title: 2014/117/ES: Komisijas Ieteikums ( 2014. gada 3. marts ) par ražošanas un tirdzniecības plānu izstrādi un īstenošanu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju

text:
               5.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 65/31

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2014. gada 3. marts)
   par ražošanas un tirdzniecības plānu izstrādi un īstenošanu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju
   (2014/117/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lai palīdzētu sasniegt zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas mērķus, ražotāju organizācijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1379/2013 (1) (“TKO regula”) 28. pantu ir jāiesniedz savas valsts kompetentajām iestādēm ražošanas un tirdzniecības plāni.

               (2)

               Ražošanas un tirdzniecības plāni ir instruments, kas ražotāju organizācijām jāizmanto obligāti.

               (3)

               Lai veicinātu ražošanas un tirdzniecības plānu vienādu īstenošanu, Komisijai ir jāsniedz sīkāk izstrādāti ieteikumi par to struktūru, formu un iesniegšanas termiņiem, kas galvenajos vilcienos noteikti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1418/2013 (2), un tādējādi jānodrošina dalībvalstīm un ražotāju organizācijām skaidras un detalizētas norādes.

               (4)

               Lai palīdzētu ražotāju organizācijām sasniegt zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas mērķus, Komisijai būtu jāsniedz ražotāju organizācijām ieteikumi par to, kā sagatavot stratēģiju, ar kuru tās plāno pielāgot produkciju tirgus prasībām, un jo īpaši detalizēti jāaplūko ražošanas programma un tirdzniecības stratēģija, kas jāizstrādā.

               (5)

               Komisijai būtu jāsniedz arī dažādu tādu pasākumu piemēri, ko varētu īstenot ražotāju organizācijas, lai parādītu, kā tie varētu konkrēti palīdzēt sasniegt ražotāju organizāciju dažādos mērķus, kuri noteikti Regulas (ES) Nr. 1379/2013 7. pantā un uz kuriem būtu vērsti ražošanas un tirdzniecības plāni.

               (6)

               Lai ražotāju organizācijām atvieglotu ražošanas un tirdzniecības plānu uzraudzību un lai kompetentās valsts iestādes varētu novērtēt to, kā dažādie ražošanas un tirdzniecības plānos iekļautie pasākumi palīdz sasniegt tirgu kopīgās organizācijas mērķus, un lai tās varētu pārliecināties par to, vai ražotāju organizācijas ievēro pienākumus, kas saistīti ar plānu īstenošanu, būtu ieteicams izmantot piemērotus rādītājus.

               (7)

               Lai ražotāju organizācijām un kompetentajām valsts iestādēm atvieglotu to finansiālo vajadzību novērtēšanu, kuras izriet no ražošanas un tirdzniecības plānos iekļauto pasākumu īstenošanas, būtu ieteicams ražošanas un tirdzniecības plānos iekļaut finanšu plānojumu.

               (8)

               Lai kompetentās valsts iestādes varētu novērtēt to, kā ražotāju organizācijas īsteno ražošanas un tirdzniecības plānus, Komisijai būtu jāiesaka, lai ražotāju organizāciju iesniegtajos gada ziņojumos tiktu iekļauti attiecīgi rādītāji, ar kuriem novērtē plānoto pasākumu īstenošanu un izvērtē to devumu ražotāju organizāciju mērķu sasniegšanā.

               (9)

               Šis ieteikums vajadzības gadījumā tiks grozīts vai pārskatīts, jo īpaši pēc tam, kad tiks pieņemts jauns Savienības tiesību akts, ar ko noteiks nosacījumus par finansiālo atbalstu jūrlietu un zivsaimniecības politikai 2014.–2020. gadam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU,
   lai ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības ievērotu:

               a)

               attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1379/2013 28. panta 1. punktā minētajiem ražošanas un tirdzniecības plāniem (“plāni”) – šā ieteikuma A daļā noteikto formu un struktūru;

               b)

               attiecībā uz Regulas (ES) Nr. 1379/2013 28. panta 5. punktā minēto gada ziņojumu (“gada ziņojums”) – šā ieteikuma B daļā iekļauto informāciju par termiņiem un procedūru.

         Šajā ieteikumā lietotais termins “ražotāju organizācijas” attiecas arī uz ražotāju organizāciju apvienībām.

      A   DAĻA

   RAŽOŠANAS UN TIRDZNIECĪBAS PLĀNU FORMA UN STRUKTŪRA
   Zvejas un akvakultūras produktu ražotāju organizāciju plānos, kurus tās iesniedz valsts iestādēm, būtu jāiekļauj turpmāk norādītā informācija.
   1.   Vispārīga informācija par ražotāju organizāciju

         Nosaukums

   Ražotāju organizācijas pilns nosaukums.

         Veids

   Akvakultūras produktu ražotāju organizācija vai zvejas produktu ražotāju organizācija.

         Identifikācijas kods

   Valsts piešķirtais identifikācijas kods.

         Atrašanās vieta

   Vieta, kurā ražotāju organizācija ir oficiāli reģistrēta (piemēram, pilsēta vai osta), kā arī tās kompetencē esošais apgabals; norāda attiecīgo NUTS (Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūras) vienību.

         Locekļu skaits

   Ražotāju organizācijā oficiāli reģistrēto ražotāju skaits.

         Apgrozījums (sadalījumā pa sugām)

   Tabula, kurā norādīts ražotāju organizācijas kopējais apgrozījums pēdējos trijos gados un apgrozījums sadalījumā pa atsevišķām sugām.
   Apgrozījums būtu jāaprēķina kā pirmajā pārdošanā pārdotās produkcijas gada vidējā vērtība pēdējos trijos gados vai – jaunatzītām ražotāju organizācijām – kā visu ražotāju organizācijas locekļu pirmajā pārdošanā pārdotās produkcijas summa tajā pašā laikposmā.

         Nozvejas un ieguves apjoms (sadalījumā pa sugām)

   Tabula, kurā par katru sugu norādīts nozvejas vai ieguves apjoms (tonnās gadā) un vērtība (euro gadā) par pēdējiem trim gadiem.

         Ražotāju organizācijas galveno tirgū laisto sugu identifikācija (ex 2.1.)

   Galveno tirgū laisto sugu identifikācijai ieteicams izmantot iepriekšējā apakšiedaļā aprakstīto tabulu. Galvenajām komerciālajām sugām būtu jāveido katras ražotāju organizācijas produkcijas nozīmīgākā daļa apgrozījuma un nozvejoto vai izaudzēto sugu apjoma izteiksmē. Kā atsauce būtu jāizmanto Komisijas Regulas (EK) Nr. 2508/2000 (3) 2. pantā izklāstītie noteikumi.
   2.   Ražošanas programma un tirdzniecības stratēģija

   2.1.   Ievads

   Ražotāju organizācijai būtu jāpaskaidro vispārīgā saikne starp pasākumiem, kurus tā iecerējusi īstenot, un plāna mērķiem.
   Pamatojoties uz ražotāju organizācijas aktīvu, iespēju, apdraudējumu un trūkumu novērtējumu, plānu ievaddaļā būtu jāizklāsta ražotāju organizācijas izvēlētā stratēģija, kā attīstīt un pielāgot tās produkciju tirgus prasībām saskaņā ar mērķiem, kas ražotāju organizācijām izvirzīti TKO regulas 3. un 7. pantā.
   Šajā izklāstā būtu skaidri jānorāda saikne starp ražošanas programmu un tirdzniecības stratēģiju, kuru īstenos ražotāju organizācija.
   2.2.   Ražošanas programma

   Ražošanas programmā būtu jāiekļauj orientējošs piegādes grafiks, kas aptver visu gadu un balstās uz sezonālām tendencēm (cena, produkcija un pieprasījums) tirgū. Tajā jo īpaši būtu jāņem vērā turpmāk norādītie elementi.
   2.2.1.   Visām ražotāju organizācijām

               —

               ražošanas plānošana,

               —

               darbību koordinēšana ar citiem ražotājiem.

         Zvejas produktu ražotāju organizācijām:

               —

               ražotāju organizācijas locekļu zvejas tiesību un piekļuves pārvaldība atkarībā no ražošanas plānošanas,

               —

               visas nozvejas izkraušanas pienākuma ieviešana un pārvaldība.

         2.2.2.   Akvakultūras produktu ražotāju organizācijām

               —

               ilgtspējīgas akvakultūras prakses izveidošana.

         2.3.   Tirdzniecības stratēģija

   Tirdzniecības stratēģijā būtu jāapraksta, kā ražotāju organizācija ir iecerējusi panākt piedāvājuma atbilstību tirgus prasībām kvalitātes, kvantitātes un sagatavošanas veida ziņā. Tajā īpaši būtu jāņem vērā šādi elementi:

               —

               tirgus prasību (kvalitāte, kvantitāte, sagatavošanas veids) apzināšana,

               —

               jaunu noieta tirgu un citu komerciālo iespēju apzināšana,

               —

               domu apmaiņa un darba koordinēšana ar citiem piegādes ķēdes dalībniekiem.

         3.   Pasākumi, kas paredzēti, lai sasniegtu TKO regulas 7. pantā noteiktos mērķus

   3.1.   Zvejas produktu ražotāju organizācijas

   3.1.1.   Ilgtspējīgu zvejas darbību veicināšana
       (4)

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               kolektīvi pārvaldīt ražotāju organizācijas locekļu zvejas tiesības un piekļuvi, pamatojoties uz pārvaldības noteikumiem, kas piemērojami dažādiem krājumiem, zvejniecībām un zvejas apgabaliem,

               —

               koordinēt dialogu un sadarbību ar attiecīgām zinātniskām organizācijām zvejniecības jomā un sadarboties, lai izstrādātu zinātniskus ieteikumus, uz kuru pamata pieņem lēmumus par zvejas resursu pārvaldību,

               —

               sagatavot un vadīt zinātniskas un tehniskas kampaņas, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas par resursiem, ietekmi uz ekosistēmu un ilgtspējīgu zvejas metožu izstrādi,

               —

               veikt pētījumus par jaunu pārvaldības pasākumu piemērošanas ietekmi,

               —

               apzināt riskus, kas saistīti ar darba drošību un drošību uz jūras, un veikt kolektīvus riska novēršanas pasākumus,

               —

               nodrošināt ražotāju organizācijas locekļiem palīdzību un apmācību saistībā ar zvejniecības regulējumu, ilgtspējīgas zvejas prakses veicināšanu vai drošību uz kuģa,

               —

               faktiski līdzdarboties dažādās zvejniecības pārvaldības struktūrās valsts, reģionālā, Eiropas un starptautiskā mērogā,

               —

               koordinēt domu apmaiņu starp ražotāju organizācijām, arī no dažādām dalībvalstīm.

         3.1.2.   Nevēlamas nozvejas novēršana un samazināšana
       (5)

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               apzināt un veicināt zvejas praksi, kas palīdz novērst un samazināt nevēlamu nozveju,

               —

               izstrādāt un īstenot nevēlamas nozvejas novēršanas un samazināšanas plānus un kolektīvas darbības,

               —

               apzināt vislabākos veidus, kā izmantot šādas nozvejas (6).

