Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005SC1793

Ieteikums Padomes lemumam ar ko Komisiju pilnvaro uzsākt sarunas, lai no 2006. gada 13. līdz 31. martam nodrošinātu Kopienas piedalīšanos diplomātiskajā konferencē Singapūrā, kuru sasauc Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija (PIĪO), un lai pieņemtu grozīto līgumu par preču zīmju tiesību aktiem  /* SEC/2005/1793 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.1.2006SEC(2005)1793 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LEMUMAMar ko Komisiju pilnvaro uzsākt sarunas, lai no 2006. gada 13. līdz 31. martam nodrošinātu Kopienas piedalīšanos diplomātiskajā konferencē Singapūrā, kuru sasauc Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija (PIĪO), un lai pieņemtu grozīto līgumu par preču zīmju tiesību aktiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Līguma priekšmetsPasaules intelektuālā īpašuma organizācijas (PIĪO) ietvaros no 2006. gada 13. līdz 31. martam Singapūrā notiks diplomātiska konference, lai izstrādātu un pieņemtu grozītu Līgumu par preču zīmju tiesību aktiem.Līgumā par preču zīmju tiesību aktiem, kas tika parakstīts 1994. gada 27. oktobrī (turpmāk tekstā « 1994. gada TLT »), ir paredzēti noteikumi administratīvo procedūru vienkāršošanai saistībā ar preču zīmēm. Tajā nav aplūkoti pamatnoteikumi attiecībā uz preču zīmēm. Tam nav nekādu saderības problēmu ar citiem starptautiskiem instrumentiem un jo īpaši ar Nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām saistībā ar tirdzniecību (1994. gada TRIPS nolīgums). Tas papildina minēto nolīgumu.Kopš 1994. gada līguma lietotāji izmantojuši to, ka preču zīmju reģistrācijai administratīvās procedūras ir vienkāršotas. Tomēr daži procedūras aspekti būtu jāprecizē vai jāpapildina. Tādēļ Preču zīmju, rūpniecisko dizainparaugu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesību aktu pastāvīgā komiteja ( SCT ) septiņās sanāksmēs veica darbu, lai grozītu 1994. gada TLT un lai jo īpaši izveidotu TLT asambleju un ieviestu līgumā elementus par elektronisku iesniegšanu un citām procedūrām. Apspriešanās notika, pamatojoties uz šādiem dokumentiem:Grozītais līgums un īstenošanas noteikumi: „pamatpriekšlikums” (2005. gada 3. janvāra dokuments TLT/DC/3).Diplomātiskās konferences mērķis ir pieņemt jaunu grozītu līgumu.2. Diplomātiskās konferences reglamentsDiplomātiskajai konferencei jāizveido savs reglaments, pamatojoties uz tās vajadzībām izstrādāto projektu (2005. gada 3. janvāra TLT/R/PM/2). Šajā projektā lielā mērā pārņemts reglaments no 1999. gada jūnijā un jūlijā notikušās diplomātiskās konferences, kas bija organizēta, lai pieņemtu jaunu tiesību aktu attiecībā uz Hāgas vienošanos par rūpniecisko dizainparaugu starptautisko reģistrāciju.PIĪO dalībvalstu delegācijas tiks sauktas par „vienkārša dalībnieka delegāciju”. Tiek piedāvāts ielūgt Eiropas Kopienu piedalīties ar nosaukumu „īpaša dalībnieka delegācija”. Īpaša dalībnieka delegācijai diplomātiskajā konferencē būs tāds pats statuss kā parasta dalībnieka delegācijai, bet tai nebūs tiesību piedalīties Pilnvaru komisijā un balsošanā (sal. dokumenta TLT/R/PM/2 7. punkts). Iespēju robežās visi lēmumi tiks pieņemti vienprātīgi.3. Plānotā līguma nozīme KopienaiGrozītais līgums attiecas uz Eiropas Kopienu, jo attiecīgos noteikumus varētu piemērot Kopienas preču zīmei[1], ja Kopiena nākotnē pievienotos līgumam. Pašreizējās Kopienas saskaņošanas procedūras[2] saistībā ar valsts preču zīmēm skar aspektus, kas nav ietverti plānotajā līgumā. Tātad dalībvalstis pašas lemj par jautājumiem, kas attiecas uz valsts preču zīmēm.Kopienas preču zīme attaisno Kopienas kompetenci.Kopienas preču zīme neaizvieto valsts preču zīmes, bet tikai papildina tās ar vienotu nosaukumu, kas ir derīgs visā Kopienā. Kopienas preču zīme un valsts preču zīmes pastāv paralēli, un tām ir neatkarīga juridiska eksistence vienai pret otru gan attiecībā uz piemērojamajām pamattiesībām un procedūru, gan attiecībā uz iestādēm, kam uzdots tās izsniegt.Kopienai jānodrošina, lai jaunais grozītais līgums atbilstu Regulai (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi – gadījumā, ja Eiropas Kopiena nolemj pievienoties līgumam.4. Galvenie jautājumi, kas tika apspriesti saistībā ar līgumuGalvenie apspriestie jautājumi grozītajā līgumā ir šādi.Preču zīmes, kam piemērojams līgums (2. pants).Iespēja piemērot šo līgumu preču zīmēm, kas nav uztveramas vizuāli (skaņas vai smaržas preču zīmes), ja tas paredzēts valsts tiesību aktos.Elektroniska iesniegšana (8. pants).Iespēja elektroniski sazināties un sūtīt dokumentus uz līgumslēdzēju pušu birojiem.Pasākumi termiņa neievērošanas gadījumā (14. pants).Attiecībā uz pasākumiem pēc termiņa izbeigšanās – iespēja paredzēt vienu vai vairākus šādus pasākumus: termiņa pagarināšana, procedūras turpināšana vai iepriekšējo tiesību atjaunošana.Licences (17. pants).Noteikumi par licenču reģistrācijas lūgumu saskaņošanu un vienkāršošanu, kā arī noteikumi par turētāja tiesībām, ja preču zīmi lieto ar licenci.Asambleja (24. pants).Līgumslēdzēju pušu asamblejas izveidošana, lai varētu veikt grozījumus līgumā vai citas darbības, nesasaucot diplomātisku konferenci. Asamblejas lēmumu pieņemšanai jebkura līgumslēdzēja puse, kas ir starpvaldību organizācija (piemēram, Eiropas Kopiena), var piedalīties un balsot savu dalībvalstu vietā ar balsu skaitu, kas atbilst tās dalībvalstu skaitam, kuras ir šā līguma puses. Starpvaldību organizācija nepiedalās balsošanā, ja viena no tās dalībvalstīm izmanto savas balsstiesības, un otrādi. Tie paši noteikumi ir Hāgas vienošanās Ženēvas aktam, ko Eiropas Kopiena ir pieņēmusi.IeteikumsPADOMES LEMUMAMar ko Komisiju pilnvaro uzsākt sarunas, lai no 2006. gada 13. līdz 31. martam nodrošinātu Kopienas piedalīšanos diplomātiskajā konferencē Singapūrā, kuru sasauc Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija (PIĪO), un lai pieņemtu grozīto līgumu par preču zīmju tiesību aktiemIR NOLEMUSI ŠADI:Vienīgais pantsDiplomātiskajā konferencē Singapūrā no 2006. gada 13. līdz 31. martam, ko PIĪO sasauc, lai pieņemtu grozīto līgumu par preču zīmju tiesību aktiem, Komisija, apspriežoties ar Padomes iecelto īpašo komiteju un saskaņā ar pielikumā sniegtajiem norādījumiem, tiek pilnvarota veikt sarunas par jautājumiem, kas attiecas uz Kopienas preču zīmi un Kopienas iespējamo dalību līgumā.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSSARUNU NORĀDĪJUMI1. Komisijai jānodrošina plānotā līguma noteikumu savietojamība ar Kopienas preču zīmes sistēmu, kāda tā paredzēta Padomes Regulā (EK) Nr. 40/94, kā arī ar visiem šīs regulas īstenošanas nosacījumiem.Komisijai jānodrošina, ka nav nekādu savietojamības problēmu ar citiem starptautiskiem instrumentiem un jo īpaši ar Nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (1994. gada TRIPS nolīgums).2. Komisijai jānodrošina, ka grozītajā līgumā ir iekļauti pasākumi, kas ļautu Kopienai kļūt par plānotā grozītā līguma pusi.Turklāt Komisijai jānodrošina, ka līgumslēdzēju pušu asamblejas lēmumu pieņemšanas procedūrā Eiropas Kopiena var piedalīties tās dalībvalstu vietā ar balsu skaitu, kas atbilst Kopienas dalībvalstu skaitam, kuras ir šā līguma puses.3. Komisija informē Padomi par sarunu norisi un vajadzības gadījumā par iespējamām problēmām.[1] OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp. Regula (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi, kurā grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 422/2004 (OV L 70, 9.3.2004., 1. lpp.)[2] Padomes 1988. gada 21. decembra Direktīva 89/104/CEE (EEK) par dalībvalstu likumu par preču zīmēm saskaņošanu.


