pienācīgas pārbaudes. Jānorāda, ka sniegtie informācijas avoti ir atjaunināti ar atšķirīgu regularitāti un var nebūt vienmēr pilnīgi pareizi, lai gan ir atbilstīgi. Tāpēc būtu jāizmanto vairāki avoti un attiecīgā gadījumā jāaplūko citi papildu avoti.

                     A.

                        Brīdinājuma signāli attiecībā uz izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām

                                 —

                                    Brīdinājuma signāls: izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai tiek transportēti caur tām.

                                 Pastiprināta pienācīga pārbaude tiek ierosināta, ja izrakteņi tiek iegūti konfliktu skartās un augsta riska teritorijās vai ir transportēti caur tām. Šādu teritoriju identificēšana ir apspriesta šo vadlīniju 4. iedaļā.

                                 —

                                    Brīdinājuma signāls: tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, par kuru ir zināms vai ir pamatotas aizdomas, ka uz to tranzītā ir vesti izrakteņi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.

                                 Uzņēmumiem būtu jānovērtē, kādā mērā ir apsverami turpmāk norādītie jautājumi.

                                             —

                                             Ir jāpārskata “pārvaldības un citi ar valsti saistīti jautājumi”, lai noteiktu, kādā mērā valstis vai teritorijas kontrolē savas robežas un ir izstrādājušas pienācīgus iekšējos ieviešanas mehānismus, kas nodrošina izrakteņu tirdzniecības ticamu un dokumentētu izsekojamību, lai neitralizētu ar tranzītu saistītos riskus vājas valsts pārvaldības gadījumā.

                                                         Rādītāji

                                                         Informācijas avoti (5)

                                                                     —

                                                                     Deklarētajai izcelsmes valstij ir nenoteiktas robežas vai vāji ieviesta preču muita.

                                                                     —

                                                                     ANO Drošības padomes rezolūcijas (sk. 4. iedaļu)

                                                                     —

                                                                     Informācija, ko sniedz vietējās vēstniecības, ES vai citas delegācijas

                                                                     —

                                                                     Pretkorupcijas likumi ir vāji ieviesti un ir ziņoti gadījumi par korupciju izrakteņu ieguvē un tirdzniecībā.

                                                                     —

                                                                     Nav izstrādāti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas vai banku uzraudzības likumi vai arī tie nav pienācīgi ieviesti vai tiek vāji īstenoti.

                                                                     —

                                                                     Ekonomika pamatojas galvenokārt uz skaidru naudu, jo īpaši izrakteņu tirdzniecībā.

                                                                     —

                                                                     Finanšu darbību darba grupa (FATF)
                                                                     http://www.fatf-gafi.org/countries/

                                                                     —

                                                                        Transparency International korupcijas uztveres indekss
                                                                     http://www.transparency.org/research/cpi/overview

                                                                     —

                                                                     Pasaules Bankas globālie pārvaldības rādītāji
                                                                     http://info.worldbank.org/governance/wgi

                                                                     —

                                                                        Global Financial Integrity ziņojumi
                                                                     http://www.gfintegrity.org/

                                                                     —

                                                                     Sk. šo vadlīniju 4. iedaļas punktu “pārvaldība”

                                             —

                                             “Tiešā tuvuma, reģionālie un vēsturiskie jautājumi” sniedz informāciju par to, kāda ir varbūtība, ka tiks nepareizi norādīta izcelsme, ievedot kontrabandu no kaimiņvalstīm, no valstīm, ar kurām ir ciešas vēsturiskas saites, vai valstīm, kas sniedz nodokļu stimulus.

                                                         Rādītāji

                                                         Informācijas avoti

                                                                     —

                                                                     Deklarētajai izcelsmes valstij ir tiešas robežas ar teritorijām, kurās izrakteņu ražošanā un tirdzniecībā ir iesaistīti nelikumīgi bruņoti grupējumi, sabiedriskās drošības spēki vai kriminālas organizācijas.

                                                                     —

                                                                     Deklarētajai izcelsmes valstij ir ekonomiskas saites ar konfliktu skartajām un augsta riska teritorijām un ar tām saistīto nelikumīgo tirdzniecību ar izrakteņiem.

                                                                     —

                                                                     ANO Drošības padomes rezolūcijas

                                                                     —

                                                                     Vietējās vēstniecības, ES delegācijas

                                                                     —

                                                                     Sk. šo vadlīniju 4. iedaļas punktu “konflikts”

                                                                     —

                                                                     Izcelsmes valsts nodokļu politika rada stimulus ievest izrakteņus kontrabandas ceļā tranzītvalstīs, kur izrakteņu eksports netiek aplikts ar nodokļiem vai nodokļiem ir daudz zemākas likmes.

                                                                     —

                                                                     ESAO datubāze, kurā iekļauti izejvielu eksporta ierobežojumi
                                                                     http://www.oecd.org/tad/benefitlib/export-restrictions-raw-materials.htm

                                 —

                                    Brīdinājuma signāls: tiek norādīts, ka izrakteņi nāk no valsts, kurā ir ierobežoti zināmie resursi/krājumi vai gaidāmie ražošanas apjomi.

                                 Turpmāk sniegtajā pārbaudes punktu tabulā ir sniegti “jautājumi, kas attiecas uz izrakteņiem un piegādes ķēdēm”. Veicot pienācīgas pārbaudes pasākumus, uzņēmumiem būtu īpaši jāpārliecinās, vai norādītajā izcelsmes valstī vispār ir zināmi attiecīgā izrakteņa ģeoloģiskie resursi vai gaidāmie ražošanas apjomi. Uzņēmumiem būtu arī pamatoti jānovērtē, vai deklarētajai izcelsmei ir jēgpilna nozīme no ekonomiskā viedokļa, piemēram, vai tuvumā ir pievilcīgi tirgi.

                                             Rādītāji

                                             Informācijas avoti

                                                         —

                                                         Deklarētajai izcelsmes valstij ir ierobežoti zināmi izrakteņa resursi vai krājumi, iespējami resursi vai gaidāmie ražošanas apjomi, kā arī konkrētās izrakteņu īpatnības.

                                                         —

                                                         Deklarētajā izcelsmes valstī ir liela neformāla vai amatnieciska un maza mēroga ieguves rūpniecības nozare, kurā parasti ir augstāki saistītie riski.

                                                         —

                                                            British Geological Survey:
                                                         https://www.bgs.ac.uk/mineralsuk/statistics/worldStatistics.html

                                                         —

                                                            USGS U.S. Geological Survey:
                                                         http://minerals.usgs.gov/minerals/pubs/country/

                                                         —

                                                         ES dalībvalstu nacionālie ģeoloģiskie dienesti

                                                         —

                                                         Iespējamās izcelsmes valsts ģeoloģiskais dienests

                     B.