         3.1.3.   Centieni nodrošināt zvejas produktu izsekojamību un patērētāju piekļuvi skaidrai un visaptverošai informācijai

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               pilnveidot izsekojamības nodrošināšanas metodes,

               —

               izvērtēt komunikācijas vajadzības un patērētāju informēšanas pasākumus,

               —

               uzlabot produktu marķēšanu, tostarp sertifikācijas procesu norisi, lai veicinātu obligātās un brīvprātīgās papildu informācijas sniegšanu saskaņā ar TKO regulas 38. un 39. panta prasībām,

               —

               sagatavot un īstenot komunikācijas un patērētāju informēšanas pasākumus.

         3.1.4.   Centieni izskaust NNN zvejas praksi

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               ražotāju apmācība un izglītošana,

               —

               novērošanas programmas un ražotāju organizācijas locekļu darbību kontrole.

         3.1.5.   Centieni uzlabot nosacījumus organizācijas locekļu zvejas produktu laišanai tirgū

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               apzināt produkcijas noieta tirgus un virzīt organizācijas locekļu produktu piedāvājumu,

               —

               izstrādāt stratēģijas produkcijas labākai laišanai tirgū, tostarp produktu sertifikācijai,

               —

               izstrādāt sertifikācijas procesus, tostarp uzturvērtības un kvalitātes jomā,

               —

               veicināt brīvprātīgas papildu informācijas sniegšanu saskaņā ar TKO regulas 39. pantu,

               —

               izstrādāt un pilnveidot jaunas metodes un jaunus tirdzniecības rīkus,

               —

               nodrošināt ražotāju organizācijas locekļiem palīdzību un apmācību, kas saistīta ar tirgvedības metodēm,

               —

               piedalīties valsts, Eiropas un starptautiska mēroga gadatirgos, lai popularizētu ražotāju organizācijas locekļu produkciju.

         3.1.6.   Ekonomiskās atdeves uzlabošana

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               sagatavot un uzraudzīt zinātniskas un tehniskas kampaņas, kuru mērķis ir samazināt darbības izmaksas,

               —

               nodrošināt ražotāju organizācijas locekļiem palīdzību un apmācību saistībā ar zvejniecības uzņēmējdarbības vadību,

               —

               izveidot ar izmaksu uzskaiti saistītus pakalpojumus ražotāju organizācijas locekļiem.

         3.1.7.   Tirgu stabilizēšana

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               veicināt labāku tirgus izpēti,

               —

               uzlabot ražotāju organizācijas locekļu zināšanas par galvenajiem ekonomiskajiem virzītājspēkiem piegādes ķēdē,

               —

               sniegt ražotājiem praktisku atbalstu, lai labāk koordinētu informācijas apmaiņu ar patērētājiem un citiem dalībniekiem (jo īpaši apstrādātājiem, mazumtirgotājiem un izsoļu organizētājiem).

         3.1.8.   Centieni nodrošināt pārtikas piegādi un veicināt augstu pārtikas kvalitātes un nekaitīguma standartu ievērošanu, vienlaikus sekmējot nodarbinātību piekrastes un lauku apvidos

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               sagatavot un vadīt kampaņas ar mērķi popularizēt iniciatīvas, kas saistītas ar tirdzniecības standartiem (kvalitāte, izmērs vai svars, iepakojums, sagatavošanas veids un marķējums),

               —

               sagatavot un vadīt kampaņas ar mērķi popularizēt jaunas sugas, kuras iespējams izmantot ilgtspējīgi,

               —

               sagatavot un vadīt kampaņas ar mērķi izstrādāt jaunus procesus un produktus,

               —

               sagatavot un vadīt kampaņas ar mērķi popularizēt zvejas produktus,

               —

               sagatavot un vadīt kampaņas ar mērķi veicināt nodarbinātību zvejniecībā.

         3.1.9.   Centieni samazināt zvejas ietekmi uz vidi, tostarp izmantojot pasākumus, ar ko uzlabo zvejas rīku selektivitāti

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               sagatavot un īstenot zinātniskas uzskaites un eksperimentālas programmas, kuru mērķis ir novērtēt un mazināt zvejas metožu ietekmi uz vidi,

               —

               sagatavot un īstenot eksperimentālas programmas, kuru mērķis ir izstrādāt zvejas rīkus ar mazāku ietekmi uz vidi,

               —

               nodrošināt ražotājiem apmācību un palīdzību, lai veicinātu tādu zvejas metožu un zvejas rīku ieviešanu, kas samazina ietekmi uz vidi.

         3.2.   Akvakultūras produktu ražotāju organizācijas

   3.2.1.   Ilgtspējīgu akvakultūras darbību veicināšana
       (7)

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               sagatavot un vadīt zinātniskas un tehniskas kampaņas, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas par sugām, par akvakultūras darbību ietekmi uz vidi un sekmēt ilgtspējīgu akvakultūras metožu izstrādi,

               —

               koordinēt dialogu un sadarbību ar attiecīgām zinātniskām organizācijām akvakultūras jomā un sadarboties, lai izstrādātu zinātniskus ieteikumus, uz kuru pamata pieņem pārvaldības lēmumus akvakultūras jomā,

               —

               nodrošināt ražotāju organizācijas locekļiem palīdzību un apmācību, lai veicinātu ilgtspējīgu akvakultūras praksi,

               —

               apzināt riskus, kas saistīti ar darba drošību, un veikt kolektīvus riska novēršanas pasākumus,

               —

               faktiski līdzdarboties dažādās ar akvakultūru saistītās struktūrās valsts, reģionālā, Eiropas un starptautiskā mērogā,

               —

               koordinēt domu apmaiņu starp ražotāju organizācijām, arī no dažādām dalībvalstīm.

         3.2.2.   Pārliecināšanās par to, vai locekļu darbības atbilst valstu stratēģiskajiem plāniem
       (8)

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               piedalīties valsts stratēģisko plānu izstrādē,

               —

               izstrādāt dzīvnieku barības ilgtspējas sertifikācijas shēmas.

         3.2.3.   Centieni nodrošināt to, ka zivju izcelsmes barība, ko izmanto akvakultūrā, tiek iegūta ilgtspējīgi pārvaldītās zvejniecībās

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               piedalīties izsekojamības procedūru izstrādē,

               —

               izstrādāt dzīvnieku barības ilgtspējas sertifikācijas shēmas.

         3.2.4.   Centieni uzlabot nosacījumus organizācijas locekļu akvakultūras produktu laišanai tirgū

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               apzināt produkcijas noieta tirgus un/vai virzīt organizācijas locekļu produktu piedāvājumu,

               —

               izstrādāt stratēģijas produkcijas labākai laišanai tirgū, tostarp produktu sertifikācijai,

               —

               veicināt brīvprātīgas papildu informācijas sniegšanu saskaņā ar TKO regulas 39. pantu,

               —

               izstrādāt sertifikācijas procesus, tostarp uzturvērtības un kvalitātes jomā,

               —

               izstrādāt un pilnveidot jaunas metodes un jaunus tirdzniecības rīkus,

               —

               nodrošināt ražotāju organizācijas locekļiem palīdzību un apmācību, kas saistīta ar tirgvedības metodēm,

               —

               piedalīties valsts, Eiropas un starptautiska mēroga gadatirgos, lai popularizētu ražotāju organizācijas locekļu produkciju.

         3.2.5.   Ekonomiskās atdeves uzlabošana

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               sagatavot un uzraudzīt zinātniskas un tehniskas kampaņas, kuru mērķis ir samazināt darbības izmaksas,

               —

               nodrošināt ražotāju organizācijas locekļiem palīdzību un apmācību saistībā ar akvakultūras uzņēmējdarbības vadību,

               —

               izveidot ar izmaksu uzskaiti saistītus pakalpojumus ražotāju organizācijas locekļiem.

         3.2.6.   Tirgu stabilizēšana

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               koordinēt to, kā dažādas ražotāju organizācijas vāc, apstrādā, koplieto un izmanto ekonomisko informāciju, kas saistīta ar ražotāju organizācijas locekļu produkciju, tostarp datus par ielaidumiem un pirmās pārdošanas cenām,

               —

               veicināt labāku tirgus izpēti,

               —

               uzlabot ražotāju organizācijas locekļu zināšanas par galvenajiem ekonomiskajiem virzītājspēkiem piegādes ķēdē,

               —

               sniegt ražotājiem praktisku atbalstu, lai labāk koordinētu informācijas apmaiņu ar apstrādātājiem.

         3.2.7.   Centieni nodrošināt pārtikas piegādi un veicināt augstu pārtikas kvalitātes un nekaitīguma standartu ievērošanu, vienlaikus sekmējot nodarbinātību piekrastes un lauku apvidos

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               sagatavot un vadīt kampaņas ar mērķi popularizēt iniciatīvas, kas saistītas ar tirdzniecības standartiem (kvalitāte, izmērs vai svars, iepakojums, sagatavošanas veids un marķējums),

               —

               sagatavot un vadīt kampaņas ar mērķi veicināt nodarbinātību akvakultūrā,

               —

               sagatavot un vadīt kampaņas ar mērķi popularizēt akvakultūras produktus.

         4.   Pasākumi, kas paredzēti, lai pielāgotu konkrētu sugu piedāvājumu
       (9)

   Šajā iedaļā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               noteikt zvejas produktus, kuru realizācija dažos gada periodos sagādā grūtības,

               —

               izstrādāt īpašas ražošanas un tirdzniecības stratēģijas un rīkus.

         5.   Sankcijas un kontroles pasākumi

   Saskaņā ar TKO regulas 8. panta 1. punkta d) apakšpunkta noteikumiem šajā iedaļā būtu jāapraksta sankcijas, kas piemērojamas organizācijas locekļiem, kuri neievēro plānu īstenošanai pieņemtos lēmumus (10), kā arī pasākumi, kādus ražotāju organizācija īstenos, lai kontrolētu tās locekļu darbību atbilstību pašu izstrādātajiem noteikumiem (11). Šajā iedaļā plānos būtu jāiekļauj viens vai vairāki šādi pasākumi:

               —

               izveidot tādu sankciju sistēmu, kas ir samērīgas ar ražotāju organizācijas locekļu izdarītajiem pārkāpumiem,

               —

               izstrādāt stratēģijas un programmas ražotāju organizācijas pieņemto noteikumu izpildei,

               —

               veikt riska novērtējumus attiecībā uz ražotāju organizācijas pieņemto noteikumu īstenošanu,

               —

               sagatavot un veikt ražotāju organizācijas pieņemto noteikumu izpildes kontroles pasākumus,

               —

               apmācīt novērotājus un kontrolierus,

               —

               izstrādāt un izplatīt vadlīnijas par to, kā īstenot:

                           a)

                           regulas, kas izriet no kopējās zivsaimniecības politikas;

                           b)

                           ražotāju organizācijas pieņemtos noteikumus un pārvaldības pasākumus.

