title: Padomes Ieteikums ( 2011. gada 12. jūlijs ) par Ungārijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2011.–2015. gadam

text:
               15.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 209/10

         PADOMES IETEIKUMS
   (2011. gada 12. jūlijs)
   par Ungārijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Ungārijas konverģences programmu 2011.–2015. gadam
   2011/C 209/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) (2), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

               (4)

               Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

               (5)

               Ungārija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011.līdz 2015. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (6)

               Ungāriju krīze smagi skāra 2008. gada rudenī, liedzot valstij piekļuvi tirgus finansējumam. Lai pārvarētu šīs grūtības, Ungārija īstenoja korekciju programmu, kurā uzsvars bija uz fiskālo konsolidāciju un finanšu nozares uzraudzību, un tā saņēma finansiālo palīdzību no ES un SVF. Pateicoties tam, valsts 2009. gada pavasarī atguva piekļuvi finanšu tirgum, un ekonomika sāka atkopties no lejupslīdes: pēc IKP sarukuma par 6,7 % 2009. gadā, tas palielinājās par 1,2 % 2010. gadā, ko veicināja eksporta pieaugums. Līdztekus tam bezdarba līmenis turpināja celties, pārsniedzot 11 % salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni, kas bija zem 8 %. 2010. gada otrajā pusē valdība paziņoja par ievērojamiem nodokļu samazinājumiem, kas īstenojami 2010.–2013. gadā. Lai ierobežotu fiskālā stāvokļa pasliktināšanos, paralēli tā ieviesa ārkārtas nodokļus un veica papildu pastāvīgos izdevumu samazinājumus. Turklāt lēmums likvidēt obligāto privāto pensiju pīlāru deva gan pastāvīgos, gan vienreizējos ienākumus. Kaut arī šie pasākumi deva iespēju deficīta mērķim, kas 2010. gadam bija noteikts 3,8 % apjomā no IKP, ierobežot novirzi līdz 0,4 procentpunktiem no IKP, un tā rezultātā 2011. gadā radīsies pārpalikums, ievērojami pasliktinājās pamatpozīcija. Ņemot vērā šo kontekstu un ievērojot mērķi stiprināt ekonomiskās izaugsmes potenciālu, valdība 2011. gada martā paziņoja par strukturālu reformu programmu un pieņēma papildu konsolidācijas pasākumus.

               (7)

               Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka, ievērojot Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozes, budžeta prognožu pamatā izmantotais makroekonomikas scenārijs ir nedaudz par labvēlīgu, jo īpaši attiecībā uz iekšējā pieprasījuma attīstību. Atjauninājuma mērķis ir novērst pārmērīgo budžeta deficītu 2011. gadā, ievērojot Padomes noteikto termiņu, un tas tiktu panākts ar pārpalikumu 2 % apmērā no IKP, pateicoties ievērojamiem vienreizējiem ieņēmumiem no pensiju kapitāla. Budžeta saldo 2012. gadā būtu deficīts 2,5 % apmērā no IKP, pēc tam pakāpeniski samazinoties līdz 1,5 % no IKP 2015. gadā, galvenokārt pamatojoties uz izdevumu ierobežošanu. Atjauninājumā ir apstiprināts budžeta pozīcijas vidēja termiņa mērķis (VTM) strukturālā izteiksmē, proti, deficīts 1,5 % apmērā no IKP. Ar konsolidācijas stratēģiju ir paredzēts strukturāli samazināt budžeta deficītu un panākt parāda samazinājumu tā, lai 2015. gadā tas sasniegtu 64 % no IKP. Tomēr šķiet, ka konsolidācija tiek zināmā mērā novilcināta, jo strukturāli uzlabojumi ir paredzēti tikai no 2012. gada, un strukturālā stāvokļa kumulatīvais pasliktinājums 2010. un 2011. gadā pārsniegtu 3 % no IKP, kas neatbilst Padomes Ieteikumam (2009. gada jūlijs), kurā Ungārijai lūgts panākt strukturālas korekcijas vismaz 0,5 % apmērā no IKP. Pavasara prognozes rāda, ka deficīts 2012. gadā būtu 3,3 % no IKP, pieņemot dažus riskus 0,5% no IKP īstenošanai – pamatojoties uz to, nevar izslēgt iespēju, ka tad, ja netiks veikti papildu pasākumi, robežlielums minētajā gadā atkal varētu tikt pārsniegts. Turklāt prognozētajā strukturālā deficīta attīstības gaitā, kā to pārrēķinājusi Komisija, nav paredzētas nepieciešamās korekcijas, kas nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz konverģences programmas laikposma beigām; konkrēti, pēc 2013. gada nav paredzētas nekādas papildu strukturālās korekcijas, kaut atšķirība no VTM ir neliela.
               Visbeidzot, obligātā privāto pensiju pīlāra likvidēšana rada papildu vienreizējos un pastāvīgos ieņēmumus, taču līdztekus tas palielina ilgtermiņa saistības. Sekojošā iespējamā ilgtermiņa fiskālās ilgtspējas pasliktināšanās, ņemot vērā, ka daļa no pensiju fonda līdzekļiem tiek izmantota tekošo izdevumu finansēšanai, ir daļēji kompensēta ar vairākiem paziņotiem pasākumiem, kas saistīti ar pensiju sistēmu strukturālās reformas programmas kontekstā (piemēram, daļēji jau īstenotās izmaiņas valsts pīlārā). Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju vērtējams kā vidējs.