                        Brīdinājuma signāli attiecībā uz piegādātāju

                                 —

                                    Brīdinājuma signāls: ja uzņēmuma piegādātāji vai citi zināmi augšupējā posma uzņēmumi darbojas kādā no iepriekš minētajām izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli, vai ir akcionāri vai tiem ir citas intereses uzņēmumos, kas piegādā izrakteņus no šīm izrakteņu izcelsmes vai tranzīta vietām, uz kurām attiecas iepriekš minētie brīdinājuma signāli, un ja ir zināms, ka uzņēmuma piegādātājiem vai citiem zināmiem augšupējā posma uzņēmumiem pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir sagādāti izrakteņi no izrakteņu izcelsmes un tranzīta vietām, uz kurām attiecas brīdinājuma signāli.

                                 Šo ar piegādātāju saistītu informāciju galvenokārt iegūst no datiem, ko uzņēmumi ir apkopojuši, īstenojot savu pienācīgas pārbaudes sistēmu. Tiklīdz ir zināma uzņēmuma piegādātāja vai cita zināmā augšupējā posma uzņēmuma identitāte, uzņēmumiem būtu jāveic turpmāk norādītās darbības, lai pārliecinātos, vai piegādātājs darbojas vietā, uz kuru attiecas brīdinājuma signāls:

                                             —

                                             internetā jāpārlūko vispārīga informācija par minēto piegādātāju / augšupējā posma uzņēmumu, tostarp valsts pārvaldes iestāžu un starptautisko organizāciju ziņojumi (jo īpaši ANO Ekspertu grupas ziņojumi), un plašāk starptautisko un vietējo plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju ziņojumi;

                                             —

                                             jāpārbauda uzņēmumu tīmekļa vietnes un pieejamie pienācīgas pārbaudes ziņojumi (piemēram, ziņojumi, kas iesniegti ASV Drošības apmaiņas komisijai);

                                             —

                                             jāpārbauda kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu pienācīgas pārbaudes shēmu saraksti un Eiropas Komisijas sagatavotais pasaules atbildīgo kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu saraksts, tiklīdz tas būs pieejams;

                                             —

                                             jāpārlūko valstu komercreģistri, kuros var atrast norādes par galvenās mītnes atrašanās vietu un iespējamām filiālēm, kas veic darbību.

                                       Uzņēmumi varētu arī pārbaudīt faktisko īpašumtiesību reģistrus, ja tādi ir pieejami, kā arī valsts Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas (EITI) ziņojumus (kuros ietverts aizvien lielāks daudzums informācijas par ieguves rūpniecībā iesaistīto uzņēmumu faktiskajām īpašumtiesībām).

                     C.

                        Brīdinājuma signāli attiecībā uz apstākļiem

                                 —

                                    Brīdinājuma signāls: ja ar uzņēmuma vadības sistēmas starpniecību tiek iegūta informācija, kas liecina par novirzēm vai neparastiem apstākļiem un kas raisa pamatotas aizdomas, ka izrakteņi var veicināt konfliktu vai nopietnus pārkāpumus saistībā ar to ieguvi, transportēšanu vai tirdzniecību.

                                 Uzņēmumi gandrīz visu ar darbību saistīto informāciju iegūst, apkopojot datus ar ieviestās pienācīgas pārbaudes sistēmas starpniecību.
                                 Novirzes / neparasti apstākļi var būt ļoti dažādi. ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju papildinājumā attiecībā uz zeltu ir sniegts šāds piemērs: ja valstī juvelierizstrādājumu nolietojums parasti ir 14k (58 %), tad apšaubāms ir piedāvājums, kurā apgalvots, ka ir pieejami otrreizēji pārstrādāti juvelierizstrādājumi, kuru sastāvā ir 90 % zelta.
                                 Cita situācija ir, piemēram, gadījums, kad augšupējā posma piegādātājs (piemēram, vietējais eksportētājs) neizskaidrojamā veidā īsā laika posmā spēj palielināt eksportētā materiāla apjomus un vienlaikus pienāk ziņas par regulārām izrakteņa resursu zādzībām reģionā, no kura pēc Eiropas importētāja pamatotiem uzskatiem šis piegādātājs gādā šo materiālu.
                                 Citi “neparasti apstākļi” konkrēti attiecībā uz zeltu (un citiem dārgmetāliem) ir norādīti 111. punktā Finanšu darbību darba grupas izstrādātajā dokumentā Risk-based guidance for dealers in precious metals and stones (Riska pieejas vadlīnijas dārgmetālu un dārgakmeņu dīleriem) (6), kā arī Kanādas Finanšu darījumu un ziņojumu analīzes centra ziņojumā Risk-based approach workbook for Dealers in Precious Metals and Stones (Riska pieejas darbgrāmata dārgmetālu un dārgakmeņu dīleriem) (7), piemēram:

                                             —

                                             iepriekš nezināms klients pieprasa, lai attīrīšanas uzņēmums zeltu pārvērstu stieņos,

                                             —

                                             muitas deklarācijās nepareizi klasificēta zelta tīrība, svars, izcelsme un vērtība,

                                             —

                                             zeltu ražo un laiž tirdzniecībā nelicencētas personas un uzņēmumi,

                                             —

                                             dārgmetālu fizikālās īpašības neatbilst nozares standartiem.

            (1)  Regulas (ES) 2017/821 2. panta 1. punktā ir noteikts, ka “Savienības importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izrakteņus vai metālus deklarē laišanai brīvā apgrozībā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.), 201. panta 1. punkta izpratnē, vai ikviena fiziska vai juridiska persona, kuras vārdā šāda deklarācija tiek sniegta, kā norādīts datu elementos 3/15 un 3/16 Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētās regulas (ES) 2015/2446, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.), B pielikumā.

            (2)  ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (Otrais izdevums, ESAO 2013) ir pamatregulējums, kas jāievēro, lai pienācīgi pārbaudītu piegādes ķēdes saskaņā ar Regulu (ES) 2017/821.

            (3)  Riskus, kas noteikti ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju II pielikumā, tostarp riskus, kas uzskatāmi par vadlīniju papildinājumos noteiktajiem brīdinājuma signāliem.

            (4)  Cilvēktiesību definīcija ir sniegta Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā; https://www.echr.coe.int/Documents/Convention_ENG.pdf.

            (5)  Informācija attiecīgā gadījumā būtu regulāri jāatjaunina.