         6.   Izdevumi, kas jāņem vērā

   6.1.   Finanšu plāns

   Ir ieteicams, lai ražotāju organizācijas savos plānos iekļautu finanšu plānu, kurā attiecībā uz katru pasākumu, ko tās iecerējušas īstenot, būtu norādītas dažādās izmaksas, izdevumi un paredzamie finanšu resursi.
   Finanšu plānā būtu jānodala šādi divi darbību veidi:

               a)

               sagatavošanas, uzraudzības un koordinācijas darbības, kas saistītas ar plānotajiem pasākumiem (“projekta īpašnieka darbības”); un

               b)

               darbības, kas saistītas ar katra konkrētā plānotā pasākuma praktisko īstenošanu (“projekta vadības darbības”).

         6.2.   Projekta īpašnieka darbības

   Izdevumos par projekta īpašnieka darbībām būtu jāiekļauj izdevumi par tirgus pētījumiem, novērtējumiem, projekta koncepciju, riska analīzi un ikvienu priekšizpēti, kas veikta pirms tā pasākuma īstenošanas, kurš saistīts ar kāda plānā paredzēta mērķa sasniegšanu. Būtu jāiekļauj arī izdevumi, kas saistīti ar uzraudzības un kontroles darbībām, kuras ražotāju organizācija veikusi konkrētā pasākuma īstenošanas gaitā.
   Minētie izdevumi var attiekties uz dažādām kategorijām, piemēram, darbaspēku, pakalpojumu sniegšanu vai piegādēm.
   6.3.   Projekta vadības darbības

   Izdevumos par projekta vadības darbībām būtu jāiekļauj izdevumi par tādiem īstenoto pasākumu elementiem, kas nav tieši saistīti ar projekta īpašnieka darbībām, piemēram, izdevumi par zinātniskiem vai tehniskiem eksperimentiem, reklāmas kampaņām, jaunu selektivitātes palielināšanai paredzētu tehnisko iekārtu iegādi un ieviešanu, izsekojamības uzlabošanu vai ilgtspējīgas akvakultūras prakses veicināšanu.
   7.   Īstenošanas grafiks

   Plānos būtu jāiekļauj grafiks ar plānotajiem pasākumiem un saistītajiem izdevumiem, kas daudzgadu plānu gadījumā sadalīti pa gadiem.
   Grafikā būtu jānorāda katram pasākumam atbilstošie iznākuma un rezultātu rādītāji, kā ieteikts 8. iedaļā.
   8.   Rādītāji

   Kā ieteikts 7. iedaļā, par katru plānoto pasākumu būtu jānorāda iznākuma un rezultātu rādītāji, lai ražotāju organizācijas un kompetentās valsts iestādes varētu kontrolēt pasākumu īstenošanu. Šie rādītāji būtu jāizmanto gada ziņojumā, kas paredzēts TKO regulas 28. panta 5. punktā. Ar minētajiem rādītājiem būtu jātiecas novērtēt plānu stratēģisko mērķu sasniegšanu salīdzinājumā ar plāna ievaddaļā aprakstīto sākotnējo situāciju.
   Atkarībā no to saistības ar dažādiem plānotajiem pasākumiem būtu jāizmanto turpmāk norādītie rādītāji.
   8.1.   Iznākuma rādītāji attiecībā uz plānoto pasākumu īstenošanu

   8.1.1.   Zvejas produktu ražotāju organizācijas

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj iznākuma rādītāji, ar kuriem novērtē to, kā ir ievērots(-a):

               —

               plānotā kuģu aktivitāte, kas cita starpā izteikta jūrā pavadīto dienu skaita un mērķsugu nozvejas apjoma izteiksmē,

               —

               provizoriskais produktu tirdzniecības grafiks (sadalījumā pa sugām un sagatavošanas veidiem),

               —

               tirgus iespēju apzināšanai paredzēto darbību plāns,

               —

               produktu sertifikācijai/marķēšanai paredzēto darbību plāns,

               —

               provizoriskais zvejas piepūles un/vai kapacitātes pārvaldības grafiks (sadalījumā pa zvejas apgabaliem),

               —

               nevēlamas piezvejas samazināšanai paredzēto pasākumu plāns,

               —

               ar noteikumiem un to ievērošanu, ražotāju informētību un kontroli saistīto apmācību grafiks.

         Šiem iznākuma rādītājiem būtu jāraksturo arī:

               —

               produktu pārdošanas ciklu prognozes,

               —

               ražotāju vidējo mēneša ienākumu atbilstība paredzamajam ienākumu līmenim.

         8.1.2.   Akvakultūras produktu ražotāju organizācijas

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj iznākuma rādītāji, ar kuriem novērtē to, kā ir ievērots(-i):

               —

               audzēto sugu plānotie ielaidumi un ieguve,

               —

               provizoriskais produktu tirdzniecības grafiks (sadalījumā pa sugām un sagatavošanas veidiem),

               —

               tirgus iespēju apzināšanai paredzēto darbību plāns,

               —

               produktu sertifikācijai/marķēšanai paredzēto darbību plāns,

               —

               ar akvakultūras darbībām saistītā ekosistēmu piesārņojuma samazināšanas plāns,

               —

               audzēto sugu ilgtspējīgas barošanas plāns,

               —

               ar noteikumiem un to ievērošanu, informētību un kontroli saistīto apmācību grafiks.

         Šiem iznākuma rādītājiem būtu jāraksturo arī:

               —

               produktu pārdošanas ciklu prognozes,

               —

               ražotāju vidējo mēneša ienākumu atbilstība paredzamajam ienākumu līmenim.

         8.2.   Rezultātu rādītāji, ar kuriem novērtē veikto pasākumu devumu ražošanas un tirdzniecības plānu mērķu sasniegšanā

   8.2.1.   Zvejas produktu ražotāju organizācijas

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj rezultātu rādītāji, ar kuriem novērtē:

               —

               nozvejoto vai tirgū laisto sugu apjomu un/vai vērtību,

               —

               nozvejoto vai tirgū laisto sugu vidējo izmēru,

               —

               pārdevumu apjoma pieaugumu (sadalījumā pa sugām un/vai produktiem) salīdzinājumā ar ex ante stāvokli,

               —

               jaunu pārdoto produktu skaitu un apjomu, un/vai vērtību salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu,

               —

               zvejas piepūles un/vai kapacitātes dinamiku,

               —

               izkrāvumu sastāva un/vai nevēlamu nozveju apjoma dinamiku,

               —

               izkrautās vai iegūtās produkcijas vērtības “uz vienu iedzīvotāju” dinamiku,

               —

               ražošanas izmaksu uz vienu ražošanas vienību dinamiku,

               —

               pārdošanas izmaksu uz vienu ražošanas vienību dinamiku,

               —

               ražotāju vidējo mēneša ienākumu dinamiku,

               —

               nepārdoto produktu īpatsvara izmaiņas salīdzinājumā ar ex ante stāvokli,

               —

               to produktu vērtības izmaiņas, kuru realizācija sagādā grūtības, salīdzinājumā ar ex ante stāvokli,

               —

               negadījumu skaitu (ar traumām un/vai bojāgājušajiem),

               —

               ražotāju organizācijas noteikumu reģistrēto pārkāpumu skaita izmaiņas.

         8.2.2.   Akvakultūras produktu ražotāju organizācijas

   Šajā punktā plānos būtu jāiekļauj rezultātu rādītāji, ar kuriem novērtē:

               —

               iegūto vai tirgū laisto sugu apjomu un/vai vērtību,

               —

               pārdevumu apjoma pieaugumu (sadalījumā pa sugām un/vai produktiem) salīdzinājumā ar ex-ante stāvokli,

               —

               jaunu pārdoto produktu skaitu un apjomu, un/vai vērtību salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu,

               —

               iegūtās produkcijas vērtības “uz vienu iedzīvotāju” dinamiku,

               —

               tādas audzēšanā izmantotās barības īpatsvara dinamiku, kura iegūta no ilgtspējīgiem vai atjaunojamiem resursiem,

               —

               piesārņojuma izplūdes dinamiku,

               —

               ražošanas izmaksu uz vienu ražošanas vienību dinamiku,

               —

               pārdošanas izmaksu uz vienu ražošanas vienību dinamiku,

               —

               ražotāju vidējo mēneša ienākumu dinamiku,

               —

               nepārdoto produktu īpatsvara izmaiņas salīdzinājumā ar ex ante stāvokli,

               —

               to produktu vērtības izmaiņas, kuru realizācija sagādā grūtības, salīdzinājumā ar ex ante stāvokli,

               —

               negadījumu skaitu (ar traumām un/vai bojāgājušajiem),

               —

               ražotāju organizācijas noteikumu reģistrēto pārkāpumu skaita izmaiņas.

      B   DAĻA

   GADA ZIŅOJUMA IESNIEGŠANA UN SATURS
   Pēc plānu izpildes ražotāju organizācijām būtu jāiesniedz gada ziņojums. Daudzgadu plāna gadījumā ziņojums būtu jāiesniedz katru gadu.
   Gada ziņojumā būtu jāiekļauj iznākuma un rezultātu rādītāji, kuri paredzēti plānu īstenošanas grafikā, kas iesniegts apstiprināšanai kompetentajām valsts iestādēm.

      Briselē, 2014. gada 3. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Maria DAMANAKI

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.).

      (2)  Komisijas 2013. gada 17. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1418/2013 par ražošanas un tirdzniecības plāniem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1379/2013 par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju (OV L 353, 28.12.2013., 40. lpp.).

      (3)  Komisijas 2000. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 2508/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 piemērošanai attiecībā uz darbības programmām zivsaimniecības sektorā (OV L 289, 16.11.2000., 8. lpp.).

      (4)  Veicināt ilgtspējīgas to locekļu darbības zvejas jomā, paredzot iespējas tās pilnveidot pilnībā atbilstīgi saglabāšanas politikai, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.) (“Kopējās zivsaimniecības politikas regula”) un vides tiesību aktos, vienlaikus ņemot vērā sociālo politiku.

      (5)  Saskaņā ar Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 15. pantu cik vien iespējams novērst un samazināt nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem un vajadzības gadījumā vislabākajā veidā to izmantot, neradot noieta tirgu tādu īpatņu nozvejai, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru.

      (6)  Neradot noieta tirgu tādu īpatņu nozvejai, kas ir mazāki par minimālo saglabāšanas izmēru.

      (7)  Veicināt ilgtspējīgas locekļu darbības akvakultūras jomā, paredzot iespējas tās pilnveidot pilnībā atbilstīgi saglabāšanas politikai, kas noteikta Kopējās zivsaimniecības politikas regulā un vides tiesību aktos, vienlaikus ņemot vērā sociālo politiku.

      (8)  Minēti Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 34. pantā.

      (9)  Sugas, “kuru realizācija parasti gada laikā rada grūtības”, kā minēts TKO regulas 28. panta 2. punkta d) apakšpunktā.

      (10)  Sankcijas norādītas TKO regulas 28. panta 2. punkta e) apakšpunktā.