               (8)

               Būtisks uzdevums joprojām ir fiskālā konsolidācija. Ja netiks strikti īstenoti paziņotie pasākumi un vajadzīgie strukturālie papildu pasākumi, nebūs iespējams nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta ilgtspējīgu korekciju un atbilstīgas sekmes virzībā uz VTM. Turklāt fiskālā konsolidācija arī sekmēs parāda samazinājuma ievirzīšanu pietiekami straujas mazināšanas gultnē un uzlabos ilgtermiņa ilgtspēju, kuras riski vērtējami kā vidēji. Fiskālo konsolidāciju būtu iespējams paātrināt, pilnvērtīgi izmantojot neparedzētos ieņēmumus. Šajā kontekstā noderīgs instruments fiskālās konsolidācijas gaitas ciešai uzraudzībai būs iestāžu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras pusgada progresa ziņojumi.

               (9)

               Nesen pieņemtajā Konstitūcijā konstitucionālā parāda robežlielums ir noteikts 50 % apmērā no IKP un Fiskālajai padomei ir piešķirtas veto tiesības attiecībā uz gada budžetu, kas varētu būt pirmais solis ceļā uz budžeta struktūras uzlabošanu. Tomēr svarīgas detaļas tiks noteiktas tikai vēlāk, “ietvara” likumos (piemēram, pagaidu skaitliskās normas, kamēr parāda attiecība nav samazinājusies līdz 50 %, izņēmuma klauzulas precīzā interpretācija). Nominālā parāda robežlieluma noteikšana, ja to izmantotu kā universālu instrumentu, ceteris paribus varētu izraisīt prociklisku fiskālo stāvokli. Turklāt pārveidotās fiskālās iestādes kompetence ir salīdzinoši šaura (ierobežota ar atzinuma sagatavošanu par budžeta projektu, lai gan ar stingrām veto tiesībām) un neaptver visu budžeta ciklu (piemēram, lai tūlīt izvērtētu jaunus politikas pasākumus ar būtiski ietekmi uz budžetu). Visbeidzot, citi fiskālās pārvaldības aspekti, piemēram, fiskālās politikas vidēja termiņa ievirze un pārredzamības jautājums, vēl nav precizēti.

               (10)

               Nodarbinātības līmenis valstī ir viens no zemākajiem ES (60,4 %). Sieviešu nodarbinātības līmenis arī ir zems (55,0 %), un nodarbinātības līmeņa starpība starp sievietēm, kurām ir un kurām nav bērni vecumā līdz 6 gadiem un jaunāki, ir otra lielākā ES (33,6 salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju, kas ir 12,1 procentu punkts). Dienas aprūpes pakalpojumiem Ungārijā ir raksturīga nepietiekama kapacitāte, un to trūkums jo īpaši ir izjūtams ārpus lielākajām pilsētām un reģionos ar īpaši augstu bezdarba līmeni. Dienas aprūpes pakalpojumu uzlabošana būtu nozīmīgs pasākums, kas veicinātu abu vecāku iesaisti darba tirgū.

               (11)

               Ungārijā darbaspēkam ir bijis uzlikts salīdzinoši liels nodokļu slogs. Ar jauno iedzīvotāju ienākuma nodokļa sistēmu ir daļēji novērsta negatīvā ietekme uz nodarbinātību, īpaši attiecībā uz tiem iedzīvotajiem, kuru ienākumi ir virs vidējā līmeņa un/vai tiem, kuriem ir bērni, un tadējādi tā ir vērsta uz vissteidzamāko konkurētspējas un demogrāfisko jautājumu risināšanu. Lai gan nodokļu likme tika samazināta, nodokļu slogs zemu atalgotiem darba ņēmējiem, kuriem nav bērnu, faktiski ir pieaudzis, ja ņem vērā nodarbinātības nodokļu atlaižu pakāpenisku izbeigšanu.

               (12)

               Valsts nodarbinātības (VND) ir nepietiekama administratīvā kapacitāte, un iepriekš piešķirtie līdzekļi nav būtiski uzlabojuši šo pakalpojumu efektivitāti bezdarbnieku integrēšanā darba tirgū. Nodarbinātības programmu finansējumam nav pietiekamas saiknes ar rezultātiem, īpaši valsts fondētu pasākumu gadījumā. Nesen tika paziņots, ka bezdarbnieku pabalstu piešķiršanas ilgums jāsamazina līdz zemākajam līmenim ES. Ir jāizvērtē šā pasākuma ietekme uz darba tirgu, jo īpaši, lai noteiktu tā efektivitāti dalības palielināšanai darba tirgū.

               (13)

               Nabadzība un saistīti faktori, piemēram, bezdarbs vai zems izglītības līmenis, joprojām nesamērīgi skar dažas nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, īpaši romus. Mazkvalificēto vidū nodarbinātības līmenis ir īpaši zems (36,8 % salīdzinājumā ar Eiropas vidējo rādītāju 53,4 %), sevišķi vīriešiem. Saskaņā ar aplēsēm 70 % romu dzīvo zem nabadzības sliekšņa. Lielākā daļa no viņiem dzīvo trūcīgākajos reģions, kur ir ļoti ierobežota darba tirgus iespēju un sabiedrisko pakalpojumu pieejamība.