            (6)  http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/reports/RBA%20for%20Dealers%20in%20Precious%20Metal%20and%20Stones.pdf

            (7)  http://www.fintrac-canafe.gc.ca/guidance-directives/compliance-conformite/rba/rba-dpms-eng.asp


               16.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 101/166

         P8_TA(2016)0317
   ANO Ģenerālās asamblejas 71. sesija
   Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūlija ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (2016/2020(INI))
   (2018/C 101/15)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju, ko PPE grupas vārdā iesniedza Andrey Kovatchev (B8-1374/2015),

               —

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un jo īpaši tā 21., 34. un 36. pantu,

               —

               ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 70. sesiju,

               —

               ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par ES prioritātēm ANO 70. Ģenerālajā asamblejā,

               —

               ņemot vērā ANO Statūtus,

               —

               ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un ANO cilvēktiesību konvencijas un tām pievienotos fakultatīvos protokolus,

               —

               ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību ANO darbā (1), ar kuru ES ir piešķirtas tiesības uzstāties ANO Ģenerālajā asamblejā, mutiski izklāstīt priekšlikumus un grozījumus, kas pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma tiks nodoti balsojumam, un izmantot tiesības atbildēt,

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par desmito gadadienu ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību (2),

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 18. aprīļa ieteikumu Padomei par ANO principu “pienākums aizsargāt” (“R2P”) (3),

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 69. sesiju (4),

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūciju par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (5),

               —

               ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada sesijās (6) un 2014. gada 17. jūlija rezolūciju par agresijas noziegumu (7),

               —

               ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 4. februāra rezolūciju par tā dēvētās “ISIS/Daesh” veiktu reliģisko minoritāšu sistemātisku masveida slepkavošanu (8),

               —

               ņemot vērā 2016. gada 8. marta rezolūciju par situāciju saistībā ar sievietēm bēglēm un patvēruma meklētājām ES (9),

               —

               ņemot vērā 2015. gada 12. decembra Parīzes nolīgumu,

               —

               ņemot vērā 2012. gada 13. jūnija dokumentu “Rīcības plāns, ar ko stiprina KDAP atbalstu, ko ES sniedz ANO miera uzturēšanas operācijām” (10) un 2015. gada 23. marta dokumentu “Stiprināt ANO un ES stratēģisko partnerību miera uzturēšanai un krīžu pārvarēšanai — prioritātes 2015.–2018. gadam”, (11)

               —

               ņemot vērā 2007. gada novembra Oslo Vadlīnijas par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantojumu katastrofu seku novēršanā,

               —

               ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Drošības padomes nesen pieņemto Rezolūciju Nr. 2242 (2015) par sievietēm, mieru un drošību,

               —

               ņemot vērā 2015. gada 15. maija ANO Novērtējuma ziņojumu par izpildi un koriģējošo atbalstu saistībā ar seksuālu izmantošanu un vardarbību, ko miera uzturēšanas operācijās veicis ANO vai ar to saistīts personāls,

               —

               ņemot vērā ANO pirmo ziņojumu par rezistenci pret antibiotikām, kuru 2014. gada aprīlī izstrādāja Pasaules Veselības organizācija un kurā mikrobu rezistence atzīta par nopietnu apdraudējumu globālajai sabiedrības veselībai,

               —

               ņemot vērā nesen gūtās atziņas par Panamā reģistrētā juridiskā uzņēmuma Mossack Fonseca darbībām un ņemot vērā ar tiem saistītās iniciatīvas ciešākai starptautiskajai sadarbībai nodokļu nemaksāšanas apkarošanā,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 134. panta 3. punktu un 113. pantu,

               —

               ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A8-0146/2016),

               A.

               tā kā ES apņemšanās īstenot efektīvu daudzpusējību un labu globālo pārvaldību, piešķirot centrālo lomu ANO, ir neatņemama ES ārpolitikas daļa un sakņojas pārliecībā, ka globālu krīžu, problēmu un draudu risināšanai vispiemērotākā ir daudzpusēja sistēma, kas balstās uz universāliem noteikumiem un vērtībām, kas ir jārespektē un jāievēro;

               B.

               tā kā Eiropas Savienībai būtu proaktīvi jādarbojas tādas Apvienoto Nāciju Organizācijas veidošanā, kas spēj efektīvi rast pasaules mēroga risinājumus, sekmēt mieru un drošību, attīstību, cilvēktiesības, demokrātiju un starptautisku kārtību, kuras pamatā ir tiesiskums;

               C.

               tā kā ES dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai saskaņotu savas darbības Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmas iestādēs un struktūrās, ievērojot LES 34. panta 1. punktā tām paredzētās pilnvaras;

               D.

               tā kā pasaules un reģionālā drošības vide strauji pasliktinās, tai kļūstot aizvien sarežģītākai un izzūdot robežām starp iekšējo un ārējo drošību; tā kā ANO joprojām ir galvenā nozīme drošības un stabilitātes nodrošināšanā pasaulē;

               E.

               tā kā mainīgā globālās varas izkārtojuma un izkliedēšanas dēļ ir rūpīgi jāpārskata ANO ietvaros pieejamie efektīvas daudzpusējās sadarbības instrumenti; tā kā šiem instrumentiem jābūt daudz iekļaujošākiem attiecībā pret visām ieinteresētajām personām gan valsts, gan nevalstiskajā sektorā, tostarp arī konfliktu novēršanas un krīžu pārvarēšanas procesos;

               F.

               tā kā ES un tās dalībvalstis kopā ir lielākais finanšu devējs ANO sistēmai, nodrošinot aptuveni trešdaļu no ANO parastā budžeta, gandrīz divas piektdaļas no ANO miera uzturēšanas budžeta un apmēram pusi no visiem maksājumiem ANO fondos un programmās;

               G.

               tā kā ES veic pasākumus vides ilgtspējas nodrošināšanai, jo īpaši cīņā pret klimata pārmaiņām, veicinot tādus starptautiskus pasākumus un darbības, kas vērstas uz vides kvalitātes saglabāšanu un uzlabošanu un dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu;

               H.

               tā kā Eiropas Savienība ir viena no neatlaidīgākajām cilvēktiesību, pamatbrīvību, kultūras vērtību un daudzveidības, demokrātijas un tiesiskuma aizstāvēm un veicinātājām;

               I.

               tā kā ES drošības vide kļūst aizvien nestabilāka un mainīgāka, ņemot vērā daudzās ilgstošās vai briestošās problēmas, tostarp vardarbīgus konfliktus, terorismu, organizēto noziedzību, bezprecedenta migrācijas viļņus un klimata pārmaiņas, kuras nav iespējams risināt valsts līmenī un kurām nepieciešama reģionāla un globāla atbilde;

               J.

               tā kā jauni pārbaudījumi, tostarp hibrīdkarš un informatīvais karš, kiberapdraudējums, bioinženierija, letālas autonomās sistēmas, nanotehnoloģijas, ieroču miniaturizācija un divējāda lietojuma tehnoloģiju izplatība, rada nepieciešamību izstrādāt daudzpusējus nolīgumus, kam piemērotākā ir ANO struktūra;

               K.

               tā kā nesenā attīstība masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes mehānismu izplatīšanas jomā arvien vairāk sarežģī ieroču kontroli un atbruņošanos un iedragā drošību un mieru visā pasaulē; tā kā ANO ir piemērota struktūra tādu centienu veicināšanai, kas ir vērsti uz jaunas paaudzes ieroču kontroles un atbruņošanās pasākumu ieviešanu kopā ar partneriem, kam ir līdzīgi uzskati,

               1.

               iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

         Miers un drošība

               a)

               aktīvi strādāt, lai nodrošinātu, ka visas puses un to organizācijas, kas tieši vai netieši ir iesaistītas bruņotos konfliktos, pilnībā ievērotu starptautiskās saistības un tiesību standartus un jebkāda veida konfliktus atrisinātu mierīgā un diplomātiskā ceļā; prasīt šo principu attiecināt arī uz pienākumu nodrošināt humāno palīdzību tiem, kam tā ir nepieciešama;

               b)

               turpināt atbalstīt daudzpusējus mēģinājumus atrast noturīgus un miermīlīgus politiskos risinājumus pašreizējiem konfliktiem Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; turpināt atbalstīt darbu, ko veic ANO ģenerālsekretāra īpašais sūtnis Sīrijā, īpašais pārstāvis un ANO Atbalsta misijas vadītājs Lībijā, ANO ģenerālsekretāra īpašais sūtnis Jemenā, ANO Tuvo Austrumu miera procesa īpašais koordinators un ANO ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis Rietumsahārā; aicināt nepārtraukt starptautiskās sabiedrības humāno, finansiālo un politisko palīdzību, lai risinātu humanitāro situāciju, un strādāt pie tūlītējas vardarbības izbeigšanas; nosodīt vienpusējas un nesaskaņotas darbības jebkurā krīzes zonā;

               c)

               atbalstīt sarunas starp Sīrijas iekšējiem spēkiem, kas tiek īstenotas saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2254 (2015); atbalstīt Starptautiskās Sīrijas atbalsta grupas izveidotās operatīvās grupas darbu, kura uzrauga būtiski nepieciešamās humānās palīdzības piegādi tūkstošiem sīriešu, kuri dzīvo aplenktās un citās grūti aizsniedzamās teritorijās, kā arī karadarbības pārtraukšanu, kam atbalsts pausts ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 2268 (2016); asi nosodīt plaši izplatītos cilvēktiesību pārkāpumus un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus Sīrijā un atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci un citu cilvēktiesību pārkāpumu pierādījumu dokumentēšanā; uzsvērt nepieciešamību atrast politisku konflikta risinājumu un nodrošināt sieviešu iekļaušanu miera sarunās; mudināt visas ANO dalībvalstis nodrošināt visus nepieciešamos finanšu un cilvēkresursus palīdzības sniegšanai gan vietējiem iedzīvotājiem, gan bēgļiem;

               d)

               panākt, ka ANO Ģenerālā asambleja sadarbībā ar ES un ASV nodrošina visus instrumentus, kas vajadzīgi, lai divu valstu risinājums — kura pamatā ir 1967. gada robežas, Jeruzaleme kā abu valstu galvaspilsēta, drošas un atzītas robežas Izraēlas valstij un mierā un drošībā līdzās pastāvoša neatkarīga, demokrātiska, blakusesoša un dzīvotspējīga Palestīnas valsts — būtu ilgtspējīgs un efektīvs; rīkoties saskaņā ar 2016. gada 18. janvārī pieņemtajiem Padomes secinājumiem par Tuvo Austrumu miera procesu, kurā pausts viedoklis, ka nepārtrauktā apmetņu paplašināšana rada pastāvīgu šķērsli mieram;

               e)

               uzsvērt nepieciešamību Jemenā īstenot saskaņotas humānās palīdzības darbības ANO vadībā; mudināt visas iesaistītās puses atļaut ievest un piegādāt steidzami nepieciešamo pārtiku, zāles, degvielu un citu vajadzīgo palīdzību, izmantojot ANO un starptautiskos humānās palīdzības kanālus, lai atrisinātu krīzes skarto civiliedzīvotāju vajadzības saskaņā ar objektivitātes, neitralitātes, un neatkarības principu; aicināt uz laiku pārtraukt karadarbību, lai steidzami nodrošinātu, ka dzīvībai nepieciešamā humānā palīdzība sasniedz Jemenas iedzīvotājus; aicināt veikt objektīvu un neatkarīgu izmeklēšanu par iespējamiem starptautisko cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, tostarp par nesenajiem uzbrukumiem humānās palīdzības infrastruktūrai un personālam; aicināt visas puses ievērot visu Jemenas iedzīvotāju cilvēktiesības un brīvības un uzsvērt, ka ir svarīgi uzlabot visu valstī strādājošo miera uzturēšanas un humanitāro misiju darbinieku, tostarp palīdzības sniedzēju, ārstu un žurnālistu, drošību; mudināt īstenot tuvināšanās politiku starp Saūda Arābiju un Irānu, lai mazinātu spriedzi reģionā un virzītos uz konfliktu atrisināšanu Jemenā un citās valstīs;

               f)

               turpināt prasīt, lai tiktu ievērotas visu Austrumeiropas un Dienvidkaukāza valstu, tostarp Gruzijas, Moldovas un Ukrainas, starptautiski atzītās robežas un teritoriālā integritāte, ņemot vērā pašreizējos starptautisko tiesību pārkāpumus šajos reģionos, un atļaut tām brīvi un suverēni izvēlēties Eiropas integrācijas ceļu; atbalstīt un atdzīvināt diplomātiskos centienus pašreizējo un iesaldēto konfliktu miermīlīgai atrisināšanai; mudināt starptautisko sabiedrību pilnībā īstenot Krimas nelikumīgās aneksijas neatzīšanas politiku; aktīvi palielināt spiedienu uz Krieviju kā ANO Drošības padomes pastāvīgo locekli, lai atrisinātu pašreizējo konfliktu Ukrainā;

               g)

               aicināt palielināt atbalstu starptautiskās sabiedrības un reģionālo organizāciju centieniem pārvaldīt drošības krīzes Āfrikas kontinentā, īpaši Somālijā, Sudānā, Dienvidsudānā, Centrālāfrikas Republikā, Mali, Nigērijā, Burundi un visā Lielo ezeru reģionā; mudināt ANO dalībvalstis palielināt atbalstu Āfrikas Savienības pieaugošajai lomai un spējām starpniecībā un krīžu pārvarēšanā, tomēr cenšoties arī panākt savstarpējo papildināmību ar ANO Miera veidošanas atbalsta biroju; atbalstīt ĀS, Austrumāfrikas valstu kopienas un ANO centienus novērst tālāku Burundi krīzes eskalāciju un strādāt pie tā, lai sekmētu iekļaujošu un patiesu dialogu starp Burundi valdību un opozīciju; atbalstīt neatkarīgas starptautiskās izmeklēšanas paplašināšanu, kuras ietvaros tika izmeklēti visi iespējamie cilvēktiesību pārkāpumi un sniegta palīdzība vainīgo saukšanai pie atbildības un tiesāšanai;

               h)