title: Rekomendācija padomes Lemumam par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā

text:
Avis juridique important

|

52004SC0810

Rekomendācija Padomes lēmumam par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā  /* SEC/2004/0810 galīgā redakcija */

Rekomendācija PADOMES LĒMUMAM par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā(iesniegusi Komisija)PASLAIDROJOŠAIS MEMORANDS2004.gada 7.aprīlī Komisija publicēja savas 2004.gada Pavasara prognozes [1]. Saskaņā ar sīm prognozēm, kurās tika ņemti vērā Maltas 2004.gada martā paziņotie dati, vispārējais valsts budzeta deficīts Maltā palielinājās no 5,7% IKP 2002.gadā līdz 9,7% IKP 2003.gadā (no kuriem 3,2% IKP bija pateicoties vienreizējam pasākumam), tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto slieksni 3% IKP.[1]  Komisijas 2004.gada Pavasara prognoze ir pieejama sajā mājaslapā: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Pamatojoties uz so prima facie pierādījumu, Komisija 2004.gada 12.maijā uzsāka pret Maltu pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūru, pieņemot ziņojumu, kas paredzēts Līguma 104(3) pantā [2]. 2004.gada 21.maijā Komisija saņēma Maltas konverģences plānu, kas 2003.gadam apstiprināja deficīta lielumu 9.7% IKP apmērā.[2]  Šī ziņojuma pilns teksts ir pieejams sajā mājaslapā: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūras piemērosanu (PDP) regulē Līguma 104.pants un padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 "par pārmērīga budzeta deficīta novērsanas procedūras ieviesanas paātrināsanu un skaidrojumu", kas ir Stabilitātes un attīstības pakta daļa [3]. Valstis, kas pievienojās ES 2004.gada 1.maijā, ir dalībvalstis ar novirzi, un tām ir jāizvairās no pārmērīga budzeta deficīta, tomēr tām nevar piemērot sankcijas saskaņā ar 104.panta (9) un (11) daļu.[3]  OJ L 209, 2.8.1997.Komisijas ziņojums saskaņā ar Līguma 104(3) pantu secināja, ka budzeta deficīta pārsniegumu 2003.gadā par vairāk nekā 3% IKP no Līguma noteiktā slieksņa neizraisīja neparasts notikums, kas ir ārpus Maltas institūciju kontroles, un to arī neizraisīja nopietna ekonomiska lejupslīde Stabilitātes un attīstības pakta nozīmē. Attiecībā uz 2004.gada notikumiem, ziņojums secināja, ka 2004.gadā vispārējam valsts budzeta deficītam ir tendence samazināties, tomēr palikt virs 3% IKP. Konkrēti Komisijas 2004.gada Pavasara prognoze 2004.gadā paredz 5,9% IKP vispārējo valsts budzeta deficītu, kas ir virs 5,2% IKP, ko paredzēja Maltas varas iestādes konverģences programmā.Pamatojoties uz Komisijas 2004.gada Pavasara prognozēm, Komisijas ziņojums arī secināja, ka valsts parāda pret IKP koeficients, kas 2003.gadā bija sasniedzis 72,0% IKP, 2004.gadā novirzīsies tālāk no Līgumā noteiktā 60% parāda slieksņa. Konkrēti Komisijas 2004.gada Pavasara prognoze paredz, ka parāda koeficients sasniegs 73,9% IKP 2004.gadā, kas ir virs 72.1% IKP, ko paredzēja Maltas varas iestādes konverģences programmā.Līguma 104(4) pants nosaka, ka "114.pantā paredzētā Komiteja (t.i. Ekonomikas un finansu komiteja) izstrādā atzinumu par Komisijas ziņojumu". Komiteja sniedza savu atzinumu 2004.gada 24.maijā, piekrītot Komisijas ziņojumā izdarītajam novērtējumam. Sevisķi Komiteja secināja, ka budzeta situācija Maltā norāda uz to, ka pārmērīgs budzeta deficīts pastāv saskaņā ar abiem 104(2) pantā sādu budzeta deficītu identificēsanai paredzētajiem kritērijiem. Citu būtisku faktoru izvērtēsana, sevisķi budzeta situācija vidējā termiņā un valsts investīciju koeficients, nemainīja novērtējumu, pamatojoties uz siem kritērijiem kā tādiem. Komiteja arī uzskatīja, ka visticamāk vispārējais valsts budzeta deficīts 2004.gadā turpinās pārsniegt Līgumā noteikto slieksni un ka vispārējais bruto parāds 2004.gadā turpinās celties virs Līgumā noteiktā 60% IKP slieksņa.Komisija, izskatījusi būtiskos faktorus, kas ņemti vērā tās ziņojumā un ņemot vērā Komitejas atzinumu, uzskata, ka Maltā pastāv pārmērīgs valsts budzeta deficīts. Šis atzinums, ko Komisija pieņēmusi 2004.gada 24.jūnijā, ir adresēts Padomei saskaņā ar Līguma 104(5)pantu. Komisija rekomendē Padomei lemt attiecīgi saskaņā ar 104(6)pantu, un ar so sniedz rekomendāciju lēmumam par to. Bez tam, Komisija iesniedz Padomei rekomendāciju Padomes rekomendācijai, kas adresējama Maltai, ar mērķi izbeigt pārmērīga valsts budzeta deficīta situāciju, saskaņā ar Līguma 104(7)pantu.Rekomendācija PADOMES LĒMUMAM par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu MaltāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOMEŅemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu, un jo sevisķi tā 104(6)pantu ,Ņemot vērā Komisijas rekomendāciju,Ņemot vērā Maltas paskaidrojumus,Tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 104.pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budzeta deficīta; tas attiecas arī uz dalībvalstīm ar novirzi, kas bija visu to valstu gadījumā, kas pievienojās ES 2004.gada 1.maijā;(2) Stabilitātes un attīstības pakts balstās uz labas valsts finansu pārvaldes uzdevumu kā cenu stabilitātes nosacījumu stiprināsanas un spēcīgas ilgt spējīgas izaugsmes, kas sekmē nodarbinātību, līdzekli;(3) Pārmērīgā budzeta deficīta process saskaņā ar 104.pantu paredz lēmumu par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu un Protokols par pārmērīgā budzeta deficīta procesu, kas pievienots Līgumam, nosaka tālākus noteikumus, kas attiecas uz pārmērīga budzeta deficīta procesa piemērosanu. Padomes Regula (EK) Nr. 3605/93 [4], ko groza Padomes Regula (EK) Nr. 475/2000 [5] un Komisijas Regula (EK) Nr. 351/2002 [6], nosaka detalizētus noteikumus un definīcijas minētā Protokola noteikumu piemērosanai;[4] OJ L 332, 31.12.1993, p.7.[5]  OJ L 058, 3.03.2000, p. 1.[6]  OJ L 055, 26.02.2002 p. 23.(4) Līguma 104(5)pants prasa Komisijai sniegt atzinumu Padomei, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budzeta deficīts. Izskatījusi visus būtiskos faktorus, kas ņemti vērā tās ziņojumā, saskaņā ar 104(3)pantu un ņemot vērā Ekonomiskās un finansu komitejas atzinumu saskaņā ar 104(4)pantu, Komisija savā 2004.gada 24. jūnija atzinumā secināja, ka Maltā pastāv pārmērīgs budzeta deficīts;(5) Līguma 104(6)pants nosaka, ka Padomei ir jāizvērtē jebkuri paskaidrojumi, kurus iesaistītā dalībvalsts vēlas veikt, pirms vispārējā novērtējuma izdarīsanas par to, vai pārmērīgs budzeta deficīts pastāv;(6) Vispārējais novērtējums noved pie sādiem secinājumiem. Vispārējais valsts budzeta deficīts Maltā 2003.gadā sasniedza 9,7% IKP (no kuriem 3,2% IKP bija pateicoties vienreizējam pasākumam), kas ir virs 3% IKP Līguma noteiktā slieksņa. Vispārējā valsts budzeta deficīta slieksņa pārsniegsanu neizraisīja neparasts notikums, kas būtu ārpus Maltas varas iestāzu kontroles, to neizraisīja arī ievērojama ekonomiska lejupslīde Stabilitātes un attīstības pakta nozīmē. Vispārējais valsts budzeta deficīts 2004.gadā saglabāsies virs 3% IKP. Konkrēti saskaņā ar Komisijas 2004.gada Pavasara prognozi, plānots, ka budzeta deficīts 2004.gadā sasniegs 5,9% IKP, bet Maltas konverģences programma paredz 5.2% IKP budzeta deficītu. Parāda koeficients, kas 2003.gadā bija 72,0%, visticamāk 2004.gadā novirzīsies tālāk no 60% IKP Līgumā noteiktā slieksņa.IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU:1.pantsNo vispārējā novērtējuma izriet, ka Maltā pastāv pārmērīgs budzeta deficīts.2.pantsŠis Lēmums tiek adresēts Maltas Republikai.Parakstīts Briselē, 2004.gada 5.jūlijā.Padomes vārdā