               (14)

               MVU saskaras ar tādiem kavēkļiem kā tiesiskā regulējuma sarežģītība, smags administratīvais slogs un ierobežota valsts pārvaldes pārskatatbildība un pārredzamība. MVU piekļuve finansējumam darbības sākumposmā ir bijusi ierobežotāka nekā vidēji ES. Valsts reformu programmā ir ietverti vairāki pasākumi administratīvā sloga mazināšanai un uzņēmējdarbības vides uzlabošanai kopumā. Ārpusbanku finansējuma mehānismu nozīme joprojām ir daudz mazāka nekā citās Eiropas valstīs. Līdzšinējo programmu efektivitāte atbalsta sniegšanā šai nozarei nav tikusi sistemātiski izvērtēta.

               (15)

               Komisija ir izvērtējusi Ungārijas konverģences programmu un valsts reformu programmu un ir ņēmusi vēra arī valdības nodomu sekot paktam “Euro plus”. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Ungārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tā uzskata, ka fiskālo korekciju stratēģija galvenokārt balstās uz izdevumu korekcijām un ka Padomes noteiktais 2011. gada termiņš deficīta ierobežošanai līdz mazāk nekā 3 % no IKP tiek sasniegts tikai, pamatojoties uz ievērojamiem vienreizējiem ieņēmumiem, īpaši no pensiju kapitāla, un strukturālie uzlabojumi tiks sākti tikai 2012. gadā. Ņemot vērā ar īstenošanu saistītos riskus, nevar izslēgt iespēju, ka tad, ja netiks veikti papildu pasākumi, robežlielums minētajā gadā atkal varētu tikt pārsniegts. Turklāt, raugoties ilgākā perspektīvā, konverģences programma, kā pārrēķinājusi Komisija, nenodrošina turpmāku virzību uz VTM, lai gan atšķirība ir neliela. Papildu pasākumi ar mērķi palielināt līdzdalību darba tirgū un modernizēt nodarbinātības dienestus palīdzētu radīt vairāk darba iespēju. Administratīvā sloga turpmāka samazināšana palīdzētu uzlabot uzņēmējdarbības vidi un veicinātu MVU attīstību.

               (16)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu un Padomes Ieteikumu (2009. gada 7. jūlijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Ungārijas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Ungārijas valsts reformu programmu,

         AR ŠO IESAKA Ungārijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi:

               1.

               Stiprināt fiskālos pasākumus, lai izpildītu Padomes ieteikumu labot noturīgā veidā pārmērīgo budžeta deficītu, inter alia, mazinot strukturālā stāvokļa pasliktināšanos 2011. gadā, kas netieši izriet no plānotā budžeta pārpalikuma 2 % apmērā no IKP, un nodrošinot, ka budžeta deficīts tiek stingri noturēts zem 3 % no IKP, 2012. gadā un turpmāk veicinot augstā valsts parāda līmeņa samazināšanu. Pilnībā īstenot paziņotos fiskālos pasākumus un vajadzības gadījumā vēlakais 2012. gada budžetā pieņemt pastāvīga rakstura papildu fiskālos pasākumus, lai nodrošinātu minētā gada budžeta mērķa sasniegšanu. 2012. gada budžetam būtu arī jānosaka papildu pasākumi, lai sasniegtu konverģences programmas 2013. gada mērķi. Nodrošināt virzību uz vidējā termiņa mērķi (VTM) vismaz par 0,5 % no IKP gadā līdz VTM ir sasniegts un izmantot iespējamos neparedzētos ieņēmumus fiskālās konsolidācijas paātrināšanai.

               2.

               Pieņemt un īstenot noteikumus par jaunā konstitucionālā fiskālās pārvaldības satvara praktiskajiem aspektiem, inter alia attiecībā uz skaitliskajām normām, kas tiks piemērotas centrālajā un vietējā līmenī, līdz parāda attiecība būs samazinājusies līdz 50 % no IKP. Attiecībā uz fiskālo sistēmu īstenot un nostiprināt vairākgadu fiskālo plānošanu, uzlabot valsts finanšu pārredzamību un paplašināt Fiskālās padomes kompetences jomu.

               3.

               Veicināt līdzdalību darba tirgū, mazinot nodokļu reformas ietekmi uz zemu atalgotiem darba ņēmējiem tādā veidā, lai tas neskartu budžetu. Stiprināt pasākumus, kas veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, izvēršot bērnu aprūpes un pirmsskolas mācību iespējas.

               4.

               Veikt pasākumus, lai stiprinātu Valsts nodarbinātības dienesta un citu līdzīgu pakalpojumu sniedzēju kapacitāti, lai paaugstinātu apmācības, palīdzības darba meklēšanā un individualizēto pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti. Pastiprināt aktīva darba tirgus pasākumus, sniedzot uz pierādījumiem balstītus rezultātus. Apspriežoties ar ieinteresētajām personām, ieviest speciāli pielāgotas programmas mazkvalificētajiem darba meklētājiem un citām īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām.

               5.

               Uzlabot uzņēmējdarbības vidi, īstenojot visus valsts reformu programmā paredzētos regulējuma reformu un administratīvā sloga mazināšanas pasākumus; izvērtēt pašreizējo MVU atbalsta politikas pasākumu efektivitāti un pielāgot valsts programmas tā, lai uzlabotu ārpusbanku finansējuma pieejamību.

      Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

      (3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktā.


				|

		52012DC0315

			Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Luksemburgas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam /* COM/2012/0315 final - 2012/ () */

			   	Ieteikums
PADOMES IETEIKUMS
par Luksemburgas 2012. gada valsts
reformu programmu
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Luksemburgas stabilitātes programmu
2012.–2015. gadam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta
2. punktu un 148. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes
1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par
budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas
uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo
īpaši tās 5. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu[2],
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
rezolūcijas[3],
ņemot vērā Eiropadomes
secinājumus,
ņemot vērā
Nodarbinātības komitejas atzinumu,
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu
komiteju,
tā kā:
(1)       Eiropadome 2010. gada
26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu
izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju „Eiropa 2020”,
kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija,
pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās
jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas
izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.
(2)       Padome 2010. gada
13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un
Savienības vispārējām ekonomikas politikas
pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada
21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības
politikas pamatnostādnēm[4],
kas kopā veido ,,integrētās pamatnostādnes”.
Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs
integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un
nodarbinātības politikā.
(3)       Padome 2011. gada
12. jūlijā pieņēma ieteikumu par Luksemburgas 2011. gada
valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto
Luksemburgas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.
(4)       Komisija 2011. gada
23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes
pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante
un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz
stratēģiju „Eiropa 2020”. Komisija, balstoties uz
Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada
14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma
ziņojumu[5],
kurā tā neidentificēja Luksemburgu kā vienu no
dalībvalstīm, par kurām būtu jāizstrādā
padziļināts pārskats.
(5)       Eiropadome 2012. gada
2. martā apstiprināja prioritātes finanšu stabilitātes
un fiskālās konsolidācijas nodrošināšanai un
rīcību izaugsmes palielināšanai. Tā uzsvēra
nepieciešamību turpināt diferencētu un uz izaugsmi vērstu
fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālu ekonomikas
kreditēšanu, veicināt izaugsmi un konkurētspēju,
risināt problēmas, kas saistītas ar bezdarbu un krīzes
sociālajām sekām, kā arī modernizēt publisko
pārvaldi.
(6)       Eiropadome 2012. gada 2.
martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā
"Euro plus", laikus nākt klajā ar savām
saistībām, lai tās varētu ietvert stabilitātes vai
konverģences programmās un valsts reformu programmās.
(7)       Luksemburga 2012. gada 27.
aprīlī iesniedza savu 2012. gada stabilitātes programmu, kas
attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts
reformu programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai
ņemtu vērā to savstarpējo saistību.
(8)       Balstoties uz 2012. gada
stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes
Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas
scenārijs, kas ir programmā iekļauto budžeta prognožu
pamatā, ir ticams. Programmas scenārijs 2012. un 2013. gadam ir
jo īpaši tuvs Komisijas 2012. gada pavasara prognozei. Vidēja
termiņa deficīta prognozes drīzāk atbilst optimistiskam
izaugsmes scenārijam, kas paredz augstāku rādītāju
nekā potenciālā izaugsme, tomēr joprojām ir
ievērojami zemākas par vēsturiskajiem vidējiem
rādītājiem. Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas
mērķis ir samazināt deficītu no 1,5% 2012. gadā
līdz 0,9% 2014. gadā, piemērojot konsolidācijas
pasākumus aptuveni 1,2% apmērā no IKP, un atstāt
lielākas manevru iespējas negatīvu satricinājumu
gadījumā. Programmā ir apstiprināts iepriekšējais vidēja
termiņa mērķis (VTM) – strukturāls pārpalikums
0,5 % apmērā. Tomēr šo VTM nevar uzskatīt par
atbilstošu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, jo, pamatojoties
uz pašreizējo politiku un prognozēm, šajā VTM pietiekami nav
ņemtas vērā novecošanas radītās netiešās
saistības, lai gan parāda apjoms ir zem Līgumā
minētās atsauces vērtības. Turklāt, pamatojoties gan
uz Komisijas 2012. gada pavasara prognozi, gan programmā iekļauto
(pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci, Luksemburga
no 2012. gada ievērojami novirzītos no sava VTM. Sagaidāms,
ka valdības izdevumu pieauguma rādītājs,
neierēķinot diskrecionāro ieņēmumu pasākumus,
ievērojami pārsniegs Stabilitātes un izaugsmes paktā
noteikto izdevumu kritēriju. Valdības bruto parāds 20 % IKP
apmērā ir zem Līgumā minētās atsauces
vērtības.
(9)       Luksemburgas valdība
2012. gada 20. janvārī pieņēma likumprojektu par
pensiju sistēmas reformu gan privātajā, gan publiskajā
sektorā. Ar reformu ieviestu dažus koriģējošus mehānismus,
kurus piemērotu gadījumā, ja shēmas finansiālā
situācija attīstītos nelabvēlīgi, un reformā ir
paredzēti ļoti dāsnās pabalstu aprēķina metodes
pielāgojumi. Tomēr jaunā aprēķināšanas metode
tiks ieviesta ļoti ilgā laikposmā, proti, 40 gadu
laikā. Turklāt priekšlaicīgas pensionēšanās
iespējas pamatā paliek neskartas, un nav ierosināti jauni