               atbalstīt pašreizējos vispusīgos centienus stiprināt ANO miera atbalsta operācijas un tās spēju risināt konfliktus; izpētīt potenciālās jaunās iespējas un sekmēt stiprāku ES un ANO sadarbību nolūkā pārstrukturēt stratēģiskos redzējumus drošības jomā, balstoties, no vienas puses, uz jauno ES globālo ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un, no otras puses, uz ANO pārskatītajām miera atbalsta operācijām, miera veidošanas sistēmu un programmu “Sievietes, miers un drošība” (Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1325 (2000)), kā arī sinerģiju starp tām; nodrošināt, ka ANO miera veidošanas pārskatīšanas procesā tiks veicināta principa “pienākums aizsargāt” ievērošana un sieviešu nozīme miera veidošanā;

               i)

               atzinīgi vērtēt, ka ir pieņemta ANO Drošības padomes nesenā Rezolūcija Nr. 2242 (2015), kurā sievietēm tiek noteikta būtiska loma visos centienos, kas vērsti uz pasaules problēmu risināšanu, un atbalstīt tās īstenošanu, un aicināt pielikt papildu pūles, lai iekļautu programmu “Sievietes, miers un drošība” visos miera uzturēšanas dažādajos aspektos; uzsvērt sieviešu līdztiesīgas, pilnvērtīgas un aktīvas līdzdalības nozīmi konfliktu novēršanā un atrisināšanā un miera sarunās un miera veidošanas procesā; nodrošināt, ka sievietēm, kuras kara apstākļos ir kļuvušas par izvarošanas upuriem, tiek sniegta visa nepieciešamā droša medicīniska palīdzība;

               j)

               ANO sistēmā veicināt prevencijas kultūru, lai uzlabotu tās spēju ātrāk reaģēt uz briestošām krīzēm un potenciāliem miera un drošības apdraudējumiem, īpaši ar efektīvāku preventīvo diplomātiju, uzticības veidošanu un mediācijas centieniem; censties uzlabot agrīnas brīdināšanas sistēmas un agrīnu ziņošanu un tālāk attīstīt procedūras ES un ANO un citu reģionālo un apakšreģionālo organizāciju, kurām būs aizvien svarīgāka loma starptautiskajā un miera un drošības jomā, apspriedēm krīžu gadījumā, lai labāk koordinētu to reaģēšanu uz krīzēm, nepieļaujot nevajadzīgu dublēšanos; sadarboties ar ANO tādu reģionālo un apakšreģionālo organizāciju nozīmes un spēju stiprināšanā, kuras ir iesaistītas miera uzturēšanā, konfliktu novēršanā, civilo un militāro krīžu pārvarēšanā un konfliktu atrisināšanā;

               k)

               palielināt dalībvalstu atbalstu ANO miera uzturēšanas un miera veidošanas operācijām, kurās ir paredzēts cilvēktiesību elements un skaidri noteikta atkāpšanās stratēģija, īpaši sniedzot ieguldījumu darbiniekos un aprīkojumā, kā arī stiprināt ES veicināšanas lomu šajā ziņā; tālāk izstrādāt procedūras ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) izmantošanai, atbalstot ANO operācijas, tostarp iesaistot ES kaujas vienības vai atbalstot to spēju veidošanu un īstenojot drošības jomas reformu iniciatīvas, vienlaikus pietiekamu uzmanību pievēršot tādiem jautājumiem kā cilvēktiesības, ilgtspējīga attīstība un masveida migrācijas pamatcēloņi;

               l)

               veicināt plašas cilvēkdrošības koncepcijas izstrādi, sasaistot to ciešāk ar dzimumu līdztiesību un cilvēktiesībām un principu pienākums aizsargāt (R2P), un turpināt atbalstīt centienus turpināt praktiski ieviest R2P; atbalstīt ANO pūliņus sniegt izšķirīgu ieguldījumu, palīdzot valstīm principa R2P īstenošanā, lai atbalstītu tiesiskumu un starptautiskās humanitārās tiesības; sekmēt Rīcības kodeksu attiecībā uz ANO Drošības padomes rīcību, kas vērsta pret genocīdu, noziegumiem pret cilvēci vai kara noziegumiem, nosakot saistības ANO dalībvalstīm sniegt atbalstu Drošības padomes rīcībai, kuras mērķis ir novērst vai izbeigt šādus noziegumus, un Drošības padomē nebalsot pret attiecīgas rezolūcijas pieņemšanu;

         Terorisma apkarošana

               m)

               atkārtot viennozīmīgu terorisma nosodījumu un pilnīgu atbalstu darbībām, kuru mērķis ir sakaut un iznīcināt teroristiskās organizācijas, īpaši tā dēvēto ISIS/Daesh, kas rada acīmredzamus draudus reģionālajai un starptautiskajai drošībai, vienlaikus atgādināt, ka šo darbību īstenošanā vienmēr pilnībā jāievēro visas starptautiskās cilvēktiesības; atbalstīt visu to aspektu sekmēšanu, kas ietverti ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 2178 (2014) par ārvalstu teroristu kaujinieku radītā apdraudējuma apkarošanu un Madrides pamatprincipos par ārvalstu teroristu kaujinieku plūsmas apturēšanu;

               n)

               pastiprināt centienus apkarot vervēšanu un terorisma propagandu, izmantojot ne tikai sociālos plašsaziņas līdzekļus, bet arī radikalizēto naida pravietotāju tīklus; atbalstīt radikalizācijas apkarošanas un deradikalizācijas politiku atbilstīgi ANO Rīcības plānam vardarbīga ekstrēmisma novēršanai;

               o)

               turpināt strādāt ar ANO, apkarojot terorisma finansēšanu, tostarp izmantojot esošus mehānismus atsevišķu teroristu un organizāciju identifikācijai un stiprinot aktīvu iesaldēšanas mehānismus visā pasaulē, vienlaikus ievērojot arī starptautiskos standartus par tiesību aktos paredzēto kārtību un tiesiskumu;

               p)

               sniegt atbalstu ANO Terorisma apkarošanas īstenošanas darba grupai, lai nodrošinātu koordināciju un saskaņotību ANO Vispārējās terorisma apkarošanas stratēģijas īstenošanā, izmantojot ANO sistēmas 25 vienību un Interpola resursus un specializētās zināšanas, vienmēr ņemot vērā, ka cīņu pret terorismu nevar izmantot kā ieganstu, lai vērstos pret iekšējo opozīciju vai pārkāptu iedzīvotāju tiesības;

               q)

               veicināt saskaņotus starptautiskos centienus, lai apkarotu pieaugošo apdraudējumu, ko rada improvizēto sprāgstierīču izmantošana, īpaši veicinot izpratni par improvizēto sprāgstierīču apkarošanas saistību ar pretterorisma pasākumiem un izmantojot šim nolūkam ANO sistēmas vienību resursus un specializētās zināšanas, lai varētu labāk īstenot pasākumus tiesībaizsardzības un militārās sadarbības jomā;

               r)

               tādēļ atkārtoti uzsvērt, ka ir nepieciešams atbilstošs drošības, tiesībaizsardzības, cilvēktiesību un sociāli ekonomisko instrumentu kopums, kas ļautu izmantot atbilstošākus līdzekļus reaģēšanai uz mainīgajiem terorisma un vardarbīgā ekstrēmisma veidiem, ko rada Daesh, al-Qaeda, Al-Shabaab, Boko Haram un citas teroristiskās organizācijas;

               s)

               atbalstīt labāku ES ieguldījumu ANO spēju veidošanas iniciatīvās attiecībā uz cīņu pret ārvalstu teroristu kaujiniekiem un vardarbīgo ekstrēmismu;