				|

		52012PC0116

			Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu /* COM/2012/0116 final - 2012/ () */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Pasākumi, kas attiecas uz Grieķijas
budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību un ekonomikas
politikas pamatnostādņu izklāstu Grieķijai, ir noteikti
Padomes Lēmumā 2011/734/ES, pamatojoties uz LESD 126. panta
9. punktu un 136. pantu.
Lēmuma ievērošana ir svarīga ne
tikai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
procedūras kontekstā, bet arī saistībā ar eurozonas
dalībvalstu finansējumu Grieķijai, izmantojot EFSI.
Padomes lēmumā noteiktais
valdības budžeta deficīta (pēc EKS 95 metodoloģijas)
maksimāli pieļaujamais apjoms 2011. gadam nav ievērots. 2012.
gadam valdība ir pieņēmusi budžetu, kurā paredzēts
ievērot Padomes lēmumā noteikto mērķi, un ir
pieņēmusi pasākumus, kas nodrošinās turpmāku
deficīta samazinājumu nākamajos gados.
Pašlaik tiek lēsts un prognozēts, ka
ekonomiskā aktivitāte 2011.–2014. gadā būs daudz
zemāka, nekā tika gaidīts, kad pieņēma Padomes
Lēmumus 2010/320/ES un 2011/734/ES. 2012. gada februārī
Grieķijas valdība izziņoja pasākumus, tostarp budžeta
papildinājumu pieņemšanu, kas vērsti uz primārā
budžeta deficīta samazināšanu 2012. gadā. 2012. gada
martā Grieķija īstenoja parādu konvertāciju, kas
ievērojami samazināja izdevumus procentu maksājumiem
2012. un turpmākajos gados un sekmēja valdības parāda
atmaksājamību.
Ņemot vērā minēto, ir
nepieciešama gada mērķu pārskatīšana, vienlaikus
atstājot nemainīgu pārmērīga budžeta deficīta
novēršanas termiņu. Mērķi, kas izteikti primārā
budžeta pārpalikuma izteiksmē procentos no IKP, proti, -1,0 %
2012. gadā, +1,8 % 2013. gadā un +4,5 %
2014. gadā, šķiet piemēroti, ņemot vērā
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu
2014. gadā un nepieciešamību sekmēt parāda
atmaksājamību.
Starp Grieķiju un Komisijas dienestiem un
ECB un SVF darbiniekiem ir norisinājušās intensīvas sarunas par
politikas nosacījumu atjaunināšanu saprašanās memorandā par
Grieķijas ekonomikas korekciju programmu. Šajās sarunās
ņēma vērā ne tikai fiskālās konsolidācijas
pasākumus, bet arī nepieciešamību veicināt šo pasākumu
labvēlīgumu izaugsmei un samazināt to sociālo ietekmi.
Komisija ir pieņēmusi ieteikumu
Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, un ir to
iesniegusi Padomē.
Ieteikums
PADOMES LĒMUMS,
ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas
adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu
fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta
deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par
nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta
deficītu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta
9. punktu un 136. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu,
tā kā:
(1)       Saskaņā ar LESD
136. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz
dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, var pieņemt
īpašus pasākumus, lai stiprinātu to budžeta disciplīnas
koordināciju un uzraudzību.
(2)       LESD 126. pantā ir
noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizvairās no
pārmērīga valsts budžeta deficīta, un šim nolūkam
minētajā pantā ir izklāstīta pārmērīga
budžeta deficīta novēršanas procedūra. Stabilitātes un
izaugsmes pakts, kura korektīvajā daļā ir noteikta
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras
īstenošana, kalpo par atbalstu valdības politikai, lai
ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot
vērā ekonomisko situāciju.
(3)       Padome 2009. gada
27. aprīlī saskaņā ar Eiropas Kopienas
dibināšanas līguma 104. panta 6. punktu nolēma, ka
Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.
(4)       Padome 2010. gada
10. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un
136. pantu pieņēma Lēmumu 2010/320/ES[1], kas
adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu
fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasīja veikt
tādus budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus
uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīga budžeta
deficīta situāciju vēlākais līdz 2014. gadam. Padome
noteica 2014. gadu kā galīgo termiņu
pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, kā
arī noteica valdības budžeta deficīta gada mērķus.
(5)       Padomes Lēmums
2010/320/ES ir vairākkārt būtiski grozīts. Tā kā
bija vajadzīgi jauni grozījumi, tad skaidrības labad tā redakcija
tika pārstrādāta 2011. gada 12. jūlijā ar
Padomes Lēmumu 2011/734/ES[2].
(6)       Pašlaik tiek lēsts un
prognozēts, ka ekonomiskā aktivitāte 2011.–2014. gadā
būs daudz zemāka, nekā tika gaidīts, kad pieņēma
Padomes Lēmumus 2010/320/ES un 2011/734/ES. Tiek lēsts, ka
ekonomiskā aktivitāte 2011. gadā ir samazinājusies par
6,8 %. Pašlaik Komisija prognozē, ka Grieķijas reālais IKP
2012. gadā samazināsies par 4,7 %, 2013. gadā apstāsies,
bet pēc tam atkal sāks pieaugt, proti, par 2,5 %
2014. gadā. Nominālā izteiksmē 2011. gadā
IKP kritās par 5,2 %, arī 2012. un 2013. gadā
sagaidāms kritums ― par attiecīgi 5,4 % un 0,4 %, bet
2014. gadā IKP atkal pieaugs par 2,5 %.
(7)       2012. gada
februārī Grieķijas valdība izziņoja pasākumus,
tostarp budžeta papildinājumu pieņemšanu, kas vērsti uz
primārā budžeta deficīta samazināšanu 2012. gadā.
Starp Grieķijas iestādēm un Komisijas dienestiem par šiem
pasākumiem noritēja plašas apspriedes. Šajās sarunās ņēma
vērā ne tikai fiskālās konsolidācijas pasākumus,
bet arī nepieciešamību veicināt šo pasākumu
labvēlīgumu izaugsmei un samazināt to sociālo ietekmi.
(8)       2012. gada martā
Grieķija uzsāka un īstenoja parādu konvertāciju, kas
ievērojami samazina parāda līmeni un izdevumus procentu
maksājumiem 2012. un turpmākajos gados un sekmē valdības
parāda atmaksājamību.
(9)       Ņemot vērā
iepriekš izklāstītos apsvērumus, šķiet lietderīgi
grozīt vairākus Lēmuma 2011/734/ES aspektus, tostarp
fiskālo korekciju plānu, vienlaikus saglabājot
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Lēmumu