      (11)  Pasākumi norādīti TKO regulas 8. panta 1. punkta d) apakšpunktā.


title: EBTA Uzraudzības iestādes Ieteikums Nr. 59/05/COL ( 2005. gada 5. aprīlis ) par koordinētās kontroles programmu dzīvnieku ēdināšanas jomā 2005. gadam

text:
               25.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 137/19

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES IETEIKUMS

   Nr. 59/05/COL
   (2005. gada 5. aprīlis)
   par koordinētās kontroles programmu dzīvnieku ēdināšanas jomā 2005. gadam
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 109. pantu un 1. protokolu,
   ņemot vērā Līgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 1. protokolu,
   ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.a punktā minēto tiesību aktu (Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīva 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā
       (1)), kas grozīts un pielāgots Līgumam par EEZ ar tā 1. protokolu, un jo īpaši tā 22. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               EBTA dalībvalstis 2004. gadā noteica vairākus jautājumus, kurus būtu vēlams iekļaut 2005. gada koordinētās kontroles programmā.

               (2)

               Kaut arī EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā minētajā tiesību aktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvā 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā
                   (2)), un tā grozījumos ir noteikts maksimālais aflatoksīna B1 daudzums barībā, šobrīd nav EEZ noteikumu par citiem mikotoksīniem, tādiem kā ohratoksīns A, zearalenons, deoksinivalenols un fumonizīni. Informācijas apkopošana par šo mikotoksīnu klātbūtni, izmantojot paraugu ņemšanu izlases veidā, varētu sniegt informāciju, kas būtu lietderīga situācijas novērtēšanai no tiesību aktu izstrādāšanas viedokļa. Turklāt atsevišķām barības sastāvdaļām, tādām kā labība un eļļas augu sēklas, ir paaugstināts mikotoksīnu inficēšanās risks, ko rada to novākšanas, uzglabāšanas un transportēšanas apstākļi. Tā kā mikotoksīnu koncentrācija katru gadu mainās, ir lietderīgi apkopot datus par secīgiem gadiem attiecībā uz visiem minētajiem mikotoksīniem.

               (3)

               Antibiotikas, kas nav kokcidiostati un histomonostati, drīkst pārdot un izmantot kā barības piedevas tikai līdz 2005. gada 31. decembrim. Iepriekšējās pārbaudes attiecībā uz antibiotiku un kokcidiostatiem atsevišķos barības veidos, kur dažas no šīm vielām ir izmantotas neatļauti, norāda, ka šāda veida pārkāpumi vēl aizvien notiek. Šādu atklājumu biežums un šīs tēmas sensitivitāte attaisno pārbaužu turpināšanu. Ir svarīgi nodrošināt, lai ierobežojumi dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu lietošanai lopbarībā, kā to nosaka attiecīgie EEZ tiesību akti, tiktu efektīvi īstenoti.

               (4)

               Norvēģijas un Islandes dalība programmās atbilstoši šī ieteikuma II pielikumam par vielām, kuras nav atļauts izmantot kā barības piedevas, vērtējama saistībā ar to atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma II nodaļas noteikumiem un jo īpaši no tiesību akta, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām).

               (5)

               Islandes dalība programmās atbilstoši šī ieteikuma III pielikumam par ierobežojumiem dzīvnieku izcelsmes barības līdzekļu lietošanai vērtējama saistībā ar tās atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma I nodaļas noteikumiem.

               (6)

               Ir svarīgi nodrošināt, lai vara un cinka mikroelementu līmenis cūku kombinētajā barībā nepārsniegtu maksimālo saturu, kas noteikts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1 zq. punktā minētajā tiesību aktā (Komisijas 2003. gada 25. jūlija Regula (EK) Nr. 1334/2003, ar kuru groza nosacījumus, ar kādiem atļauj izmantot vairākas barības piedevas, kas pieder mikroelementu grupai
                   (3)) un tā grozījumos. Norvēģijas dalība programmās šī ieteikuma I pielikuma darbības jomā vērtējama saistībā ar tās atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma II nodaļas noteikumiem.

               (7)

               Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Augu un dzīvnieku barības komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei,

         AR ŠO IESAKA.

               1)

               EBTA dalībvalstīm tiek ieteikts 2005. gadā veikt koordinētu kontroles programmu, kuras ir mērķis ir pārbaudīt:

                           a)

                           mikotoksīnu (aflatoksīns B1, ohratoksīns A, zearalenons, deoksinivalenols un fumonizīni) koncentrāciju barībā, norādot analīzes metodes; paraugu ņemšanas metodei jāietver gan paraugu ņemšana izlases veidā, gan paraugu ņemšanu mērķveidā; ja paraugus ņem mērķveidā, paraugiem jābūt barības sastāvdaļām, attiecībā uz kurām ir aizdomas par augstu mikotoksīnu koncentrāciju, piemēram, labības graudi, eļļas augu sēklas, eļļas augu augļi, to produkti un blakusprodukti, kā arī barības sastāvdaļas, kas ir uzglabātas ilgāku laiku vai transportētas lielu attālumu pa jūru; attiecībā uz aflatoksīnu B1, īpaša uzmanība pievēršama piena lopu, kas nav piena liellopi, kombinētajai barībai; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot I pielikumā noteikto paraugu;

                           b)

                           antibiotikas, kokcidiostatus un/vai histomonostatus, kas bieži sastopami ārstnieciski nenozīmētos iepriekš sagatavotos maisījumos un kombinētajā barībā, kur šīs ārstnieciskās vielas nav atļautas, neatkarīgi no tā, vai tās ir atļauts lietot kā barības piedevas atsevišķām dzīvnieku sugām un kategorijām, pārbaudes veicamas, lai noteiktu šo ārstniecisko vielu klātbūtni iepriekš sagatavotajos maisījumos un kombinētajā barībā, ja kompetentā iestāde uzskata, ka pastāv lielāka iespēja, ka tiks konstatēti pārkāpumi; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot II pielikumā noteikto paraugu;

                           c)

                           ierobežojumu ievērošanu attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanu un lietošanu, kā noteikts III pielikumā;

                           d)

                           vara un cinka līmeni cūku kombinētajā barībā, kā noteikts IV pielikumā.

               2)

               EBTA dalībvalstīm tiek ieteikts iekļaut 1. punktā paredzētās koordinētās kontroles programmas rezultātus atsevišķā nodaļā gada ziņojumam par pārbaudes darbībām, kas jāiesniedz EBTA uzraudzības iestādei līdz 2006. gada 1. aprīlim saskaņā ar 22. panta 2. punktu tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.a punktā (Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīva 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā), un saskaņotā ziņojumu parauga pēdējo versiju.

      Briselē, 2005. gada 5. aprīlī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —
         Niels FENGER

            direktors

         Bernd HAMMERMANN

            Kolēģijas loceklis

      (1)  OV L 265, 8.11.1995., 17. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/46/EK (OV L 234, 1.9.2001., 55. lpp.).

      (2)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/100/EK (OV L 285, 1.11.2003., 33. lpp.).

      (3)  OV L 187, 26.7.2003., 11. lpp.

      I PIELIKUMS
      Atsevišķu mikotoksīnu (aflatoksīns B1, ohratoksīns A, zearalenons, deoksinivalenols un fumonizīni) koncentrācija barībā
      Visu pārbaudīto paraugu atsevišķie rezultāti; ziņojuma paraugs atbilstoši 1. punkta a) apakšpunktam

                  Barība

                  Paraugu ņemšana
                  (izlases veidā vai mērķveidā)

                  Mikotoksīnu veids un koncentrācija (μg/kg attiecībā pret barību ar mitruma saturu 12 %)

                  Veids

                  Izcelsmes valsts

                  Aflatoksīns B1

                  Ohratoksīns A

                  Zearalenons

                  Deoksinivalenols

                  Fumonizīni (1)

            Kompetentā iestāde norāda arī:

                  —

                  pasākumus, kas tiek veikti, ja ir pārsniegts maksimālais aflatoksīna B1 līmenis,

                  —

                  izmantotās analīzes metodes,

                  —

                  kvalitatīvās noteikšanas robežu.

         (1)  Fumonizīnu koncentrāciju mēra kā fumonizīnu B1, B2 and B3 summu.

      II PIELIKUMS
      Atsevišķu ārstniecisko vielu, kuras nav atļauts lietot kā barības piedevas, klātbūtne
      Atsevišķas antibiotikas, kokcidiostati un citas ārstnieciskās vielas var būt likumīgi atļautas sastāvdaļas iepriekš sagatavotos maisījumos un kombinētajā barībā atsevišķām dzīvnieku sugām un kategorijām, ja ir izpildītas prasības, kas noteiktas 10. pantā tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām
          (1)).
      Neatļautu ārstniecisko vielu klātbūtne barībā ir pārkāpums.
      Ārstnieciskās vielas, kuru klātbūtne jāpārbauda:

                  1)

                  Ārstnieciskās vielas, ko atļauts lietot kā barības piedevas tikai atsevišķām dzīvnieku sugām vai kategorijām:

                              avilamicīns

                              dekokvināts

                              diklazurils

                              flavofosfolipols

                              halofuginona hidrobromīds

                              lazalocīda A nātrija sāls

                              alfa-amonija maduramicīns

                              monenzīnnātrijs

                              narazīns

                              narazīns/nikarbazīns

                              robenidīna hidrohlorīds

                              salinomicīnnātrijs

                              semduramicīna nātrijs

                  2)

                  Ārstnieciskās vielas, kuras vairs nav atļauts lietot kā barības piedevas:

                              amprolijs

                              apmrolijs/etopabāts

                              arprinocīds

                              avoparcīns

                              karbadokss

                              dimetridazols

                              dinitolmīds

                              ipronidazols

                              metiklorpindols

                              metiklorpindols/metilbenzokvāts

                              nikarbazīns

                              nifursols

                              olahindokss

                              ronidazols

                              spiramicīns

                              tetraciklīni

                              tilozīna fosfāts

                              virginiamicīns

                              cinka bacitracīns

                              citas antibakteriālās vielas

                  3)

                  Ārstnieciskās vielas, kuras nekad nav bijušas atļautas kā barības piedevas:

                              citas vielas
                              Visu paraugu, kas neatbilst prasībām, atsevišķie rezultāti; ziņojuma paraugs atbilstoši 1. punkta b) apakšpunktam

                                          Barības veids (dzīvnieku sugas un kategorijas)

                                          Konstatētā viela

                                          Konstatētais līmenis

                                          Pārkāpuma cēlonis (2)

                                          Veiktie pasākumi

                                    Kompetentā iestāde norāda arī:

                                          —

                                          pārbaudīto paraugu kopējo skaitu;

                                          —

                                          vielu nosaukumus, attiecībā uz kurām veiktas pārbaudes;

                                          —

                                          izmantotās analīzes metodes;

                                          —

                                          kvalitatīvās noteikšanas robežu.

         (1)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

         (2)  Cēlonis, kura dēļ barībā atklāta neatļauta viela, kā tas noteikts kompetento iestāžu veiktā izmeklēšanā.