         Ieroču neizplatīšana un atbruņošanās

               t)

               atbalstīt ANO centienus atturēt nevalstiskos dalībniekus un teroristu grupējumus no masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izgatavošanas, ražošanas, iegādes vai nodošanas un sekmēt visaptverošu Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1540 (2004) pārskatīšanu 2016. gadā; uzstāt, ka pilnībā ir jāievēro Kodolieroču neizplatīšanas līgums (KNL), Ķīmisko ieroču konvencija un Bioloģisko ieroču konvencija un ka ir jāpabeidz Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu ratifikācijas process; mudināt visas ANO dalībvalstis parakstīt un ratificēt Konvenciju par kājnieku mīnu lietošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu; atzinīgi vērtēt atklātās darba grupas izveidošanu, kas ir ANO Ģenerālās asamblejas apakšstruktūra un kuras mērķis ir virzīt uz priekšu daudzpusējās sarunas par kodolatbruņošanos, un visām ES dalībvalstīm aktīvi piedalīties tās darba procesos; pieprasīt ANO dalībvalstīm aktīvi virzīties uz globālo atbruņošanos, pienācīgi ņemot vērā gan drošības, gan humanitāros aspektus kodolieroču jautājumā;

               u)

               mudināt dalībvalstis atbalstīt ANO Ģenerālās asamblejas 71. sesijā pieņemto rezolūciju par tādu ieroču un tādas munīcijas izmantošanas sekām, kurā ir noplicināts urāns, un izstrādāt ES kopējo nostāju, kas labāk atspoguļotu Parlamenta atkārtotās prasības īstenot piesardzīgu globālo moratoriju un panākt vispārēju vienprātību par potenciālo veselības risku civiliedzīvotājiem, visaptverošu pēckonflikta radioaktīvo atkritumu pārvaldības slogu un finanšu izmaksām, kuras saistītas ar šādu ieroču izmantošanu; iekļaut noplicināta urāna novērtējuma un likvidēšanas projektus ES finanšu instrumentos, kas paredzēti atmīnēšanai;

               v)

               sekmēt Ieroču tirdzniecības līguma (ITL) pilnīgu īstenošanu un mudināt visas ANO dalībvalstis parakstīt vai pievienoties ITL;

               w)

               strādāt, lai īstenotu efektīvāku rīcību pret ieroču un munīcijas, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču, novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, īpaši izstrādājot ieroču izsekojamības sistēmu;

               x)

               sekmēt globālu politikas atbildi bezpilota lidaparātu izmantošanai, lai turpinātu to izmantošanu tikai starptautisko cilvēktiesību un humanitāro tiesību noteiktajās robežās; veicināt aizliegumu izstrādāt, ražot un izmantot pilnīgi autonomus ieročus, kas ļauj veikt uzbrukumus bez cilvēku iejaukšanās; pārliecināties, ka cilvēktiesību jautājumi tiek ietverti visos pretterorisma jomā īstenotajos dialogos ar trešām valstīm;

               y)

               turpmāk atbalstīt pašreizējos ANO centienus izpētīt iespēju izstrādāt atbildīgas un drošas normas uzvedībai kibertelpā, tostarp daudzpusēju sistēmu kiberuzbrukumu novēršanai, lai veicinātu spēkā esošo starptautisko tiesību un cilvēktiesību piemērošanu šajā vidē;

         Migrācija

               z)

               sekmēt lielāku atbalstu UNHCR darbam, īstenojot tā starptautiskās pilnvaras bēgļu aizsardzībā, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātajām grupām, piemēram, sievietēm un bērniem; uzsvērt lielo finansējuma plaisu starp UNHCR budžeta vajadzībām un saņemto finansējumu un pieprasīt lielāku globālo solidaritāti; aicināt piešķirt lielāku finansējumu no ANO pastāvīgā budžeta UNHCR pamatfunkciju finansēšanai, lai nodrošinātu tā darbību;

               aa)

               atgādināt, ka starp migrācijas politikas ārējo un iekšējo dimensiju un attīstības un ārlietu programmām ir nepieciešama lielāka saskaņotība un koordinācija;

               ab)

               pieprasīt pielikt lielākas pūles, lai novērstu nelikumīgu migrāciju un apkarotu cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, īpaši cīnoties pret kriminālajiem tīkliem, laikus un efektīvi apkopojot attiecīgo izlūkošanas informāciju, vienlaikus efektīvi ievērojot starptautiskās cilvēktiesības; pilnveidot cietušo identificēšanas un aizsardzības metodes un stiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai izsekotu, izņemtu un atgūtu noziedzīgi iegūtus līdzekļus šajā nozarē; ANO līmenī norādīt, ka ir svarīgi ratificēt un pilnībā īstenot ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās Protokolu par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu un Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to; atbalstīt ANO īpašā referenta migrantu cilvēktiesību jautājumos darbu;

               ac)

               atbalstīt 2016. gada 19. septembrī ieplānoto augsta līmeņa ANO Ģenerālās asamblejas plenārsēdi, lai apspriestu jautājumu par bēgļu un migrantu lielo kustību, un pieprasīt šajā sēdē pievērst uzmanību migrācijas pamatcēloņiem, pienācīgi izskatot nabadzības izskaušanu un cilvēktiesību realizāciju;

         Cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums

               ad)

               skaidri un pārliecinoši atkārtot, ka visas cilvēktiesības, par kurām ir panākta vienošanās ANO konvencijās, ir vispārējas, nedalāmas, savstarpēji atkarīgas un savstarpēji saistītas un ka jāpanāk šo tiesību ievērošana; vērst uzmanību uz cilvēktiesību pārkāpumiem visā pasaulē; aicināt aizsargāt uzskatu un vārda brīvību; uzsvērt, cik svarīga nozīme labi funkcionējošā sabiedrībā ir brīvai presei un ikvienam tās iedzīvotājam, un aizsargāt biedrošanās un pulcēšanās brīvību;

               ae)

               turpināt atbalstīt reliģijas vai pārliecības brīvību; mudināt palielināt centienus aizsargāt reliģisko un citu minoritāšu tiesības; aicināt vairāk aizsargāt reliģiskās kopienas pret vajāšanām un vardarbību; aicināt atcelt likumus, kuros zaimošana vai atteikšanās no ticības var tikt atzīta par kriminālnoziegumiem, kas var kalpot par aizbildinājumu reliģisko minoritāšu un neticīgo vajāšanai; atbalstīt ANO īpašā referenta reliģijas vai ticības brīvības jautājumos darbu; aktīvi strādāt, lai ANO atzītu tā dēvētās ISIS/Daesh pret minoritātēm pastrādāto genocīdu, un lai Starptautiskajai Krimināltiesai tiktu nodotas lietas par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci, kara noziegumiem un genocīdu;