2011/734/ES groza šādi:
1.         Lēmuma
1. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
            “2.        Korekcijas
plāns pārmērīga budžeta deficīta novēršanai ir
vērsts uz to, lai panāktu vispārējās valdības
primāro budžeta deficītu (t.i., deficītu, neieskaitot procentu
maksājumus), kas 2012. gadā nepārsniedz EUR
2037 miljonus (1,0 % no IKP), primāro budžeta pārpalikumu
vismaz EUR 3652 miljonus (1,8 % no IKP) 2013. gadā un
EUR 9352 miljonus (4,5 % no IKP) 2014. gadā. Pēc
parādu konvertācijas primārā budžeta
deficīta/pārpalikuma mērķi ir saskaņā ar
kopējo deficīta apmēru, kas ir EUR 14 811 miljoni
(7,3 % no IKP) 2012. gadā, EUR 9462 miljoni (4,7 % no
IKP) 2013. gadā un EUR 4499 miljoni (2,2 % no IKP)
2014. gadā. Šā mērķa īstenošanai laikposmā
no 2009. līdz 2014. gadam būs panākti
strukturālās bilances uzlabojumi vismaz 10 % apmērā no
IKP. Ienākumi no aktīvu (finanšu un nefinanšu aktīvu)
privatizācijas un eurozonas dalībvalstu maksājumi Grieķijai
no šo valstu nākotnes ienākumiem, kas no to turējumā
esošajām Grieķijas valdības obligācijām uzkrājas
to centrālajā bankā, nesamazina vajadzīgās
fiskālās konsolidācijas apmēru un tos neietver minēto
mērķu sasniegšanas novērtējumā.
            3.         Šā panta 2.
punktā minētā korekcija atbilst vispārējās
valdības konsolidētā kopējā parāda ikgadējai
izmaiņai EUR -26 954 miljoni 2012. gadā, EUR 6775
miljoni 2013. gadā un EUR 1492 miljoni 2014. gadā.”;
2.         regulas
2. pantā aiz 7. punkta pievieno šādu punktu:
            “7.a      Grieķija
nekavējoties pieņem šādus pasākumus:
a)         samazina
farmācijas izdevumus par vismaz EUR 1076 miljoniem
2012. gadā;
b)         ārstiem
slimnīcās samazina maksu par virsstundām par vismaz EUR 50
miljoniem 2012. gadā;
c)         samazina
militārā aprīkojuma iepirkumus par EUR 300 miljoniem
(naudas līdzekļi un piegādēs) 2012. gadā;
d)         par
10 % 2012. gadā samazina atalgojumu pašvaldību
vēlētiem un ar tiem saistītajiem darbiniekiem un
2013. gadā samazina mēra vietnieku un ar tiem saistīto
darbinieku skaitu ar mērķi ietaupīt vismaz EUR 9 miljonus
2012. gadā un EUR 28 miljonus 2013. gadā un
turpmāk;
e)         samazina
centrālās valdības darbības izdevumus un ar
vēlēšanām saistītos izdevumus par vismaz EUR 370
miljoniem (salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu), no kuriem
vismaz EUR 100 miljoni ir ar militāro jomu saistīti
darbības izdevumi un vismaz EUR 70 miljoni ir vēlēšanu
izdevumi;
f)          samazina pašvaldību darbības
izdevumus ar mērķi 2012. gadā ietaupīt vismaz
EUR 50 miljonus;
g)         samazina
subsīdijas attālo rajonu iedzīvotājiem un samazina
dotācijas vairākām ministriju uzraudzībā esošām
struktūrām ar mērķi 2012. gadā samazināt
izdevumus par vismaz EUR 190 miljoniem;
h)         samazina
publiskā sektora ieguldījumu budžetu (PIB) par EUR 400 miljoniem
2012. gadā. Šim samazinājumam PIB budžetā nebūs
nekādas ietekmes uz projektiem, kurus līdzfinansē no
struktūrfondiem (tostarp TEN-T projektiem);
i)          veic
izmaiņas papildpensiju fondos un fondos ar augstām vidējām
pensijām vai fondos, kuri saņem lielas subsīdijas no budžeta,
samazina citas lielas pensijas ar mērķi 2012. gadā
ietaupīt vismaz EUR 450 miljonus (neto, pēc nodokļu un
sociālo iemaksu atskaitījumiem);
j)          samazina
ģimenes pabalstus mājsaimniecībām ar augstiem
ienākumiem ar mērķi 2012. gadā ietaupīt
EUR 43 miljonus;
k)         ministriju
līmenī pieņem lēmumus, lai pabeigtu jaunās atalgojuma
shēmas pilnīgu ieviešanu visās attiecīgajās
struktūrās, pieņem tiesību aktus, kas precizē, kā
atgūt laikposmā no 2011. gada novembra
pārmaksātās algas;
l)          groza
3. un 21. pantu Likumā 4038/2012 tā, lai tiktu
pārskatīti nosacījumi maksājumu plānu
pagarināšanai nokavētajiem nodokļu un sociālo iemaksu
maksājumiem: maksājumu plāni
attieksies tikai uz pašreizējiem nokavētajiem maksājumiem, kas
ir mazāki par EUR 10 000 privātpersonām un
EUR 75 000 uzņēmumiem. Nodokļu
maksātāji, kas piesakās uz pagarinātu maksājumu
plānu, nodokļu iestādēm atklāj visus savus finanšu
pārskatus;
m)        izstrādā ietvarlikumu, kurā būtiski
pārskatīta sekundāro/papildpensiju publisko fondu darbība
ar mērķi stabilizēt pensiju izdevumus un ar ko garantē šo
shēmu neitrālo ietekmi uz budžetu un nodrošina sistēmas
vidēja termiņa un ilgtermiņa noturību.”;
3.         Regulas
2. panta 8. punktu groza šādi:
a)         a) un
b) apakšpunktus aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:
“a)        īsteno
sekundāro/papildpensiju shēmu reformu, kas izstrādāta
sadarbībā ar Eiropas Komisiju, ECB un SVF un kuru attiecībā
uz tās prognozēto ietekmi uz ilgtermiņa stabilitāti
apstiprinājusi ES Ekonomikas politikas komiteja. Atbilstoši valsts
aktuāriestādes novērtējumam, šie jaunās sekundāro
nosacīto noteikto iemaksu sistēmas parametri nodrošina
ilgtermiņa aktuāro līdzsvaru;
b)         koriģē
aptieku peļņas normu un ievieš regresīvas peļņas
normas ar mērķi panākt kopējo peļņas normu, kas
ir mazāka par 15 procentiem.”;
b)         pievieno
šādus apakšpunktus:
“c)        pabeidz
sociālo programmu uzsākto funkcionālo pārskatīšanu;
d)         pieņem
lēmumus, lai realizētu SPPA (Vienotas publiskā iepirkuma
iestādes) īstenošanas regulējumu; SPPA uzsāk savu
darbību, lai īstenotu pilnvaras, mērķus, kompetences un
tiesības, kā noteikts SPPA likumā un rīcības
plānā, par kuru 2010. gada novembrī notikusi
vienošanās ar Eiropas Komisiju; ieceļ SPPA locekļus;
e)         identificē
tās shēmas, kuru gadījumā pensionēšanās
brīdī izmaksātās vienreizējā maksājuma
summas neatbilst veiktajām iemaksām, veic maksājumu
pielāgojumus;
f)          samazina
farmācijas vairumtirgotāju peļņas normu, lai tā
nepārsniegtu 5 procentus;
g)         īsteno
vajadzīgās iepirkumu procedūras, lai ieviestu visaptverošu un
vienotu veselības aprūpes informācijas sistēmu
(e–veselības sistēmu);
h)         ieceļ
visus juridiskos, tehniskos un finanšu padomniekus 2012. un 2013. gadā
plānotajai privatizācijai.”;
4.         ar
šādu tekstu aizstāj 2. panta 9. punkta a) apakšpunktu:

“a)        pabeidz
publiskā sektora izdevumu programmu pārskatīšanu.
Pārskatīšanā piesaista ārējo tehnisko
palīdzību un koncentrējas uz pensijām un sociālajiem transfertiem
(tā, lai saglabātu pamata sociālo aizsardzību); uz
izdevumiem aizsardzības jomā, neskarot valsts aizsardzības
spēju; kā arī uz centrālo un vietējo
administrāciju pārstrukturēšanu, pievēršoties arī uz
turpmākai zāļu izdevumu, slimnīcu darbības izdevumu un
sociālo naudas pabalstu racionalizācijai.”
b)         pieņem nodokļu sistēmu
vienkāršojošu nodokļu reformu, ar kuru likvidē
izņēmumus un preferenciālus režīmus, tostarp paplašina
nodokļa bāzes, tādējādi dodot iespēju līdz ar
nodokļu ieņēmumu pieaugumu pakāpeniski samazināt
nodokļu likmes. Šī reforma aptver iedzīvotāju ienākuma
nodokli, uzņēmumu ienākuma nodokli, PVN, īpašuma nodokli un
sociālās iemaksas, un ar to netiks mainīts relatīvais
netiešo nodokļu slogs;
c)         pārskata
nekustamā īpašuma kadastrālo vērtību, lai to
labāk salāgotu ar tirgus cenām;
d)         nodokļu
iestādēs pārtrauc pieņemt maksājumus skaidrā
naudā un ar čeku, tos aizstājot ar bankas
pārskaitījumiem, lai darbiniekiem nodrošinātu vairāk laika
veikt darbības ar lielāku pievienoto vērtību (revīziju,
nodokļu iekasēšanu un padomu sniegšanu nodokļu
maksātājiem);
e)         par
vidēji 12 procentiem samazina publiskā sektora "īpašās
algas", uz kurām neattiecas jaunā algu shēma. Tas
stāsies spēkā no 2012. gada 1. jūlija un
ļaus panākt vismaz EUR 205 miljonu neto ietaupījumu
(pēc nodokļu un sociālo iemaksu atskaitījumiem).”;
5.         Regulas
2. pantā pievieno šādas daļas:
            “10.      Līdz 2012. gada septembra beigām Grieķija
pieņem šādus pasākumus:
a)         budžeta
projektu 2013. gadam, kas atbilst 1. panta 2. punktā
noteiktajam budžeta primārā pārpalikuma mērķim;
b)         noteikumus
un procedūras centralizētajiem iepirkumiem/pamatlīgumus
biežāk pirktajām precēm un pakalpojumiem centrālās
valdības līmenī, nosakot ministrijām un centrālās
valdības struktūrām pienākumu izdarīt iepirkumus, izmantojot
šos līgumus, un reģionālajām struktūrām paredzot
brīvprātīgu līgumu izmantošanu.
            11.       Līdz 2012. gada
decembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)         pieņem
2013. gada budžeta galīgo variantu, kas atbilst 1. panta
2. punktā noteiktajam budžeta primārā pārpalikuma
mērķim;
b)         pieņem
tiesību aktus, kas vienkāršo papildu budžetu iesniegšanas un
apstiprināšanas procedūru.”.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā
tā paziņošanas dienā.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts
Grieķijas Republikai.
Briselē,
                                                                       Padomes vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 145,
11.6.2010., 6. lpp.
[2]               OV L 296,
15.11.2011., 38. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.5.2017
            COM(2017) 529 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko atceļ Lēmumu 2014/56/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Horvātijā

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko atceļ Lēmumu 2014/56/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Horvātijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

               ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2014. gada 28. janvārī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Lēmumā 2014/56/ES
                  1
                saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolēma, ka Horvātijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2014. gadā plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts bija 5,5 % no IKP, kas tādējādi pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, t. i., 3 % no IKP. Bija sagaidāms, ka vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā sasniegs 62 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 60 % no IKP.

               (2)Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tajā pašā dienā pieņēma Horvātijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2016. gadam.

               (3)Komisija 2014. gada 2. jūlijā secināja, ka Horvātija ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstoši Padomes 2014. gada 28. janvāra ieteikumam saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu.

               (4)Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009
                  2
                3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

               (5)Padomei, pamatojoties uz paziņotajiem datiem, būtu jālemj par to, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir atceļams. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecinātu, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP; un parāda attiecība atbilstu prasībām par parāda samazināšanas robežvērtību nākotnē
                  3
               .

               (6)Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, pēc Horvātijas 2016. gada aprīļa paziņojuma, kā arī pamatojoties uz 2017. gada konverģences programmu un Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus.

               –2016. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts sasniedza 0,8 % no IKP, salīdzinot ar 3,4 % 2015. gadā. Šis uzlabojums galvenokārt bija saistīts ar i) ieņēmumu pieaugumu spēcīgas IKP izaugsmes dēļ un ii) izdevumu ierobežošanu. Tādējādi budžeta deficīts Padomes noteiktajā termiņā tika samazināts zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP.

               –Horvātijas valdības 2017. gada 27. aprīlī iesniegtajā konverģences programmā 2017.–2020. gadam paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2017. gadā palielināsies līdz 1,3 % no IKP, bet 2018. gadā atkal sasniegs 0,8 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas 2017. gada pavasara prognozi deficīts 2017. gadā būs 1,1 % no IKP, bet 2018. gadā tas būs 0,9 % no IKP. Tādējādi ir gaidāms, ka prognožu periodā budžeta deficīts saglabāsies zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP.

               –Strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2014. gada līdz 2016. gadam uzlabojās par 3,0 % no IKP.

               –Saistībā ar IKP stiprināšanas un parādu samazinošu krājumu plūsmas korekcijām valsts parāda attiecība pret IKP 2015. gadā pieauga līdz 86,7 %, bet 2016. gadā samazinājās līdz 84,2 %. Komisija 2017. gada pavasara prognozē paredz, ka saistībā ar spēcīgo IKP izaugsmi parāda attiecība 2018. gadā turpinās samazināties līdz 79,4 %. Pamatojoties uz to, 2016. gada parāda attiecība atbilst prasībām par parāda samazināšanas robežvērtību nākotnē.

               (7)Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situāciju jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               (8)Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Horvātijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2014/56/ES būtu jāatceļ.

               (9)Sākot ar 2017. gadu, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, uz Horvātiju attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Tā kā Horvātija jau 2016. gadā ir sasniegusi savu vidējā termiņa mērķi, tai būtu jāizvairās no novirzīšanās no tā un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Horvātijā ir novērsta.

               2. pants

               Ar šo atceļ Lēmumu 2014/56/ES.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Horvātijas Republikai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums 2014/56/ES (2014. gada 28. janvāris) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Horvātijā (OV L 36, 6.2.2014., 13. lpp.).

                     (2)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

                     (3)
                  Saskaņā ar Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu, kuras pieejamas:
                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.11.2015
            COM(2015) 556 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Horvātijas Republikas pievienošanos 1997. gada 18. decembra Konvencijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par muitas pārvalžu savstarpēju palīdzību un sadarbību

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Horvātijas Republikas Pievienošanās akts
                  1
                ietver vienkāršotu sistēmu attiecībā uz Horvātijas pievienošanos konvencijām un protokoliem, kurus dalībvalstis noslēgušas, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 34. pantu (bijušais LES K3. pants) vai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 293. pantu. Faktiski Pievienošanās akta 3. panta 4. punktā ir vienkārši paredzēts, ka Horvātijas pievienošanās konvencijām un protokoliem izriet no šā akta.

               2.TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS

               •Tiesiskais pamats

               Pievienošanās akta 3. panta 4. un 5. punktā ir noteikts, ka Padome pieņem lēmumu par datumu, kurā šīs konvencijas un protokoli stājas spēkā attiecībā uz Horvātiju un par minēto konvenciju un protokolu pielāgojumiem, kuru nepieciešamība izriet no Horvātijas pievienošanās. Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, rīkojas pēc Komisijas ieteikuma.