pasākumi, lai likumā noteikto pensijas vecumu piesaistītu
paredzamajam mūža ilgumam. Kopumā Luksemburga sper soļus
pareizā virzienā, tomēr ierosinātā reforma,
šķiet, nesniedz pietiekamas garantijas publisko finanšu ilgtermiņa
ilgtspējai.
(10)     Valsts parlaments
2012. gada janvārī pieņēma likumu par algu
automātiskās indeksācijas piemērojuma ierobežošanu
2012.–2015. gadā, lai kāpinātu Luksemburgas ekonomikas
konkurētspēju. Tomēr papildus iespējamām atsauces
indeksa izmaiņām valdība nav paziņojusi nekādus
plānus par algu noteikšanas sistēmas pastāvīgu
pārskatīšanu. Lai arī Luksemburgas ražīgums pašlaik ir
ļoti augsts, rīcības brīvība attiecībā uz
ražīguma pieaugumu kļūst mazāka. Lai saglabātu
Luksemburgas ekonomikas konkurētspēju ilgākā laika
posmā, būs pastāvīgi jāpārskata algu noteikšanas
sistēma, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un ievērojot
valstī pieņemto praksi.
(11)     Luksemburga ir veikusi dažus
būtiskus un ticamus pasākumus, lai samazinātu savu
samērā augsto bezdarba līmeni jauniešu vidū. Tomēr,
lai atvieglinātu jauniešu integrāciju darba tirgū, ir
vajadzīga saskaņota stratēģija, kuras mērķis cita
starpā ir pastiprināt sadarbību starp pašvaldībām un
uzlabot nodarbinātības dienestu efektivitāti. Turklāt gados
jauni darba meklētāji (jo īpaši tādi, kuriem ir zemāks
izglītības līmenis) gūtu labumu no lielākiem
ieguldījumiem apmācībā un izglītībā.
(12)     Paredzams, ka Luksemburgai
būs grūti sasniegt savu 2020. gada mērķi
siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājuma jomā.
Saskaņā uz jaunākajām 2020. gada prognozēm, kuru
pamatā ir pašreizējie pasākumi, ir paredzams, ka nozarēs,
uz kurām neattiecas emisiju kvotu tirdzniecības sistēma (ETS),
Luksemburga 2005.–2020. gadā palielinās savas emisijas par
9 % salīdzinājumā ar samazinājuma mērķi
(20 %). Autotransporta nozare ir būtiskākais emisiju avots, un
tai ir liels emisiju samazināšanas potenciāls. Transporta degvielas
cena joprojām ir viena no zemākajām Eiropas Savienībā,
kas sekmē ,,degvielas tūrismu” un rada negatīvu ārējo
ietekmi piesārņojuma un satiksmes pārslogotības
ziņā. Ir vajadzīgi papildu politiski pasākumi, lai
samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo citādi
būs jāizmanto dārgi elastības mehānismi.
(13)     Luksemburga ir
uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu
"Euro plus". Saistības un 2011. gadā iesniegto
saistību īstenošana attiecas uz konkurētspējas uzlabošanu,
nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un
finansiālās stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi
to saistību īstenošanu, ko Luksemburga uzņēmās
saskaņā ar paktu ,,Euro plus”. Ieteikumos ir ņemti
vērā šā izvērtējuma rezultāti.
(14)     Komisija Eiropas pusgada
kontekstā ir veikusi visaptverošu Luksemburgas ekonomikas politikas
analīzi. Tā ir izvērtējusi stabilitātes programmu un
valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai
to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un
sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet
arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot
vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības
vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas
panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES
līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada ietvaros ir
atspoguļoti 1.–5. ieteikumā turpmāk.
(15)     Ņemot vērā šo
novērtējumu, Padome ir izskatījusi Luksemburgas 2012. gada
stabilitātes programmu, un tās atzinums[6] ir īpaši
atspoguļots turpmāk izklāstītā ieteikuma 1.
punktā.
IESAKA Luksemburgai laikposmā no
2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.
1.           Saglabāt stabilu
fiskālo stāvokli, koriģējot jebkādas novirzes no
vidēja termiņa budžeta mērķa, lai nodrošinātu publisko
finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, jo īpaši ņemot vērā
novecošanas radītās netiešās saistības. Tālab
nostiprināt un stingri īstenot ar pietiekami precizētiem
pasākumiem papildinātu budžeta stratēģiju 2013. gadam
un turpmākam laikam, tostarp izpildīt izdevumu kritēriju.
2.           Palielināt
ierosinātās pensiju reformas ietekmi, paātrinot to pasākumu
īstenošanu, kuri samazina ar novecošanu saistītos izdevumus, veikt
papildu pasākumus, lai paaugstinātu vecāka gadagājuma darba
ņēmēju līdzdalību darba tirgū (jo īpaši
samazinot priekšlaicīgas pensionēšanās apmēru), un
īstenot pasākumus ar mērķi piesaistīt likumā
noteikto pensijas vecumu paredzamajam mūža ilgumam, lai nodrošinātu
pensiju sistēmas ilgtermiņa ilgtspēju.
3.           Apspriežoties ar
sociālajiem partneriem un ievērojot valstī pieņemto praksi,
veikt turpmākus pasākumus, lai reformētu algu noteikšanas un
algu indeksēšanas sistēmu, lai saglabātu Luksemburgas ekonomikas
konkurētspēju ilgākā laika posmā, pirmkārt,
saglabājot pašreizējo viena gada indeksēšanas intervālu
pēc 2014. gada, un samazinot enerģētikas un citu nenoturīgu
faktoru ietekmi uz indeksu.
4.           Turpināt centienus, lai
samazinātu bezdarba līmeni jauniešu vidū, pastiprinot
ieinteresēto personu iesaisti un pastiprinot apmācības un
izglītības pasākumus (jo īpaši attiecībā uz
jauniešiem ar zemāku izglītības līmeni) ar mērķi
panākt, ka jauniešu prasmes labāk atbilst pieprasījumam darba
tirgū.
5.           Nodrošināt, ka tiks
sasniegti mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu
emisijas nozarēs, uz kurām neattiecas ETS (emisiju kvotu tirdzniecības
sistēma), jo īpaši padarot nodokļu sistēmu videi
draudzīgāku.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV
L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
[2]               COM(2012) 315
final.
[3]               P7_TA(2012)0048
un P7_TA(2012)0047.
[4]               Padomes
2012. gada 26. aprīļa Lēmums 2012/238/EK
[5]               COM(2012) 68
final.
[6]               Saskaņā
ar 5. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97.