      III PIELIKUMS
      Ierobežojumi dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanai un lietošanai
      Neskarot Direktīvas 95/53/EK 3. līdz 13. panta un 15. panta noteikumus, EBTA dalībvalstis 2005. gadā veic koordinētu kontroles programmu, lai noteiktu, vai tiek ievēroti ierobežojumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanu un lietošanu.
      Jo īpaši, lai nodrošinātu, ka tiek īstenots aizliegums izmantot atsevišķu dzīvnieku barībā pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kā tas noteikts IV pielikumā tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 7.1.12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai
          (1)), EBTA dalībvalstis īsteno īpašu kontroles programmu, kas balstās uz mērķveida kontrolēm. Saskaņā ar Direktīvas 95/53/EK 4. pantu, šīs kontroles programmas pamatā jābūt uz risku balstītai stratēģijai, kurā ir iekļauti visi barības ražošanas posmi un visu veidu ražošanas telpas, kurās barība tiek ražota, apstrādāta un izlietota. EBTA dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš to kritēriju definīcijām, kas var būt saistīti ar risku. Koeficients, kas tiek piešķirts katram kritērijam, ir atbilstoši proporcionāls riskam. Pārbaužu skaitam un telpās analizēto paraugu skaitam jābūt saistītam ar šīm ražošanas telpām piešķirto koeficientu summu.
      Sastādot kontroles programmu, jāņem vērā šādas indikatīvās ražošanas telpas un kritēriji:

                  Ražošanas telpas

                  Kritēriji

                  Koeficients

                  Lopbarības ražotnes

                              —

                              Lopbarības ražotnes, kurās ražo kombinēto barību atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un kurās ražotā barība satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas

                              —

                              Lopbarības ražotnes, kurās agrāk nav izpildītas prasības vai bijušas aizdomas par prasību nepildīšanu

                              —

                              Lopbarības ražotnes, kurās izmanto lielus daudzumus importētas barības ar augstu proteīna saturu, piemēram, zivju miltus, sojas pupu miltus, kukurūzas lipekļa miltus un olbaltumvielu koncentrātus

                              —

                              Lopbarības ražotnes, kas ražo lielus daudzumus kombinētās barības

                              —

                              Piesārņojuma izplatīšanās risks, ko rada iekšējās ekspluatācijas procedūras (silosu izmantošana, ražošanas līniju efektīvas atdalīšanas kontrole, sastāvdaļu kontrole, iekšējā laboratorija, paraugu ņemšanas metodes)

                  Robežkontroles posteņi un citas ievešanas vietas Kopienā

                              —

                              Barības importa lieli/mazi daudzumi

                              —

                              Barība ar augstu olbaltumvielu saturu

                  Lauku saimniecības

                              —

                              Lauku saimniecībā izmantojamie maisītāji, kuros izņēmuma kārtā lieto pārstrādātas dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas

                              —

                              Lauku saimniecības, kurās tiek turēti atgremotāji un citas sugas (sajauktas barošanas risks)

                              —

                              Lauku saimniecības, kas iegādājas beramo lopbarību

                  Tirgotāji

                              —

                              Lopbarības ar augstu olbaltumvielu saturu noliktavas un pagaidu uzglabāšana

                              —

                              Lielu beramās lopbarības daudzumu tirgošana

                              —

                              Tirgotāji, kas tirgo ārzemēs ražotu kombinēto barību

                  Pārvietojamie maisītāji

                              —

                              Maisītāji, kuros ražo barību atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji

                              —

                              Maisītāji, attiecībā uz kuriem agrāk nav izpildītas prasības vai bijušas aizdomas par prasību nepildīšanu

                              —

                              Maisītāji, kuros izmanto lopbarību ar augstu olbaltumvielu saturu

                              —

                              Maisītāji, kas ražo lielus lopbarības daudzumus

                              —

                              Maisītāji, kas apkalpo lielu saimniecību skaitu, ieskaitot lauku saimniecības, kas tur atgremotājus

                  Transportēšana

                              —

                              Transportlīdzekļi, kurus izmanto pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un barības transportēšanai

                              —

                              Transportlīdzekļi, attiecībā uz kuriem agrāk nav izpildītas prasības vai bijušas aizdomas par prasību nepildīšanu

            Kā alternatīvu šīm indikatīvajām ražošanas telpām un kritērijiem EBTA dalībvalstis var iesniegt EBTA Uzraudzības iestādei savu riska novērtējumu līdz 2005. gada 31. martam.
      Paraugu ņemšana galvenokārt veicama partijās vai procesos, kur ir lielāka aizliegto pārstrādāto olbaltumvielu tālākas izplatīšanās iespēja (pirmā partija pēc tādas lopbarības transporta, kas saturējusi šajā partijā aizliegtās dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas, tehniskas problēmas vai izmaiņas ražošanas līnijās).
      EBTA dalībvalstīm 2005. gadā jāpievēršas cukurbiešu masas un importēto barības līdzekļu analīzei.
      Minimālais pārbaužu skaits gadā katrā EBTA dalībvalstī ir 10 pārbaudes uz katrām 100 000 tonnām saražotās kombinētās barības. Oficiāli noņemto paraugu minimālais skaits gadā katrā EBTA dalībvalstī ir 20 pārbaudes uz katrām 100 000 tonnām saražotās kombinētās barības. Kamēr nav apstiprinātas alternatīvās metodes, paraugu analīzei izmanto mikroskopisko identifikāciju un novērtēšanu, kā noteikts tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.i punktā (Komisijas Direktīva 2003/126/EK par dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanas analīzes metodi oficiālai lopbarības pārbaudei
          (2)). Jebkura dzīvnieku izcelsmes aizliegtās sastāvdaļas konstatēšana lopbarībā uzskatāma par barības aizlieguma pārkāpumu.
      Kontroles programmu rezultātus jāiesniedz EBTA Uzraudzības iestādei, izmantojot norādītos paraugus.
      Kopsavilkums pārbaudēm, kas attiecas uz dzīvnieku izcelsmes barības ierobežojumiem (aizliegtu pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu izmantošana barībā)
      A.   Dokumentētas kontroles

                  Posms

                  Pārbaužu skaits, tai skaitā pārbaudes pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu konstatēšanai

                  Pārkāpumu skaits, kas atklāti dokumentētās pārbaudēs u.tml., nevis laboratorijas testos

                  Barības sastāvdaļu imports

                  Barības līdzekļu glabāšana

                  Lopbarības ražotnes

                  Maisītāji/pārvietojamie maisītāji

                  Lopbarības starpnieki

                  Transportlīdzekļi

                  Lauku saimniecības, kas tur dzīvniekus, kas nav atgremotāji

                  Lauku saimniecības, kas tur atgremotājus

                  Citi: ...

      B.   Barības sastāvdaļu un kombinētās barības paraugu ņemšana un testēšana attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām

                  Ražošanas telpas

                  Oficiāli noņemto paraugu skaits, kas pārbaudīti attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielām

                  Tādu paraugu skaits, kas neatbilst prasībām

                  Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no sauszemes zīdītājiem

                  Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no zivīm

                  Barības sastāvdaļas

                  Kombinētā barība

                  Barības sastāvdaļas

                  Kombinētā barība

                  Barības sastāvdaļas

                  Kombinētā barība

                  atgremotājiem

                  dzīvniekiem, kas nav atgremotāji

                  atgremotājiem

                  dzīvniekiem, kas nav atgremotāji

                  atgremotājiem

                  dzīvniekiem, kas nav atgremotāji

                  Pēc importēšanas

                  Lopbarības ražotnes

                  Starpnieki/uzglabāšana

                  Transportlīdzekļi

                  Maisītāji/pārvietojamie maisītāji

                  Lauku saimniecībā

                  Citi: ...

      C.   Kopsavilkums par aizliegtajām pārstrādātajām olbaltumvielām, kas atrastas paraugos no atgremotājiem paredzētās barības

                  Parauga ņemšanas mēnesis

                  Piesārņojuma veids, pakāpe un izcelsme

                  Piemērotās sankcijas (vai citi pasākumi)

                  1.

                  2.

                  3.

                  4.

                  5.

                  …

         (1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1993/2004 (OV L 344, 20.11.2004., 12. lpp.).

         (2)  OV L 339, 24.12.2003., 78. lpp.

      IV PIELIKUMS
      Atsevišķie rezultāti visiem paraugiem (prasībām atbilstošajiem un neatbilstošajiem) attiecībā uz vara un cinka saturu cūku kombinētajā barībā

                  Kombinētās barības veids
                  (dzīvnieku kategorija)

                  Mikroelements
                  (varš vai cinks)

                  Konstatētais līmenis (mg/kg gatavās barības)

                  Iemesls maksimālā satura pārsniegšanai (1)

                  Veiktie pasākumi

         (1)  Kā noteikts kompetento iestāžu veiktā izmeklēšanā.


title: Padomes Ieteikums (2015. gada 14. jūlijs) par Luksemburgas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2015. gada stabilitātes programmu

text:
               18.8.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 272/73

         PADOMES IETEIKUMS
   (2015. gada 14. jūlijs)
   par Luksemburgas 2015. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2015. gada stabilitātes programmu
   (2015/C 272/19)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija. Stratēģijā lielākoties pievērsta uzmanība galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2015. gada 14. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2). Tie kopā veido “integrētās pamatnostādnes”, kuras dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma Ieteikumu (3) par Luksemburgas 2014. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par atjaunināto Luksemburgas 2014. gada stabilitātes programmu. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) iesniedza atzinumu par Luksemburgas 2015. gada budžeta plāna projektu.

               (4)

               Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Luksemburga nebija noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (5)

               Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu investīcijas, pastiprinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

               (6)

               Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada ziņojumu par Luksemburgu. Tajā tika izvērtēti Luksemburgas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti 2014. gada 8. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi.

               (7)

               Luksemburga 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (8)

               Luksemburga patlaban atrodas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno samazināt budžeta pārpalikumu no 0,6 % no IKP 2014. gadā līdz 0,1 % no IKP 2015. gadā. Pēc tam tā plāno to atkal palielināt līdz 0,9 % no IKP 2018. gadā. Visā programmas periodā valdība plāno ievērot vidējā termiņa mērķi – strukturālu pārpalikumu 0,5 % apmērā no IKP. Atbilstīgi stabilitātes programmai valdība plāno saglabāt valdības parāda attiecību pret IKP ievērojami zem Līgumā noteiktās 60 % atsauces vērtības. Paredzēts, ka parāda attiecība programmas periodā būs aptuveni 24 %, 2016. gadā nedaudz pārsniegs 24 % un līdz 2019. gadam samazināsies zem 24 % no IKP. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs 2015. gadā un ticams pēc tam. Tomēr, sākot ar 2016. gadu, pastāv budžeta pasākumu īstenošanas riski. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi ir paredzams, ka strukturālā bilance 2015. un 2016. gadā saglabāsies vidējā termiņa mērķa ietvaros. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir paredzams, ka Luksemburga ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Luksemburgas fiskālā sistēma ir ievērojami nostiprināta ar vidējā termiņa budžeta sistēmas pieņemšanu un fiskālās padomes izveidi. Tomēr būtu jānovērš būtiski trūkumi, regulāri publicējot gada fiskālo statistiku, kas ir budžeta tendenču reālā laika uzraudzības svarīgs elements.