               Pievienošanās akta I pielikumā ir ietverts ar tieslietu un iekšlietu jomu saistīto konvenciju un protokolu saraksts.

               Šajā sarakstā ir iekļauta arī 1997. gada 18. decembra Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par muitas pārvalžu savstarpēju palīdzību un sadarbību
                  2
               .

               Lai Horvātija pievienotos minētajai konvencijai, nav nepieciešams pieņemt tās pielāgojumus.

               Tādējādi šā Komisijas ieteikuma Padomes lēmumam vienīgais nolūks ir noteikt datumu, kurā 1997. gada 18. decembra konvencija stājas spēkā attiecībā uz Horvātiju.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMA, IEINTERESĒTO PERSONU APSPRIEŠANĀS UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI

               •Ietekmes novērtējums

               Tā kā jau Pievienošanās aktā ir paredzēts, ka Horvātija pievienojas konvencijām un protokoliem, kas minēti akta I pielikumā ietvertajā sarakstā, nav nepieciešams veikt apspriešanos ar ieinteresētajām personām un izstrādāt šīs pievienošanās ietekmes novērtējumu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Nav

               5.CITI ELEMENTI

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Komisija ir aicināta pieņemt šo ieteikumu Padomes lēmumam un iesniegt to Padomei un Eiropas Parlamentam.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Horvātijas Republikas pievienošanos 1997. gada 18. decembra Konvencijai, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par muitas pārvalžu savstarpēju palīdzību un sadarbību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

               ņemot vērā Līgumu par Horvātijas Republikas pievienošanos,

               ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 3. panta 4. un 5. punktu,

               ņemot vērā Komisijas priekšlikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  4
               ,

               tā kā:

               (1)Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par muitas pārvalžu savstarpēju palīdzību un sadarbību (turpmāk – “Konvencija”), tika parakstīta 1997. gada 18. decembrī Briselē. Tā stāsies spēkā, kad būs apritējušas 90 dienas pēc tās valsts paziņojuma par Konvencijas pieņemšanai nepieciešamo konstitucionālo procedūru pabeigšanu, kura šo formalitāti izpilda pēdējā (un kura jau laikā, kad Padome pieņēma lēmumu par Konvencijas izstrādi, bija Eiropas Savienības dalībvalsts).

               (2)Saskaņā ar Konvencijas 32. panta 4. punktu katra dalībvalsts līdz šīs konvencijas spēkā stāšanās dienai, sniedzot Konvencijas 32. panta 2. punktā minēto paziņojumu, vai pēc tam var deklarēt, ka Konvenciju piemēro tās attiecībām ar dalībvalstīm, kuras ir nākušas klajā ar tādu pašu deklarāciju.

               (3)Pievienošanās akta 3. panta 4. punktā ir noteikts, ka Horvātija pievienojas dalībvalstu savstarpēji noslēgtajām konvencijām un protokoliem, kas minēti Pievienošanās akta 1. pielikumā, tostarp 1997. gada 18. decembra Konvencijai par muitas pārvalžu savstarpēju palīdzību un sadarbību. Attiecībā uz Horvātiju minētās konvencijas un protokoli stājas spēkā Padomes noteiktā datumā.

               (4)Saskaņā ar Pievienošanās akta 3. panta 5. punktu Padome lemj par Pievienošanās akta 3. panta 4. punktā minēto konvenciju un protokolu pielāgojumiem, kuru nepieciešamība izriet no Horvātijas Republikas pievienošanās. Pievienošanās aktā nav paredzēts, ka 1997. gada 18. decembra Konvencija par muitas pārvalžu savstarpēju palīdzību un sadarbību būtu jāpielāgo,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1997. gada 18. decembra Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par muitas pārvalžu savstarpēju palīdzību un sadarbību, attiecībā uz Horvātiju stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā šis lēmums.

               2. pants

               Konvencijas teksts horvātu valodā
                  5
                ir autentisks ar tādiem pašiem noteikumiem kā Konvencijas teksti pārējās valodās.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.

                     (2)
                  OV C 24, 23.1.1998., 2. lpp. Jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2007. gada 6. decembra Lēmumu par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos šai konvencijai (OV L 9, 12.1.2008., 21. lpp.).

                     (3)
                  OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (4)
                  Atzinums (... gada...)

                     (5)
                  Konvencijas tekstu horvātu valodā publicē pēcāk Oficiālā Vēstneša īpašajā izdevumā.


Avis juridique important

|

52004SC0819

Rekomendācija par Padomes lēmumu par pārmērīgā deficīta eksistenci Ungārijā  /* SEC/2004/0819 galīgā redakcija */