title: Padomes Ieteikums ( 2011. gada 12. jūlijs ) par Grieķijas 2011. gada valsts reformu programmu

text:
               20.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 213/12

         PADOMES IETEIKUMS
   (2011. gada 12. jūlijs)
   par Grieķijas 2011. gada valsts reformu programmu
   2011/C 213/04
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” – kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (1), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

               (4)

               Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

               (5)

               Grieķija 2010. gada 3. maijā iesniedza visaptverošu korekciju programmu, ko atbalsta ar eurozonas dalībvalstu un SVF sniegto finansiālo palīdzību EUR 110 miljonu apmērā. Pievienotajā saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem tiek piešķirta finansiālā palīdzība.

               (6)

               Galvenie politikas nosacījumu elementi ir iestrādāti Padomes Lēmumā 2010/320/ES (2010. gada 10. maijs) (2) un tā turpmākajos grozījumos (3), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un padziļinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu saskaņā ar Līguma 136. pantu un 126. panta 9. punktu.

               (7)

               Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. Sagaidāms, ka Grieķija iesniegs atjauninātu stabilitātes programmu un pakta “Euro plus” īpašās saistības un darbības 2011. gadam, pamatojoties uz atjaunināto ekonomikas korekcijas programmu.

               (8)

               Pēdējā desmitgadē Grieķijas izaugsmes rādītāju pamatā bija neilgtspējīgi virzītājspēki: paralēli patēriņa un mājokļos veikto ieguldījumu uzplaukumam bija augstu reālo algu pieaugums un kreditēšanas strauja attīstība; minēto izaugsmi veicināja zemas nekustamā īpašuma likmes, kas saistītas ar euro pieņemšanu un finanšu tirgus liberalizāciju. Pasaules 2008.–2009. gada krīze norādīja uz trūkumiem, tostarp uz neilgtspējīgu fiskālo politiku, ko daļēji slēpa neuzticama statistika un provizoriski augstie ieņēmumi, iesīkstējušiem darba un preču tirgiem, konkurētspējas zaudēšanu un aizvien lielāku ārējo parādu. Lai arī ne no paša sākuma, banku nozari skāra ekonomikas un uzticēšanās krīze. Fiskālā stāvokļa pasliktināšanās apjoms tika atklāts vēlu būtisku trūkumu dēļ Grieķijas grāmatvedības un statistikas sistēmās. Tas kavēja korekcijas pasākumu īstenošanu. Tā kā palielinajās bažas par Grieķijas fiskālo ilgtspēju un palielinājās izvairīšanās no riska pasaules mērogā, 2010. gada sākumā noskaņojums pret Grieķiju tirgū strauji pasliktinājās. Grieķija 2010. gada aprīlī lūdza starptautisko finansiālo palīdzību, jo tā saskārās ar apjomīgām finansējuma vajadzībām un nespēja piekļūt starptautiskajiem kapitāla tirgiem.

               (9)

               Grieķija apņēmās īstenot ekonomikas un finanšu korekciju programmu, lai koriģētu fiskālās un ārējās nelīdzsvarotības un atjaunotu uzticību īstermiņā. Vidējā termiņā tai būtu jāveido pamats izaugsmes modelim, kas vairāk uzticas ieguldījumiem un eksportam, atbalstot izaugsmi un nodarbinātību. Korekciju programmā paredzēta visaptveroša darbība trīs jomās: i) savlaicīga fiskālās konsolidācijas stratēģija, ko atbalsta strukturāli pasākumi un labāka fiskālā kontrole; ii) strukturālas reformas darba un ražojumu tirgū, lai risinātu konkurētspējas un izaugsmes problēmu; un iii) centieni aizsargāt banku sistēmas stabilitāti.

               (10)

               Komisija ir izvērtējusi valsts reformu programmas projektu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmas lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Grieķijā, bet arī tās atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzsver, ka steidzami jāīsteno plānotie pasākumi, lai izpildītu Lēmumu 2010/320/ES,

         AR ŠO IESAKA Grieķijai:
   Pilnībā īstenot minētos pasākumus, kas noteikti Lēmumā 2010/320/ES, kuru groza ar Lēmumu 2011/257/ES, un kas sīkāk izklāstīti 2010. gada 3. maija saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos, īpaši 2011. gada 2. jūlija pēdējā papildinājumā.

      Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

      (2)  OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.

      (3)  Padomes Lēmums 2010/486/ES (2010. gada 7. septembris), (OV L 241, 14.9.2010., 12. lpp.); Padomes Lēmums 2010/57/ES (2010. gada 20. decembris), (OV L 26, 29.1.2011., 15. lpp.); Padomes Lēmums 2010/257/ES (2011. gada 7. marts), (OV L 110, 29.4.2011., 26. lpp.).


title: Komisijas Ieteikums ( 2006. gada 17. augusts ) par dezoksinivalenola, zearalenona, ohratoksīna A, T-2 un HT-2 un fumonizīnu klātbūtni produktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               23.8.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 229/7

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2006. gada 17. augusts)
   par dezoksinivalenola, zearalenona, ohratoksīna A, T-2 un HT-2 un fumonizīnu klātbūtni produktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2006/576/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši 211. panta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Pēc Komisijas pieprasījuma Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EPNI) pieņēma atzinumus par mikotoksīniem – 2004. gada 2. jūnijā par dezoksinivalenolu (1), 2004. gada 28. jūlijā par zearalenonu (2), 2004. gada 22. septembrī par ohratoksīnu A (3) un 2005. gada 22. jūnijā par fumonizīniem (4).

               (2)

               Minētajos atzinumos ir secināts, ka visiem četriem mikotoksīniem ir toksiska iedarbība uz vairākām dzīvnieku sugām. Dezoksinivalenols, zearalenons un fumonizīns B1 un B2 tikai ļoti ierobežotā daudzumā no pārtikas nonāk gaļā, pienā un olās, un tāpēc dzīvnieku izcelsmes pārtika tikai nedaudz veicina šo toksīnu iedarbību uz cilvēka organismu kopumā. Ohratoksīns A no barības var nokļūt dzīvnieku izcelsmes pārtikā, bet iedarbības novērtējumā ir norādīts, ka dzīvnieku izcelsmes pārtika tikai minimāli veicina ohratoksīna A iedarbību cilvēka uzturā.

               (3)

               Pašlaik ir ļoti maz datu par T-2 un HT-2 toksīnu klātbūtni produktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai. Steidzami ir arī jāizstrādā un jāapstiprina jutīga analīzes metode. Tomēr ir norādes, ka T-2 un HT-2 klātbūtne produktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai, varētu izraisīt bažas. Tādēļ ir jāizstrādā jutīga analīzes metode, vairāk jāvāc dati par sastopamību, jāveic turpmākas izmeklēšanas un pētījumi par faktoriem saistībā ar T-2 un HT-2 klātbūtni labībā un labības produktos, jo īpaši auzās un auzu produktos.

               (4)

               Ņemot vērā zinātniskos atzinumus, kas minēti 1. apsvērumā, un uzticamu datu trūkumu par T-2 un HT-2 toksīniem, kā arī ievērojamu svārstību minēto mikotoksīnu sastopamībā no gada uz gadu, ir lietderīgi vākt vairāk datus par šiem mikotoksīniem dažādās dzīvnieku barības sastāvdaļās un barībā, papildus jau pieejamiem datiem no saskaņotajām kontroles programmām 2002. (5), 2004. (6) un 2005. gadam (7).

               (5)

               Ir lietderīgi noteikt orientējošās vērtības, kas būtu par pamatu dalībvalstīm labības un labības produktu un dzīvnieku barības maisījumu atbilstības jomā, un ļautu izvairīties no atšķirībām vērtībās, kas pieņemtas dažādās dalībvalstīs, un tādēļ radīta konkurences traucējumu riska.

               (6)

               Dalībvalstīm jāpiemēro orientējošās vērtības attiecībā uz fumonizīnu B1 + B2 tikai no 2007. gada 1. oktobra, lai tas atbilstu noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas 2005. gada 6. jūnija Regulā (EK) Nr. 856/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 466/2001 attiecībā uz Fusarium toksīniem (8).

               (7)

               Paņēmiena novērtējumu, kas minēts šajā ieteikumā, jāveic līdz 2009. gadam, jo īpaši lai noteiktu tā devumu dzīvnieku veselības aizsardzībā. Monitoringa dati, kas iegūti minētā ieteikuma rezultātā, arī palīdzēs labāk izprast minēto mikotoksīnu klātbūtni un svārstības no gada uz gadu plaša klāsta blakusproduktos, ko izmanto dzīvnieku barībā, un šiem datiem ir primāra nozīme, lai vajadzības gadījumā pieņemtu citus tiesību aktus,