               (9)

               Paredzamais patēriņa nodokļa ieņēmumu samazinājums sakarā ar izmaiņām regulējumā, kas saistīts ar e-komerciju, liecina par vismaz vienas daļas nodokļu ieņēmumu nestabilitāti. Lai labāk nodrošinātu to paredzamību, ir iespējas vēl vairāk paplašināt nodokļu bāzi un saskaņot nodokļu politiku, jo īpaši pārskatot pašlaik zemos nodokļus par mājokļa īpašumu un plašāk izmantojot alternatīvus avotus, tostarp vides nodokļus. Ir sākts sagatavošanās darbs pie visaptverošas nodokļu reformas (kas stāsies spēkā 2017. gadā).

               (10)

               Valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā apdraud pensiju izdevumu pieaugums, neraugoties uz neseno sistēmas reformu, un ilgtermiņa aprūpes izdevumu pastāvīgais pieaugums. Prognozēts, ka ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanai 2015. gadā būs deficīts (6) un ir paredzēts, ka tās rezerves pakāpeniski samazināsies, kā rezultātā jau 2017. gadā tās būs mazākas par likumā noteikto minimumu 10 % apmērā no izdevumiem. 2015. gada budžetā (7) ir pieņemti daži pasākumi ar ietaupījumu potenciālu. Tomēr plānotā ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanas reforma, kuras mērķis ir nodrošināt cilvēkiem, kam nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, atbilstoša līmeņa pakalpojumus un nodrošināt atbilstošo finansējumu, vēl nav iestrādāta tiesību aktos. 2012. gada pensiju sistēmas reforma nebija pietiekami vērienīga, jo tā tikai daļēji novērsa milzīgo atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu. Pastāv vairākas priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas. Gados vecāku darba ņēmēju iesaistīšanās darba tirgū joprojām ir ļoti neliela salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm. Ir sagatavoti tiesību aktu projekti, kas saistīti ar pensiju reformu un darba kodeksa grozījumiem (Vecuma pakts). Tie ietver pasākumu kopumu, kuru mērķis ir saglabāt gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību.

               (11)

               Luksemburgas ekonomikai raksturīgas darba ražīguma ievērojamas atšķirības ekonomikas nozarēs, un finanšu nozarē tā ir divreiz lielāka nekā nefinanšu nozarēs. Tas nozīmē, ka nozaru reālo algu lielākas atšķirības atbilstoši nozaru darba ražīgumam varētu atbalstīt darbaspēka pārdali uz jaunām konkurētspējīgām nozarēm vai nozarēm, kas cieš no izmaksu konkurētspējas zuduma. Saglabājas šķēršļi vajadzīgajām nozares algu korekcijām ilgtermiņā.

               (12)

               Neraugoties uz kopumā efektīviem darba tirgiem un augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, ir salīdzinoši zemi nodarbinātības līmeņi gados vecākiem darba ņēmējiem, sievietēm un mazkvalificētiem jauniešiem. Joprojām pastāv institucionāli šķēršļi efektīvai aktivizēšanas politikai. Valsts nodarbinātības dienestā notiek svarīga reforma, lai sniegtu individuālas konsultācijas darba meklētājiem; valdība plāno līdz 2015. gada beigām to pabeigt. Nav pieņemts profesionālās izglītības un apmācības reformas projekts un vidējās izglītības reforma, lai uzlabotu izglītības rezultātus, jo īpaši tiem, kam ir nelabvēlīgs sociālekonomiskais stāvoklis. Paziņotie pasākumi par maternitātes un izglītības pabalstiem un plānotā reforma attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu var dot savu ieguldījumu, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū. Otra pelnītāja neieinteresētība strādāt rodas no “kopējas nodokļu uzlikšanas” sistēmas un no sociālo pabalstu sistēmas struktūras. Neraugoties uz augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, izglītības rezultāti joprojām ir neapmierinoši, un joprojām ir sarežģīti atvieglināt migrantu un mazkvalificētu jauniešu situāciju. Darba tirgus piedāvājuma problēmas, kas saistītas ar institucionāliem faktoriem un sociālo pabalstu sistēmas struktūru, joprojām pastāv un ir iemesls darba tirgus problēmām.

               (13)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Luksemburgas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Luksemburgai iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–3. ieteikumā.

               (14)

               Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un uzskata (8), ka Luksemburga atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

               (15)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir izdevusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (9). Luksemburgai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana,

         AR ŠO IESAKA Luksemburgai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

               1.

               Paplašināt nodokļu bāzi, jo īpaši attiecībā uz patēriņu, regulāriem īpašuma nodokļiem un vides nodokļiem.

               2.

               Novērst atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu, ierobežojot priekšlaicīgu pensionēšanos un saistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu.

               3.

               Veikt algu noteikšanas sistēmas reformu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, lai nodrošinātu, ka algas pieaug atbilstoši ražīgumam, jo īpaši nozaru līmenī.

      Briselē, 2015. gada 14. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. GRAMEGNA

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Paliek spēkā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

      (3)  Padomes Ieteikums (2014. gada 8. jūlijs) par Luksemburgas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas 2014. gada stabilitātes programmu (OV C 247, 29.7.2014., 72. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

      (6)  CNS, Budget de l'Assurance Dépendance, exercise 2015, pieejams http://cns.lu/files/publications/Budget_AD_2015.pdf.

      (7)  2015. gada budžeta 255. un 256. pasākums, pieejams http://www.budget.public.lu/.

      (8)  Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.

      (9)  OV C 272, 18.8.2015., 98. lpp.


title: Komisijas Ieteikums ( 2008. gada 30. maijs) par riska samazināšanas pasākumiem šādām vielām: trihloretilēns, benzols un 2-metoksi-2-metilbutāns ( TAME) (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2271) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               21.6.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 162/34

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2008. gada 30. maijs)
   par riska samazināšanas pasākumiem šādām vielām: trihloretilēns, benzols un 2-metoksi-2-metilbutāns (TAME)
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 2271)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2008/471/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1993. gada 23. marta Regulu (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (1) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 793/93, novērtēšanai saskaņā ar Komisijas Regulām (EK) Nr. 1179/94 (2) un (EK) Nr. 2364/2000 (3) attiecīgi par prioritāro vielu pirmo un ceturto sarakstu, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 793/93, par prioritārām identificētas šādas vielas:

                           —

                           trihloretilēns,

                           —

                           benzols,

                           —

                           2-metoksi-2-metilbutāns (TAME).

               (2)

               Ziņotājas dalībvalstis, kas izraudzītas saskaņā ar šīm regulām, ievērojot Komisijas 1994. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1488/94, ar ko nosaka principus esošo vielu riska faktoru novērtēšanai attiecībā uz cilvēkiem un vidi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 (4), ir pabeigušas riska faktoru novērtēšanas pasākumus, kas attiecas uz šo vielu bīstamības novērtēšanu cilvēka organismam un videi, un ierosinājušas bīstamības riska samazināšanas stratēģiju.

               (3)

               Notikušas apspriedes ar Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātnisko komiteju (SCTEE) un ar Veselības un vides risku zinātnisko komiteju (SCHER), kuras sniegušas atzinumus par ziņotāju veikto riska novērtējumu. Atzinumi publicēti šo zinātnisko komiteju tīmekļa vietnēs.

               (4)

               Riska novērtējuma rezultāti un papildu informācija par risku ierobežošanas stratēģijām apkopoti attiecīgajā Komisijas paziņojumā (5).

               (5)

               Pamatojoties uz minētā novērtējuma rezultātiem, ir lietderīgi attiecībā uz šīm vielām ieteikt konkrētus pasākumus to radītā riska samazināšanai.

               (6)

               Riska samazināšanas pasākumi, kas ieteicami strādājošajiem, jāapsver to tiesību normu kontekstā, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, jo tās uzskata par pietiekamām, lai līdz vajadzīgajam līmenim samazinātu ar konkrētajām vielām saistītos riska faktorus.

               (7)

               Šajā ieteikumā paredzētie riska samazināšanas pasākumi ir saskaņā ar komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 793/93 15. panta 1. punktu,

         AR ŠO IESAKA.
   1.   IEDAĻA
   TRIHLORETILĒNS

         (CAS Nr. 79-01-6; Einecs Nr. 201-167-4)

   Riska samazināšanas pasākumi strādājošajiem (1)

               1)

               Jāapsver iespēja šīs vielas ražotāju, izplatītāju un lietotāju vārdā noslēgt tādu brīvprātīgu vienošanos ar Eiropas Hloru saturošo šķīdinātāju asociāciju, kas atļautu šo vielu pārdot tikai tādiem pircējiem, kuri metālu tīrīšanā ievēro hartu par trihloretilēna lietošanas drošību. Šī harta paredz, ka trihloretilēnu metālu tīrīšanai var izmantot tikai hermētiskās vai slēgtās sistēmās saskaņā ar Eiropas standarta EN 12921 4. daļu un ka tās ievērošanai vajadzīga trešās puses uzraudzība.

         2.   IEDAĻA
   BENZOLS

         (CAS Nr. 71-43-2; Einecs Nr. 200-753-7)

   Riska samazināšanas pasākumi videi (2, 3, 4, 5)

               2)

               Lai novērstu potenciālos riskus ražošanas notekūdeņu attīrīšanas iekārtām benzola ražošanas un/vai pārstrādes uzņēmumos, ir ieteicams, ka attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes atļaujās, ko izdod saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/1/EK (6) (Integrēta piesārņojuma novēršana un kontrole), par benzolu paredz noteikumus, emisijas robežvērtības vai tiem ekvivalentus parametrus vai tehniskus pasākumus, lai, ņemot vērā attiecīgo iekārtu tehniskos parametrus, ģeogrāfisko atrašanās vietu un vietējos vides apstākļus, to ekspluatācija notiktu saskaņā ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem.

               3)

               Dalībvalstis stingri uzrauga LPTP ieviešanu attiecībā uz benzolu un LPTP informācijas apmaiņas satvarā paziņo Komisijai par visām svarīgākajām ar to saistītajām izstrādēm.

               4)

               Lai vienkāršotu atļauju piešķiršanu un uzraudzību saskaņā ar Regulu 2008/1/EK (Integrēta piesārņojuma novēršana un kontrole), benzols jāiekļauj labāko pieejamo tehnisko paņēmienu (LPTP) norādījumu izstrādāšanas procesā.

               5)

               Lai nodrošinātu, ka tiek novērsts risks mikroorganismiem un videi, attiecīgos gadījumos saskaņā ar valsts noteikumiem jākontrolē kaitīgā iedarbība uz mikroorganismiem ražošanas notekūdeņu attīrīšanas iekārtās.