Rekomendācija par PADOMES LĒMUMU par pārmērīgā deficīta eksistenci Ungārijā(izdevusi Komisija)PASKAIDROJOŠAIS MEMORANDS2004. gada 7. aprīlī Komisija publicēja 2004. gada pavasara prognozes [1]. Saskaņā ar sīm prognozēm, kas tika balstītas uz 2004. gada martā publicētajiem Ungārijas datiem, vispārējais valsts deficīts Ungārijā bija samazinājies no 9,3% IKP 2002. gadā līdz 5,9% IKP 2003. gadā (galvenokārt tādēļ, ka izzuda unikālais efekts, kas veicināja deficīta pieaugumu par aptuveni 3% IKP 2002. gadā), sādi pārsniedzot Līgumā noteikto 3% IKP atskaites gada vērtību.[1]  Komisijas 2004.gada pavasara prognoze pieejama sajā interneta lapā: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.Balstoties uz siem juridiski ticamajiem pierādījumiem, 2004. gada 12. maijā Komisija uzsāka pārmērīgu deficīta procedūru Ungārijai, līdz ar ziņojuma pieņemsanu paredzētu Līguma 104. panta 3. punktā [2]. 2004. gada 14. maijā Komisija saņēma Ungārijas konverģences programmu, kas apstiprināja deficīta apjomu 5,9% IKP 2003. gadā.[2]  Pilns ziņojums pieejams sajā interneta lapā http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.Pārmērīgā deficīta procedūras (PDP) īstenosanu nosaka Līguma 104. pants un Padomes regula (EK) Nr. 1467/97 "Pārmērīga deficīta procedūras īstenosanas paātrināsana un izskaidrosana", kas ir Stabilitātes un attīstības pakta [3]daļa. Valstis, kas pievienojās ES 2004. gada 1. maijā, ir dalībvalstis ar derogāciju un tām ir jāizvairās no pārmērīga deficīta, bet saskaņā ar 104. panta 9. un 11. punktu pret tām nevar vērst sankcijas .[3]  OJ L 209, 2.8.1997.Saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu Komisija ziņoja, ka deficīta pieaugums Ungārijā, kas 2003. gadā pārsniedza Līguma atskaites vērtību 3% IKP, nav neparasta ārpus Ungārijas varasiestāzu kontroles notikusa atgadījuma sekas, kā arī to neradīja spēcīgā ekonomiskā lejupslīde Stabilitātes un attīstības pakta ietvaros, jo reālais IKP 2003. gadā sasniedza 2,9%. Attiecībā uz 2004. gada notikumiem ziņojums paredzēja, ka vispārējais valsts deficīts samazināsies, bet paliks virs 3% IKP. Komisijas 2004. gada pavasara prognoze 2004. gadā paredz vispārējo valsts deficītu 4,9% IKP, kas ir lielāks nekā Ungārijas varasiestāzu konverģences programmā plānotais 4,6% IKP lielais deficīts. Pamatojoties uz Komisijas 2004. gada pavasara prognozēm, Komisijas ziņojums vēl paredzēja, ka parāda līmenis pret IKP, kas 2003. gadā bija sasniedzis 59% IKP, 2004. gadā paliks aptuveni 59%, t.i., nedaudz zem Līguma atskaites gada vērtības 60%, kā to paredz arī Ungārijas varasiestāzu konverģences programma.Līguma 104. panta 4. punkts nosaka, ka "Komitejai, kā to paredz 114. pants (t.i., Ekonomikas un Finansu komitejai) ir jāformulē atzinums par Komisijas ziņojumu". 2004. gada 24. maijā Komiteja publicēja savu atzinumu atbalstot Komisijas sniegto novērtējumu ziņojumā. Komiteja nolēma, ka budzeta situācija Ungārijā norāda uz pārmērīga deficīta eksistenci saskaņā ar pirmo no diviem kritērijiem, kas paredzēti 104. panta 2.punktā, kas izstrādāts, lai noteiktu sādus deficītus. Citu būtisku faktoru izskatīsana, it īpasi vidēja termiņa budzeta stāvokļa un publisko investīciju līmeņa izskatīsana nemainītu uz kritērijiem balstīto novērtējumu. Komiteja arī ņēma vērā, ka vispārējais valsts deficīts 2004. gadā turpinās pārsniegt Līguma atskaites gada vērtību un ka vispārējais valsts parāds 2004. gadā paliks zem Līguma atskaites gada vērtības 60% IKP.Komisija, izpētot būtiskos faktorus, kas apskatīti tās ziņojumā, un ņemot vērā Komitejas atzinumu, atzīst, ka Ungārijā eksistē pārmērīgs deficīts. Šis 2004. gada 24. jūnijā pieņemtais Komisijas atzinums līdz ar so ir adresēts Padomei atbilstosi Līguma 104. panta 5. punktam. Komisija rekomendē, ka Padomei saskaņā ar 104. panta 6. punktu ir jāpieņem lēmums. Turklāt Komisijai līdz ar so ir jāiesniedz Padomei ieteikums par Padomes rekomendāciju, lai to adresētu Ungārijai ar mērķi novērst pārmērīgā deficīta situāciju saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu.Rekomendācija par PADOMES LĒMUMU par pārmērīga deficīta eksistenci UngārijāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas Dibināsanas līgumu un jo īpasi tā 104. panta 6. punktu,ņemot vērā Komisijas rekomendāciju,ņemot vērā Ungārijas novērojumus,Ievērojot, ka:(1) saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga deficīta, tas attiecas arī uz dalībvalstīm ar derogāciju , gadījumā ar tām valstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā;(2) Stabilitātes un attīstības pakts ir balstīts uz stabilu valdības finansu mērķi kā līdzekli, lai nostiprinātu cenu stabilitāti un spēcinātu ilgstosu izaugsmi, kas veicinātu nodarbinātību;(3) saskaņā ar 104. pantu pārmērīga deficīta procedūra nodrosina lēmumu par pārmērīga deficīta eksistenci un Protokolu par pārmērīga deficīta procedūru, kas pievienots Līgumam un kas paredz tālākus nosacījumus saistītus ar pārmērīga deficīta procedūras īstenosanu. Padomes regula (EK) Nr. 3605/93 [4], kuru maina Padomes regula (EK) Nr. 475/2000 [5] un Padomes regula (EK) Nr. 351/2002 [6], paredz detalizētus noteikumus un skaidrojumus, kā īstenot pieminētā Protokola nosacījumu;[4]  OL L 332, 31.12.1993, 7. lpp.[5]  OL L 058, 3.03.2000, 1. lpp.[6]  OL L 055, 26.02.2002, 23. lpp.(4) Līguma 104. panta 5. punkts nosaka, ka Komisija adresē atzinumu Padomei, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī eksistē vai var rasties pārmērīgs deficīts. Izskatot visus būtiskos faktorus, kas ņemti vērā ziņojumā saskaņā ar 104. panta 3. punktu un, ņemot vērā Ekonomikas un Finansu komitejas atzinumu saskaņā ar 104. panta 4. punktu, Komisija 2004. gada 24. jūnija atzinumā secināja, ka Ungārijā eksistē pārmērīgs deficīts;(5) Līguma 104. panta 6. punkts paredz, ka Padomei jāizskata visas piezīmes, kuras dalībvalsts var vēlēties izteikt pirms lēmuma pieņemsana, pēc vispārīgā novērtējuma par to, vai eksistē pārmērīgs deficīts;(6) no vispārīgā novērtējuma varam veikt sādus secinājumus. Kopējais valsts deficīts Ungārijā 2003. gadā sasniedza 5,9% IKP, t.i., pārsniedza Līguma atskaites gada vērtību 3% IKP. Vispārējais valsts deficīts, kas pārsniedza atskaites gada vērtību, nebija neparasta ārpus Ungārijas varasiestāzu kontroles notikusa atgadījuma sekas, kā arī to neradīja spēcīgā ekonomiskā lejupslīde Stabilitātes un attīstības pakta ietvaros. Vispārējais valsts deficīts 2004. gadā paliks virs 3% IKP. Atbilstosi Komisijas 2004. gada pavasara prognozei tiek plānots, ka 2004. gadā deficīts sasniegs 4,9% IKP, lai gan Ungārijas konverģences programma paredz 4,6% IKP lielu deficītu. Parāda līmenis, kas 2003. gadā bija 59%, paliks nedaudz zem Līguma atskaites gada vērtības 60% IKP.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:1. pantsNo kopējā novērtējuma var secināt, ka Ungārijā eksistē pārmērīgs deficīts.2. pantsŠis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai.Pieņemts Briselē 2004. gadā [5. jūlijā]Padomes vārdā


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.7.2016
            COM(2016) 293 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko konstatē, ka Portugāle nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu
            {SWD(2016) 240 final}

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko konstatē, ka Portugāle nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 8. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Līguma 126. pantu dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (2)Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu
                  1
               , kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta tūlītēju novēršanu.

               (3)Padome, rīkojoties pēc Komisijas ieteikuma, 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu nolēma, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu sagatavoja ieteikumu, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, vēlākais, līdz 2013. gadam
                  2
               . Pamatojoties uz Portugāles iestāžu finansiālā atbalsta sniegšanas lūgumu, kas bija adresēts Eiropas Savienībai, dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, un Starptautiskajam Valūtas fondam (SVF), Padome Portugālei piešķīra Savienības finansiālo atbalstu
                  3
               . Starp Komisiju un Portugāles iestādēm 2011. gada 17. maijā tika parakstīts saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (“saprašanās memorands”).  Kopš tā laika Padome, pamatojoties uz Līguma 126. panta 7. punktu, ir sniegusi divus jaunus, Portugālei paredzētus ieteikumus (2012. gada 9. oktobrī un 2013. gada 21. jūnijā), ar kuriem pārmērīga budžeta novēršanai noteikto termiņu pagarināja attiecīgi līdz 2014. un 2015. gadam. Abos ieteikumos Padome secināja, ka Portugāle ir veikusi efektīvus pasākumus, taču ir norisinājušies negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli.

               (4)Jo īpaši, lai līdz 2015. gadam ticami un ilgtspējīgi samazinātu kopējo valdības budžetu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, Portugālei ieteica: a) panākt kopējā deficīta mērķi: 5,5 % no IKP 2013. gadā, 4,0 % no IKP 2014. gadā un 2,5 % no IKP 2015. gadā, kas atbilst strukturālās bilances uzlabojumam par 0,6 % no IKP 2013. gadā, par 1,4 % no IKP 2014. gadā un par 0,5 % no IKP 2015. gadā, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2013. gada maijā veikto Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumu; b) īstenot pasākumus 3,5 % apmērā no IKP, lai neļautu 2013. gada deficītam pārsniegt 5,5 % no IKP, tostarp 2013. gada Budžeta likumā noteiktos pasākumus un jaunus papildu budžetā iekļautos pasākumus, proti, algu izdevumu samazinājumus, valsts pārvaldes iestāžu darbības efektivitātes palielināšanu, valsts patēriņa samazināšanu un ES līdzekļu labāku izmantošanu; c) pamatojoties uz valsts izdevumu pārskata (PER) rezultātiem, pieņemt pastāvīgus konsolidācijas pasākumus vismaz 2,0 % apmērā no IKP, lai panāktu, ka kopējais deficīts 2014. gadā ir 4,0% no IKP, kā arī racionalizēt un modernizēt valsts pārvaldi, novērst funkciju un struktūru dublēšanos valsts sektorā, palielināt pensiju sistēmas ilgtspējību un panākt mērķtiecīgus izmaksu ietaupījumus atsevišķās nozaru ministrijās; d) pieņemt pastāvīgus konsolidācijas pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu 2015. gada deficīta mērķi 2,5 % no IKP. Portugālei tika ieteikts arī saglabāt valsts sektora finanšu pārvaldības reformas tempu, līdz 2013. gada beigām pārskatot Budžeta pamatlikumu, lai turpinātu sekmēt budžeta procedūru un budžeta pārvaldības, pārskatatbildības, pārredzamības un vienkāršošanas principu piemērošanu, kā arī turpināt centienus ierobežot valsts uzņēmumu un sabiedriskā un privātā sektora partnerību iespējamās saistības.