               af)

               turpināt aktīvi veicināt vienlīdzību un diskriminācijas novēršanu; mudināt ANO aktīvi atbalstīt integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai savos pasākumos un programmās un turpināt atbalstīt ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādi; atbalstīt pasākumus sieviešu līderības un dalības stiprināšanai visos lēmumu pieņemšanas līmeņos; atbalstīt vardarbības un diskriminācijas apkarošanu pret atsevišķām personām viņu dzimumorientācijas, dzimumidentitātes vai dzimuma izpausmes dēļ; aicināt atcelt tos tiesību aktus ANO dalībvalstīs, kuros tiek pārkāptas lesbiešu, homoseksuāļu, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) tiesības; atzinīgi vērtēt pašu pirmo ANO Drošības padomes sanāksmi par LGBTI tiesībām 2015. gadā; aicināt ANO dalībvalstis īstenot ANO īpašā referenta jautājumos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un saistītās neiecietības mūsdienu izpausmēm ieteikumus;

               ag)

               sekmēt bērnu tiesības, īpaši sniedzot ieguldījumu bērnu piekļuves nodrošināšanā ūdenim, sanitārijai, veselības aprūpei un izglītībai, tostarp konfliktu zonās un bēgļu nometnēs, un izskaužot bērnu darbu, spīdzināšanu, tirdzniecību, bērnu laulības un seksuālo izmantošanu; atbalstīt un stiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas ietvaros īstenotos starptautiskos centienus izbeigt bērnu izmantošanu bruņotos konfliktos, kā arī efektīvāk novērst konfliktu un pēckonflikta situāciju ietekmi uz sievietēm un meitenēm; atbalstīt uz cilvēktiesībām balstītu pieeju jautājumā par invaliditāti riska un ārkārtas situācijās saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām;

               ah)

               mudināt visas valstis, tostarp ES dalībvalstis, ātri ratificēt Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām fakultatīvo protokolu, ar ko nosaka sūdzību iesniegšanas un to izmeklēšanas mehānismus;

               ai)

               veicināt Starpvaldību darba grupas starptautisko uzņēmumu un citu uzņēmumu jautājumos attiecībā uz cilvēktiesībām veiktā darba veiksmīgu iznākumu; atbalstīt ANO pamatprincipu tālāku īstenošanu uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā ANO dalībvalstīs; mudināt ANO dalībvalstis izstrādāt un īstenot valstu rīcības plānus; atbalstīt ANO augstā cilvēktiesību komisāra pārskatatbildības un tiesiskās aizsardzības līdzekļu projektu, kura mērķis ir valsts tiesiskās aizsardzības līdzekļu stiprināšana, īpaši smagu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumā uzņēmējdarbības nozarē; aicināt ANO dalībvalstis pievērsties cilvēktiesību jautājumam starptautiskajās un valstu sporta struktūrās;

               aj)

               turpināt aizstāvēt absolūtu neiecietību pret nāvessodu un darbu pie tā atcelšanas visā pasaulē, paverot ceļu, lai pieņemtu nākamo ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju par nāvessoda moratoriju; paust nosodījumu aizvien biežāk piespriestajam nāvessodam par noziedzīgiem nodarījumiem saistībā ar narkotikām un aicināt atteikties no nāvessoda piespriešanas par šādiem nodarījumiem;

               ak)

               atgādināt Ģenerālās asamblejas pienākumu ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) locekļu ievēlēšanā ņemt vērā to, kā kandidāti ievēro cilvēktiesību, tiesiskuma un demokrātijas veicināšanu un aizsardzību; aicināt izstrādāt skaidrus cilvēktiesību ievērošanas kritērijus dalībai UNHRC un, ņemot vērā UNHRC desmito gadadienu, aicināt izvērtēt Cilvēktiesību padomes darbības metodes un ietekmi;

               al)

               stiprināt Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) darbu, tai pildot savu uzdevumu, lai darītu galu to personu nesodāmībai, kas vainojamas vissmagākajos noziegumos, kuri satrauc starptautisko sabiedrību, un nodrošinātu taisnīgumu kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīdā cietušajiem; nodrošināt politisku, diplomātisku, finansiālu un loģistikas atbalstu Starptautiskās Krimināltiesas ikdienas darbībai; aicināt ANO dalībvalstis pievienoties Krimināltiesai, ratificējot Romas Statūtus, un mudināt ratificēt Kampalas grozījumus; veicināt ANO un tās struktūrvienību un aģentūru ciešu sadarbību ar Krimināltiesu un tās attiecību paplašināšanu ar Drošības padomi; aicināt, lai ANO Drošības padome sniegtu atzinumu par situāciju Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā Starptautiskajai Krimināltiesai;

               am)

               iesaistīt sabiedrību un visus ANO Ģenerālās asamblejas dalībniekus visaptverošās debatēs par konstitucionālo ierobežojumu ievērošanas nozīmi attiecībā uz prezidentu pilnvarām visā pasaulē;

               an)

               aicināt ANO novērst juridiskos trūkumus termina “klimata bēglis” definīcijā, tostarp arī starptautiskajā līmenī;

         Attīstība

               ao)

               darboties, lai īstenotu ilgtspējīgas attīstības programmā laikposmam līdz 2030. gadam iekļautos ilgtspējīgas attīstības mērķus; īstenot centienus, kas vērsti uz dzīves uzlabošanu nākamajām paaudzēm, un mudināt un atbalstīt valstis uzņemties iniciatīvu un izveidot valstu sistēmas 17 mērķu sasniegšanai; mudināt ANO dalībvalstis īstenot saistības attīstības palīdzības sniegšanā un aicināt pieņemt stingru rādītāju satvaru un izmantot statistikas datus progresa uzraudzīšanai, kā arī nodrošināt visu dalībnieku pārskatatbildību; uzstāt, ka Augsta līmeņa politiskajam forumam (ALPF) ilgtspējīgas attīstības jautājumos būtu jākļūst par galveno lēmumu pieņemšanas forumu, kura kompetencē ir ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanas pārraudzība un izvērtēšana, un iepazīstināt ar kopēju ES nostāju par Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošanu pirms ALPF sanāksmes 2016. gadā;

               ap)

               nemazināt Pekinas rīcības platformas “tiesību aktu kopuma” nozīmi attiecībā uz izglītības un veselības aprūpes pieejamību, kas ir pamata cilvēktiesības; veicināt piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem, jo tas veicina mātes un bērna mirstības samazināšanos; veicināt ģimenes plānošanu, mātes veselību, vieglu piekļuvi kontracepcijai un pilna klāsta seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumiem, jo tie ir sieviešu dzīvības glābšanas svarīgi elementi un palīdz atsākt parastu dzīvi gadījumos, ja viņas kļuvušas par izvarošanas upuri; īstenojot attīstības sadarbību ar trešām valstīm, koncentrēties galvenokārt uz šiem politikas virzieniem;