         3.   IEDAĻA
   2-METOKSI-2-METILBUTĀNS (TAME)

         (CAS Nr. 994-05-8; Einecs Nr. 213-611-4)

   Riska samazināšanas pasākumi videi (6-11)

               6)

               Patlaban spēkā esošās Kopienas tiesību normas (7) galvenokārt vērstas uz to, lai novērstu gruntsūdeņu antropogēno piesārņojumu, tostarp arī ar TAME. Tāpēc attiecīgos gadījumos ir ieteicams īstenot monitoringa programmas, kas dod iespējas laikus konstatēt gruntsūdeņu piesārņojumu ar TAME.

               7)

               Ieteicams arī degvielas uzpildes stacijās, būvējot un ekspluatējot pazemes iekārtas benzīna glabāšanai un izplatīšanai, plaši izmantot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus. Šajā aspektā dalībvalstīm jāapsver nepieciešamība noteikt obligātas prasības, īpaši attiecībā uz visām degvielas uzpildes stacijām, kas atrodas gruntsūdeņu sateces zonās.

               8)

               Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes atļaujās, ko izdod saskaņā ar Direktīvu 2008/1/EK, attiecībā uz TAME paredz nosacījumus, emisijas robežvērtības vai tiem ekvivalentus parametrus vai tehniskus pasākumus, lai, ņemot vērā attiecīgo iekārtu tehniskos parametrus, ģeogrāfisko atrašanās vietu un vietējos vides apstākļus, to ekspluatācija notiktu, ievērojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus (LPTP).

               9)

               Dalībvalstis stingri uzrauga LPTP ieviešanu attiecībā uz TAME un LPTP informācijas apmaiņas satvarā paziņo Komisijai par visām svarīgākajām ar to saistītajām izstrādēm.

               10)

               Lai novērstu vides risku, attiecīgos gadījumos vietējās emisijas virszemes ūdeņos jākontrolē saskaņā ar valsts noteikumiem.

               11)

               Ierosinātie riska samazināšanas pasākumi gruntsūdeņu aizsardzībai uzskatāmi par pietiekamiem cilvēka aizsardzībai ar vides starpniecību.

         4.   IEDAĻA
   ADRESĀTI

               12)

               Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm un visām nozarēm, kas minētās vielas importē, ražo, transportē, glabā, sagatavo preparātu veidā vai citādi pārstrādā, izmanto, iznīcina vai reģenerē.

      Briselē, 2008. gada 30. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Stavros DIMAS

      (1)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      (2)  OV L 131, 26.5.1994., 3. lpp.

      (3)  OV L 273, 26.10.2000., 5. lpp.

      (4)  OV L 161, 29.6.1994., 3. lpp.

      (5)  OV C 157, 21.6.2008., 1. lpp.

      (6)  OV L 24, 29.1.2008., 8. lpp.

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).


title: 2011/336/ES: Padomes Ieteikums ( 2011. gada 17. maijs ) par Eiropas Centrālās bankas Valdes priekšsēdētāja iecelšanu

text:
               9.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 150/8

         PADOMES IETEIKUMS
   (2011. gada 17. maijs)
   par Eiropas Centrālās bankas Valdes priekšsēdētāja iecelšanu
   (2011/336/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 283. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 11.2. punktu,
   AR ŠO EIROPADOMEI IESAKA.
   No 2011. gada 1. novembra Eiropas Centrālās bankas Valdes priekšsēdētāja amatā uz astoņu gadu pilnvaru laiku iecelt Mario DRAGHI kungu.

      Briselē, 2011. gada 17. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MATOLCSY Gy.


Ieteikums Padomes atzinums saskaņā ar 5. panta 3. punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par atjaunināto Itālijas stabilitātes programmu 2005.-2009. gadam


				|

		52013DC0375

			Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Slovākijas 2013. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas stabilitātes programmu 2012.-2016. gadam /* COM/2013/0375 final - 2013/ () */