               (5)Komisijas dienestu 2013. gada maijā veiktajā Portugāles ekonomikas attīstības prognozes atjauninājumā, uz kuru pamatojās Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikums, tika prognozēts, ka Portugāles ekonomikas rādītājs 2013. gadā samazināsies par 2,3 %, tad turpmākajos divos gados pieaugs attiecīgi par 0,6 % un 1,5 %. Nominālais IKP pieaugums tika prognozēts -0,6 % un 1,8 % attiecīgi 2013. un 2014. gadā, un 2,7 % nākamajā gadā.

               (6)Savā 2013. gada 21. jūnija ieteikumā Padome noteica efektīvas rīcības termiņu (2013. gada 1. oktobris), kas veicama saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punkta noteikumiem. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 472/2013 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu Portugāle bija atbrīvota no pienākuma iesniegt atsevišķu ziņojumu saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru, un tā iesniedza ziņojumu tikai tās makroekonomikas korekciju programmas ietvaros.

               (7)Riski, ka netiks ievērots Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikums, tika uzsvērti turpmākajos novērtējumos. Pamatojoties uz savu 2015. gada Stabilitātes programmas novērtējumu — pirmais, kas tika veikts pēc ekonomikas korekciju programmas pabeigšanas —, Padome 2015. gada jūlijā secināja, ka pastāv risks, ka Portugāle varētu nenodrošināt atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Arī Komisija savā atzinumā par Portugāles budžeta plāna projektu 2015. gadam secināja, ka pastāv risks par to, ka Portugāle nenodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Komisija jo īpaši uzsvēra, ka ir apdraudēta pārmērīga budžeta deficīta savlaicīga novēršana līdz 2015. gadam. Komisija turklāt norādīja, ka strukturālo pasākumu ir veikts mazāk par ieteikto un 2015. gadā ir nepieciešami papildu strukturālās konsolidācijas pasākumi, lai sekmētu ticamu un ilgtspējīgu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu.

               (8)Atkārtoti novērtējot Portugāles rīcību, kas veikta, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2015. gadam, reaģējot uz Padomes 2013  gada 21. jūnija ieteikumu, var izdarīt šādus secinājumus.

               –Saskaņā ar paziņojumu par 2015. gada vispārējās valdības budžeta deficītu un pēc tā validēšanas, ko veic Komisija (Eurostat), 2015. gada deficīts bija 4,4 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3,0 % no IKP. Atšķirība attiecībā uz atsauces vērtību lielākoties izskaidrojama ar atbalsta pasākumu finanšu nozarē saistībā ar 2015. gada beigās pieņemto bankas Banif rezolūciju, kas negatīvi ietekmēja valdības budžeta deficītu 1,4 % apmērā no IKP. Ņemot vērā šo elementu un vienreizējo ieņēmumu posteņus, deficīts arī bez vienreizējiem pasākumiem joprojām pārsniegtu Līgumā noteikto atsauces vērtību.

               –Strukturālās bilances kumulatīvais uzlabojums 2013.–2015. gada laikposmā tiek lēsts 1,1 % apmērā no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Padomes ieteiktajiem 2,5 % no IKP. Ņemot vērā pārskatītā potenciālā ražošanas apjoma pieauguma ietekmi un neparedzētos ieņēmumus vai iztrūkumus salīdzinājumā ar ieteikuma pamatā esošo pamatscenāriju, kumulatīvais uzlabojums ir ievērojami samazināts, sasniedzot -0,1 % no IKP.

               –Līdz 2014. gada jūnijam īstenoto pasākumu apjoms atbilst makroekonomikas korekciju programmā izvirzītajiem mērķiem. Pēc tam pastāvīgo konsolidācijas pasākumu apjoms, kas bija 2014. gadam izvirzīto mērķu pamatā, tika ievērojami samazināts, no 2014. gada budžeta izveides laikā plānotajiem 2,3 % no IKP samazinoties līdz aptuveni 1,5 % no IKP prognozēs attiecībā uz 2015. gada budžetu. Tādējādi pasākumu apjoms acīmredzami ir mazāks, nekā ieteikts, proti, 2014. gadā veikt papildu pasākumus vismaz 2 % apmērā no IKP. Attiecībā uz 2015. gadu pastāvīgo fiskālās konsolidācijas pasākumu apjoms 2015. gada budžetā tika vēl vairāk samazināts līdz aptuveni 0,6 % no IKP, un tika noteikts pamatmērķis 2,7 % no IKP. Tādējādi jāsecina, ka plānotie strukturālās konsolidācijas pasākumi ir bijuši nepietiekami, lai panāktu ieteikto 2015. gada deficīta mērķi 2,5 % apmērā no IKP. Faktiskais 2015. gada deficīts liecina, ka plānotie pasākumi ir bijuši nepietiekami.

               –Kopumā budžeta nominālo deficīta samazināšanos kopš 2014. gada jūnija veicināja ekonomikas atveseļošanās un zemāki procentu izdevumi, ņemot vērā zemās procentu likmes. Neparedzētie ieņēmumi netika izmantoti, lai veicinātu deficīta samazināšanu, un strukturālo konsolidācijas pasākumu apjoms nebija pietiekams, lai sasniegtu izvirzītos mērķus.

               –Vispārējās valdības bruto parāds kopš Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikuma kopumā nostabilizējās, 2013. gada beigās sasniedzot 129,2 % no IKP, 2014. gadā — 130,2 % no IKP un 2015. gadā — 129,0 % no IKP atbilstīgi Komisijas 2016. gada pavasara prognozei.

               –Fiskālās un strukturālās reformas, lai arī diferencētā ātrumā, ir pavirzījušas uz priekšu lielākajā daļā jomu. Budžeta pamatlikums tika pārskatīts un nostiprināts, taču pilnībā tas stāsies spēkā tikai 2018. gada septembrī. Ir paveikts nopietns darbs, lai novērstu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no to maksāšanas, kā arī lai reformētu nodokļu pārvaldību. Pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēja pēdējos gados tika uzlabota, taču joprojām pastāv īstermiņa un ilgtermiņa problēmas. Reformas veselības aprūpes sistēmā, lai nodrošinātu Valsts veselības dienesta (NHS) ilgtspēju, virzās uz priekšu atbilstīgā ātrumā. Lai uzlabotu fiskālo pārvaldību reģionālā un vietējā līmenī, pēdējos gados tika īstenotas valsts pārvaldes reformas, kā arī reformas sabiedriskajā un privātajā sektorā (SPS) un valsts uzņēmumos (VU), jo īpaši ekonomikas korekciju programmas laikā.

               (9)Tāpēc var secināt, ka Portugāles pasākumi, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu, ir bijuši nepietiekami. Portugāle līdz 2015. gadam nav novērsusi pārmērīgo budžeta deficītu. Fiskālo pasākumu apjoms ir būtiski mazāks par to, ko bija ieteikusi Padome,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Portugāle nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21 jūnija ieteikumu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

                     (2)
                  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga deficīta novēršanas procedūru Portugālē ir atrodami šeit:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/portugal_en.htm.

                     (3)
                  Padomes 2011. gada 30. maija Īstenošanas lēmums Nr. 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei, OV L 159, 17.6.2011., 88. lpp.