               aq)

               uzsvērt, ka ANO darba struktūrās ir jāstiprina attīstības politiku saskaņotība, lai efektīvi integrētu visus ilgtspējīgas attīstības aspektus; uzsvērt vispārējas, uz noteikumiem balstītas, atklātas, pārredzamas, nediskriminējošas, iekļaujošas un taisnīgas daudzpusējas tirdzniecības sistēmas nozīmi un nepieciešamību pabeigt PTO Dohas attīstības sarunu kārtu; atgādināt, ka attīstība nevar pastāvēt bez miera, un miers — bez attīstības, uzsverot, cik nozīmīgs ir 16. IAM par mieru, tiesiskumu un pārvaldību, kura īstenošana jānosaka par vienu no prioritātēm, piešķirot attīstības sadarbības finansējumu; aicināt ANO sistemātiski integrēt spēju veidošanu un labu pārvaldību tās ilgtermiņa attīstības stratēģijās;

               ar)

               atzinīgi vērtēt ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 9. septembrī pieņemto izšķirīgo Rezolūciju 68/304, kurā tika atzītas jebkuras valsts suverēnās tiesības pārstrukturēt savu valsts parādu, ko nedrīkst apgrūtināt vai traucēt nekādi pasākumi, kas izriet no citas valsts, un tika ar bažām norādīts, ka starptautiskajai finanšu sistēmai nav stingra juridiskā satvara pienācīgai un paredzamai valsts parāda pārstrukturēšanai, un ar kuru tika uzsākts process, lai pieņemtu daudzpusēju juridisku satvaru valsts parāda pārstrukturēšanas procesu īstenošanai; aicināt visu ANO sistēmu pilnībā atbalstīt šo procesu; aicināt ES un dalībvalstis aktīvi iesaistīties šajā procesā;

               as)

               attīstīt efektīvāku un stratēģiskāku pieeju ANO aģentūru darbībai, jo īpaši ārējo finansēšanas instrumentu plānošanā, lai nodrošinātu lielāku ES sniegtās palīdzības pamanāmību uz vietas;

               at)

               aktīvi strādāt, lai uzlabotu politisko pārvaldību ilgtspējīgas attīstības jomā, stiprinot ANO Vides programmu (UNEP), un īstenot priekšlikumu par tādas Starptautiskās Krimināltiesas izveidi, kas izskata noziedzīgus nodarījumus pret vidi, lai visā pasaulē uzlabotu vides politikas tiesību aktu īstenošanu;

               au)

               strādāt pie tā, lai pastiprinātu starptautisko sadarbību fiskālajā jomā, atbalstot to, ka ANO paspārnē tiek izveidota starptautiska struktūra nodokļu jomā; apkarot nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izmantojot globālu automātisku informācijas apmaiņu par nodokļiem un izveidojot kopēju nodokļu oāžu melno sarakstu;

               av)

               izstrādāt globālu plānu mikrobu rezistences apkarošanai, lai novērstu rezistento superbaktēriju turpmāku izplatīšanos;

         Klimata pārmaiņas

               aw)

               nodrošināt, ka ES saglabā vadošo vietu cīņā pret klimata pārmaiņām un turpina sadarbību šajā jomā ar ANO; nodrošināt ANO Klimata pārmaiņu konferencē Parīzē pieņemto lēmumu ātru īstenošanu;

         ES un ANO sistēmas reforma

               ax)

               atbalstīt visaptverošu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes reformu, kuras pamatā ir plaša vienprātība, lai labāk atspoguļotu jauno pasaules situāciju un nodrošinātu, ka padome spēj efektīvi novērst apdraudējumu starptautiskajam mieram un drošībai; īstenot centienus, kas vērsti uz ES ilgtermiņa mērķa sasniegšanu — nodrošināt ES pastāvīgu vietu reformētajā ANO Drošības padomē; mudināt ANO Drošības padomes dalībniekus atturēties no veto tiesību izmantošanas gadījumos par noziegumiem pret cilvēci;

               ay)

               veicināt Ģenerālās asamblejas darba atdzīvināšanu un visu ANO iestāžu darbības labāku koordinēšanu un saskaņošanu, kurai jāpalielina sistēmas efektivitāte, lietderība, leģitimitāte, pārredzamība, pārskatatbildība, spējas un pārstāvētība; atbalstīt un veidot lielāku pārredzamību nākamā ANO ģenerālsekretāra izraudzīšanās procesā, kandidātiem uzstājoties Ģenerālās asamblejas sēdē; labākā kandidāta izraudzīšanās un iecelšanas procesā sekmēt vienlīdzīgas un taisnīgas iespējas, kuru pamatā ir līdzsvarots kandidātu sadalījums dzimumu un ģeogrāfiskā ziņā, un atbalstīt sievietes izraudzīšanos ANO ģenerālsekretāra amatam, ja kandidātiem ir līdzvērtīgi izcilas kvalifikācijas;

               az)

               ņemot vērā ANO 2015. gada ziņojumu un nesenās apsūdzības bērnu seksuālā izmantošanā pret Francijas un ANO bruņotajiem spēkiem Centrālāfrikas Republikā, pārliecināties, ka ANO, ES dalībvalstu un ES KDAP struktūras nekavējoties un ar stingrāko apņēmību izmeklē, tiesā un soda visus ANO, dalībvalstu un ES personāla pārstāvjus, kuri ir veikuši seksuālas vardarbības aktus;

               ba)

               aicināt Eiropas Revīzijas palātu stiprināt sadarbību ar attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariāta uzraudzības iestādēm, īpaši ar Iekšējās uzraudzības pakalpojumu biroju (OIOS), Neatkarīgo revīzijas konsultatīvo padomi (IAAC) un Revidentu valdi (BoA), lai palielinātu pārredzamību un vairotu savstarpējo izpratni par tā finansējumu un darbību;

               bb)

               izveidot efektīvu aizsardzības sistēmu, lai pasargātu ANO trauksmes cēlējus;

               bc)

               ņemot vērā neseno interešu konfliktu, kas lika ANO īpašajam pārstāvim Lībijā ieviest saistošu uzvedības kodeksu, kurš nosaka par pienākumu amatpersonām saglabāt objektivitāti, kā paredzēts ANO Norādījumos par efektīvu starpniecību;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijai un informēšanas nolūkā ANO Ģenerālajai asamblejai un ANO ģenerālsekretāram.

      (1)  A/RES/65/276, 2011. gada 3. maijs.

      (2)  OV C 99 E, 3.4.2012., 56. lpp.

      (3)  OV C 45, 5.2.2016., 89. lpp.

      (4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0259.

      (5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0403.

      (6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0020.

      (7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0013.

      (8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0051.

      (9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0073.

      (10)  EĀDD 01024/12, Padomes dokuments 11216/12

      (11)  EĀDD(2015)458, Padomes dokuments 7632/15.