Ieteikums
PADOMES IETEIKUMS
par Slovākijas 2013. gada valsts
reformu programmu
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas stabilitātes
programmu 2012.‑2016. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta
2. punktu un 148. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes
1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta
stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un
koordinācijas stiprināšanu[1]
un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu[2],
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
rezolūcijas[3],
ņemot vērā Eiropadomes
secinājumus,
ņemot vērā
Nodarbinātības komitejas atzinumu,
pēc apspriešanās ar Ekonomikas un
finanšu komiteju,
tā kā:
(1)       Eiropadome 2010. gada
26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu
izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – "Eiropa
2020" –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas
koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām,
kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas
izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.
(2)       Padome 2010. gada
13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem,
pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības
vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm
(2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu
par dalībvalstu nodarbinātības politikas
pamatnostādnēm[4],
kas kopā veido „integrētās pamatnostādnes”.
Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs
integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un
nodarbinātības politikā.
(3)       Valstu vai to valdību
vadītāji 2012. gada 29. jūnijā pieņēma
lēmumu par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, kas ir
saskaņots pamats rīcībai valstu, ES un eurozonas
līmenī, izmantojot visas iespējamās sviras, instrumentus un
rīcībpolitiku. Viņi pieņēma lēmumu par
dalībvalstu līmenī veicamo rīcību, jo īpaši
paužot ciešu apņēmību sasniegt stratēģijas „Eiropa
2020” mērķus un īstenot konkrētām valstīm
adresētos ieteikumus.
(4)       Padome 2012. gada
6. jūlijā pieņēma ieteikumu par Slovākijas
2012. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par
Slovākijas atjaunināto stabilitātes programmu
2011.-2015. gadam.
(5)       Komisija 2012. gada
28. novembrī pieņēma Gada izaugsmes pētījumu[5], tādējādi
uzsākot 2013. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas
pusgadu. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011,
2012. gada 28. novembrī pieņēma arī
brīdinājuma mehānisma ziņojumu[6], kurā tā
neidentificēja Slovākiju kā vienu no dalībvalstīm, par
kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.
(6)       Eiropadome 2013. gada
14. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu
finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību
izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot
diferencētu un uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju,
atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt
izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un
krīzes sociālās sekas, kā arī modernizēt valsts
pārvaldi.
(7)       Slovākija
2013. gada 24. aprīlī iesniedza savu 2013. gada valsts
reformu programmu un 2013. gada 30. aprīlī – savu
2013. gada stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no
2012. līdz 2016. gadam. Abas programmas tika
izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to
savstarpējo saistību.
(8)       Pamatojoties uz
2013. gada stabilitātes programmas izvērtējumu
atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka
Slovākija, pateicoties apjomīgiem konsolidācijas
pasākumiem, ir samazinājusi vispārējās valdības
deficītu no 7,7 % no IKP 2010. gadā līdz 4,3 % no
IKP 2012. gadā, un saskaņā ar pašreizējām
prognozēm uzrāda rezultātus pārmērīgā
budžeta deficīta novēršanā. Programmas budžeta prognožu
pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams.
Salīdzinājumā ar Komisijas prognozēm valdība izmanto
pieņēmumus par līdzīgu IKP izaugsmes līmeni, taču
ar nedaudz atšķirīgu sastāvu. Programmā
izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir
panākt fiskālo stāvokli, kas nodrošinātu publisko finanšu
ilgtspēju ilgtermiņā. Lai to panāktu, valdība
apstiprina mērķi 2013. gadā samazināt nominālo
deficītu zem kritērija 3 % apmērā no IKP, kas atbilst
Padomes sniegtajiem ieteikumiem pārmērīga budžeta deficīta
novēršanas procedūras ietvaros. Gada fiskālo pasākumu
vidējā ietekme 2010.–2013. gadā ir 1,4 % no IKP gadā,
kas ievērojami pārsniedz prasīto vērtību 1 %
apmērā no IKP, ko ieteikusi Padome. Paredzams, ka
2013. gadā liela daļa izdevumu ietaupījumu tiks veikti
vietējās pašvaldībās un citās
vispārējās valdības struktūrās, uz kurām
centrālajai valdībai nav tiešas ietekmes. Tāpēc
mērķa sasniegšana varētu tikt apdraudēta, ņemot
vērā arī agrāk novēroto izdevumu pārsniegšanu.
Programmā ir apstiprināts, ka iepriekš izvirzītais
vidējā termiņa mērķis -0,5 % apmērā
tiks sasniegts līdz 2018. gadam. Vidējā termiņa
mērķis atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta
prasībām. Gados, kas sekos pārmērīgā budžeta
deficīta novēršanas paredzamajam datumam,
(pārrēķinātajā) strukturālajā budžeta
bilancē prognozētais uzlabojums 2014. gadā un
2015. gadā (attiecīgi, 0,6 procentu punkti un
0,7 procentu punkti no IKP) ir atbilstīgs, taču
2016. gadā nebūs pietiekams (0,3 procentu punkti no IKP).
Paredzams, ka Slovākija izpildīs izdevumu kritēriju.
Saskaņā ar programmu paredzams, ka līdz 2016, gadam
valdības parāds saglabāsies zemāks par Līgumā
noteikto kritēriju 60 % apmērā no IKP. Komisijas pavasara
prognozē ir paredzēts parāda attiecības pieaugums
54,6 % apmērā no IKP 2013. gadā un 56,7 %
apmērā no IKP 2014. gadā.
            Lai nodrošinātu kopš
2011. gada panākto nominālā deficīta apjomīgo
samazinājumu, valdība turklāt ir izmantojusi no
vispārējās valdības budžeta finansēto ieguldījumu
samazinājumus, kas vidējā termiņā un
ilgtermiņā varētu nebūt ilgtspējīga pieeja,
kā arī vienreizējus pasākumus. Noritošajā
konsolidācijas un konverģences procesā turpmāk būs
jāsaudzē izdevumi izaugsmi veicinošās jomās, piemēram,
izglītībā, inovācijās un transporta
infrastruktūrā.
(9)       Slovākijā
pastāv iespēja gūt papildu līdzekļus, paplašinot
nodokļu bāzi, ierobežojot nodokļu saistību neizpildi un
izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un paplašinot tādu
nodokļu piemērošanu, kas vismazāk kaitē izaugsmei,
piemēram, īpašuma un vides nodokļu piemērošanu.
2012. gadā tika pieņemts rīcības plāns
cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas,
īpaši koncentrējoties uz PVN. Lai stratēģija būtu
sekmīga, ir jāveic turpmāki pasākumi, un jo īpaši
nepieciešams uzlabot IT infrastruktūru, paplašināt atbildīgo iestāžu
pilnvaras un revīzijas spējas un nodrošināt turpmāku
izskatīšanu tiesu iestādēs.
(10)     Lai uzlabotu savu publisko
finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, Slovākija 2012. gadā
pieņēma pensiju reformu. Tomēr ilgtermiņa ilgtspējas
nepietiekamības rādītājs 4,9 % apmērā no IKP
joprojām ievērojami pārsniedz ES vidējo
rādītāju, kas ir 3 % no IKP. Tas lielā mērā
atspoguļo iedzīvotāju novecošanas ietekmi, jo pensiju izdevumi
veido 1,5 procentu punktus no IKP un veselības aprūpes izdevumi
– 2 procentu punktus no IKP. Tā kā prognozējams, ka
Slovākijas veselības aprūpes izdevumi ilgtermiņā
ievērojami pieaugs, publisko finanšu ilgtspējas nodrošināšanas
mērķa sasniegšanai pensiju ilgtspējas uzlabošanā gūtie
panākumi jānostiprina ar veselības aprūpes reformu.
Ieviešot efektīvas stimulu struktūras un kontroles mehānismus,
tiktu sekmēta veselības aprūpes sistēmas
rentabilitātes uzlabošana.
(11)     Bezdarbs joprojām ir
viena no Slovākijas ekonomikas galvenajām problēmām.
Pēdējos mēnešos Slovākija ir veikusi pasākumus, lai
īstenotu aktīvas darba tirgus politikas reformu. Tomēr reformas
sekmes lielā mērā būs atkarīgas no valsts
nodarbinātības dienestu spējas to efektīvi īstenot.
Nepieciešams veikt papildu pasākumus, kas ir precīzāk
mērķorientēti uz darba meklētajiem
visnelabvēlīgākajā situācijā. Sociālās
palīdzības sniegšanu vajadzētu labāk piesaistīt
aktivizācijai, un jānovērš nodokļu atvieglojumu
sistēmā pastāvošie bremzējošie noteikumi attiecībā
uz personām, kas uzsāk mazatalgotu darbu. Paplašinot sieviešu un
vecāka gadagājuma cilvēku dalību darba tirgū, tiktu
uzlabots kopējais nodarbinātības līmenis un sasniegts
2020. gadam izvirzītais valsts nodarbinātības
mērķis 72 % apmērā. Tomēr atbilstīgu bērnu
aprūpes iespēju trūkums, jo īpaši bērniem vecumā
līdz trim gadiem, apgrūtina māšu atgriešanos darba tirgū.
(12)     Slovākijā ir viens
no augstākajiem jauniešu bezdarba rādītājiem ES. Lai gan
2012. gadā veikti reformu pasākumi nolūkā uzlabot
izglītības kvalitāti un atbilstību darba tirgus
vajadzībām, pāreja no skolas uz nodarbinātību arvien
ir apgrūtināta, un izglītības sistēma nespēj
pienācīgi apmierināt darba tirgus vajadzības.
Izglītības finansēšana pēc izglītojamo skaita
priekšplānā izvirza kvantitāti nevis kvalitāti, un
pedagoģiskajam darbam (skolotājiem, kā arī materiāliem
un aprīkojumam) tiek piešķirta neliela finansējuma daļa.
Uzlabojot augstākās izglītības kvalitāti un sadarbību
starp uzņēmumiem un izglītības iestādēm, tiktu
sekmēta arī labi funkcionējoša „zināšanu trijstūra”
izveide, pētniecībā un izstrādē veikto
ieguldījumu efektivitāte un piesaiste un Slovākijas ekonomikas
inovāciju spēja.
(13)     Nepilnīgi izmantots
darbaspēka potenciāls ir arī nelabvēlīgā
situācijā esošās kopienas, kas saskaras ar ievērojamiem
šķēršļiem iekļūšanai darba tirgū un
izglītības sistēmā. Neskatoties uz to, 2012. gadā
netika veikta efektīva rīcība, un nelabvēlīgā
situācijā esošo kopienu, tostarp romu, dzīves apstākļi
joprojām ir slikti. Ir svarīgi paātrināt centienus uzlabot
nelabvēlīgā situācijā esošo grupu izglītības
rādītājus, kā arī nodrošināt
mērķorientētu aktivizācijas pasākumu veikšanu
attiecībā uz pieaugušajiem.
(14)     Neskatoties uz ievērojamu
progresu, Slovākija ir piektajā vietā no tām
dalībvalstīm, kurās ir vislielākais energoresursu
patēriņš, daļēji to izskaidro fakts, ka tās ekonomikas
vislielāko daļu veido rūpniecība (25,9 % no IKP).
Vienlaikus elektroenerģijas cenas ir salīdzinoši augstas, jo īpaši
mazu un vidēju izmēru rūpnieciskajiem klientiem. Slovākija
pēdējos gados ir pielikusi pūles, lai daļēji
liberalizētu enerģijas tirgu, tomēr joprojām pastāv
iespējas uzlabot tirgus darbību, jo īpaši nodrošinot labāku
pārredzamību, tostarp tīklu tarifu noteikšanā, un
pilnveidojot regulējošo lēmumu ekonomisko pamatojumu un
paredzamību. Pastāv iespējas uzlabot arī piegādes
drošību un izvirzīt vērienīgākus mērķus
attiecībā uz energoefektivitāti.
(15)     Slovākija
2012. gadā sāka plašu valsts pārvaldes reformu, lai
uzlabotu pilsoņiem un uzņēmumiem sniegto sabiedrisko pakalpojumu
orientāciju uz klientu. Tomēr šajā posmā reforma neattiecas
uz valsts centrālo pārvaldi un tās vispārējo
kvalitāti un efektivitāti. Tā kā nav panākts progress
attiecībā uz tiesu sistēmas reformu, tiesvedība
joprojām ir ilga, īpaši maksātnespējas lietās, un
alternatīva strīdu izšķiršana netiek pietiekami izmantota.
Slovākija nesen veica publiskā iepirkuma tiesiskā
regulējuma reformu, tā ietvaros stiprinot Publiskā iepirkuma
biroja neatkarību, taču ES struktūrfondu īstenošanā
gūtā pieredze liecina, ka joprojām pastāv problēmas
attiecībā uz publiskā iepirkuma tiesiskā regulējuma
efektīvu piemērošanu.
(16)     Saistībā ar Eiropas
pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Slovākijas ekonomikas politikas
analīzi. Tā izvērtēja stabilitātes programmu un valsts
reformu programmu. Tā ņēma vērā ne tikai to
lietderību ilgtspējīgas fiskālās un
sociālekonomiskās politikas izveidei Slovākijā, bet
arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, pamatojoties
uz vajadzību nostiprināt Eiropas Savienības vispārējo
ekonomikas pārvaldību, kas panākams, turpmākajos valsts
lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas
ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti turpmāk
izklāstītajā 1. līdz 6. ieteikumā.
(17)     Ņemot vērā šo
izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Slovākijas
stabilitātes programmu, un tās atzinums[7] ir atspoguļots jo
īpaši turpmāk izklāstītajā 1. un
2. ieteikumā.
(18)     Saistībā ar Eiropas
pusgadu Komisija ir veikusi arī visas eirozonas ekonomikas politikas
analīzi. Pamatojoties uz to, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus
tām valstīm, kuru valūta ir euro. Arī Slovākijai
būtu jānodrošina šo ieteikumu pilnīga un savlaicīga
īstenošana,
AR ŠO IESAKA Slovākijai
laikposmā no 2013. gada līdz 2014. gadam rīkoties
šādi.
1.           Pildīt 2013. gadam
plānoto budžetu, lai ilgtspējīgi novērstu pārmērīgo
budžeta deficītu un izpildītu fiskālos centienus, kas
precizēti Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga
deficīta novēršanas procedūru. Pēc
pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas
turpināt strukturālo korekciju centienus, kas Slovākijai
ļautu izpildīt vidēja termiņa mērķi līdz
2017. gadam. Izvairīties no izaugsmi veicinošu izdevumu
samazināšanas un aktīvāk strādāt pie publisko izdevumu
efektivitātes uzlabošanas. Balstoties uz jau pieņemto pensiju
reformu, pilnveidot publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, mazinot
valsts pensiju sistēmas finansējuma trūkumu un uzlabojot
veselības aprūpes nozares rentabilitāti.
2.           Paātrināt
rīcības plāna īstenošanu cīņai pret
izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un turpināt centienus
uzlabot PVN iekasēšanu, jo īpaši stiprinot nodokļu
administrācijas spējas veikt analīzi un revīziju. Uzlabot
nodokļu saistību izpildi. Nekustamā īpašuma nodokļus
piesaistīt īpašumu tirgus vērtībai.
3.           Veikt pasākumus, lai
uzlabotu valsts nodarbinātības dienestu spēju sniegt
individualizētus pakalpojumus darba meklētājiem un
stiprinātu saikni starp aktivizācijas pasākumiem un sociālo
palīdzību. Efektīvāk risināt ilgtermiņa bezdarba
problēmu, izmantojot aktivizācijas pasākumus un īpaši
pielāgotu apmācību. Uzlabot bērnu aprūpes
iespējas, jo īpaši bērniem vecumā līdz trim gadiem.
Attiecībā uz mazatalgotiem darba ņēmējiem
samazināt nodokļu īpatsvaru darbaspēka izmaksās un
pielāgot pabalstu sistēmu.
4.           Aktīvāk
strādāt, lai risinātu jauniešu bezdarba augsto līmeni,
piemēram, izmantojot garantiju jauniešiem. Veikt pasākumus, lai
jauniešus piesaistītu skolotāja profesijai un uzlabotu
izglītības rādītājus. Profesionālās
izglītības un apmācības jomā stiprināt ar darbu
saistītas apmācības sniegšanu uzņēmumos.
Augstākās izglītības jomā radīt vairāk uz
nodarbinātību orientētu bakalaura programmu. Sekmēt
efektīvu zināšanu pārnesi, veicinot sadarbību starp
akadēmiskajām aprindām, pētniecības nozari un
uzņēmējdarbības nozari. Izvērst centienus uzlabot
nelabvēlīgā situācijā esošu kopienu, tostarp romu,
pieeju augstas kvalitātes un iekļaujošai pirmsskolas un skolas
izglītībai.
5.           Izvērst centienus, lai
pilnveidotu enerģijas tirgus darbību, jo īpaši uzlabojot tarifu
noteikšanas mehānisma pārredzamību un stiprinot regulatora
pārskatatbildību. Uzlabot starpsavienojumus ar
kaimiņvalstīm. Palielināt energoefektivitāti, īpaši
celtniecības nozarē un rūpniecībā.
6.           Grozīt Civildienesta
likumu, lai stiprinātu valsts civildienesta neatkarību. Uzlabot
valsts pārvaldes personāla vadību. Izvērst centienus, lai
galvenajās ministrijās uzlabotu spēju veikt analīzi,
tostarp nolūkā uzlabot ES finansējuma apgūšanu.
Īstenot pasākumus, lai uzlabotu tiesu sistēmas
efektivitāti. Popularizēt alternatīvas strīdu
izšķiršanas procedūras un sekmēt to plašāku izmantošanu.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 209, 2.8.1997.,
1. lpp.
[2]               COM(2013) 375 final.
[3]               P7_TA(2013)0052 un
P7_TA(2013)0053.
[4]               Padomes 2013. gada
22. aprīļa Lēmums 2013/208/ES.
[5]               COM(2012) 750 final.
[6]               COM(2012) 751 final.
[7]               Saskaņā ar Regulas
(EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.