         IESAKA TURPMĀK IZKLĀSTĪTO.
   1)   Dalībvalstīm kopā ar barības nozares uzņēmēju aktīvu līdzdalību jāpalielina uzraudzība attiecībā uz dezoksinivalenola, zearalenona, ohratoksīna A, fumonizīna B1 + B2, un T-2 un HT-2 toksīnu klātbūtni labībā un labības produktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai un barības maisījumiem.
   2)   Dalībvalstīm jānodrošina, ka paraugiem vienlaicīgi veic analīzes par dezoksinivalenola, zearalenona, ohratoksīna A, fumonizīna B1 + B2, un T-2 un HT-2 toksīnu klātbūtni, lai noteiktu to vienlaicīgas sastopamības līmeni.
   3)   Dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība minēto mikotoksīnu klātbūtnei pārtikas ražošanas blakus produktos vai līdzproduktos, kas paredzēti dzīvnieku barošanai.
   4)   Dalībvalstīm jānodrošina, ka analīžu rezultāti Komisijai tiek iesniegti regulāri, lai tos varētu apkopot vienā datu bāzē.
   5)   Dalībvalstīm arī jāgarantē, ka pielikumā minētās orientējošās vērtības piemēro, lai noteiktu barības maisījumu, labības un labības produktu, kas paredzēti dzīvnieku barošanai, atbilstību. Attiecībā uz fumonizīnu B1 + B2 dalībvalstis piemēro minētās orientējošās vērtības no 2007. gada 1. oktobra.
   6)   Dalībvalstīm jo īpaši jānodrošina, ka barības nozares uzņēmēji savā riska analīzes un kritisko kontroles punktu (RAKKP) (9) sistēmā izmanto 5. punktā minētās orientējošās vērtības, lai konstatētu kritiskos līmeņus kritiskajos kontroles punktos, kas nosaka vielas atbilstību vai neatbilstību, un novērstu, likvidētu vai mazinātu noteiktos riskus.
   Piemērojot orientējošās vērtības, dalībvalstīm jāņem vērā fakts, ka minētās vērtības labībai un labības produktiem ir noteiktas visizturīgākajām dzīvnieku sugām, un tāpēc tās ir jāuzskata par augstākajām orientējošām vērtībām.
   Attiecībā uz barību, kas paredzēta īpaši jutīgiem dzīvniekiem, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka barības ražotājs labībai un labības produktiem piemēro zemākas orientējošās vērtības, ņemot vērā šo sugu jutīgumu un sekmējot to, ka šo sugu dzīvnieku barības maisījumiem noteiktās orientējošās vērtības tiek ievērotas.

      Briselē, 2006. gada 17. augustā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, atzinums pēc Komisijas pieprasījuma 2004. gada 2. jūnijā par dezoksinivalenolu kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/478.Par.0005.File.dat/opinion05_contam_ej73_deoxynivalenol_v2_en1.pdf

      (2)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, atzinums pēc Komisijas pieprasījuma 2004. gada 28. jūlijā par zearalenonu kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/527.Par.0004.File.dat/opinion_contam06_ej89_zearalenone_v3_en1.pdf

      (3)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, atzinums pēc Komisijas pieprasījuma 2004. gada 22. septembrī par ohratoksīnu A kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/645.Par.0001.File.dat/opinion_contam09_ej101_ochratoxina_en1.pdf

      (4)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnes ekspertu grupas jautājumos, kas saistīti ar piesārņojumu pārtikas apritē, atzinums pēc Komisijas pieprasījuma 2005. gada 22. jūnijā par fuminozīniem kā par nevēlamu vielu dzīvnieku barībā.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1037.Par.0001.File.dat/contam_op_ej235_fumonisins_en1.pdf

      (5)  Komisijas 2002. gada 12. marta Ieteikums 2002/214/EK par saskaņotu pārbaužu programmu dzīvnieku ēdināšanas jomā 2002. gadam, kas atbilst Padomes Direktīvai 95/53/EK (OV L 70, 13.3.2002., 20. lpp.).

      (6)  Komisijas 2004. gada 17. februāra Ieteikums 2004/163/EK par saskaņotu pārbaužu programmu dzīvnieku ēdināšanas jomā 2004. gadam, kas atbilst Padomes Direktīvai 95/53/EK (OV L 52, 21.2.2004., 70. lpp.).

      (7)  Komisijas 2005. gada 2. marta Ieteikums 2005/187/EK par saskaņotu pārbaužu programmu dzīvnieku ēdināšanas jomā 2005. gadam, kas atbilst Padomes Direktīvai 95/53/EK (OV L 62, 9.3.2005., 22. lpp.).

      (8)  OV L 143, 7.6.2005., 3. lpp.

      (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 183/2005 (OV L 35, 8.2.2005., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      ORIENTĒJOŠĀS VĒRTĪBAS

                  Mikotoksīns

                  Dzīvnieku barībai paredzēti produkti

                  Orientējošā vērtība mg/kg (ppm) attiecībā uz barību ar mitruma saturu 12 %

                  Dezoksinivalenols

                  Barības sastāvdaļas (1)

                              —

                              labība un labības produkti (2), izņemot kukurūzas blakusproduktus

                  8

                              —

                              kukurūzas blakusprodukti

                  12

                  Papildbarība un pilnvērtīga barība, izņemot:

                  5

                              —

                              papildbarību un pilnvērtīgo barību cūkām

                  0,9

                              —

                              papildbarību un pilnvērtīgo barību teļiem (< 4 mēnešiem), jēriem un kazlēniem

                  2

                  Zearalenons

                  Barības sastāvdaļas (1)

                              —

                              labība un labības produkti (2), izņemot kukurūzas blakusproduktus

                  2

                              —

                              kukurūzas blakusprodukti

                  3

                  Papildbarība un pilnvērtīgā barība

                              —

                              papildbarība un pilnvērtīgā barība sivēniem un jauncūkām (jaunas sivēnmātes)

                  0,1

                              —

                              papildbarība un pilnvērtīgā barība sivēnmātēm un nobarojamām cūkām

                  0,25

                              —

                              papildbarība un pilnvērtīgā barība teļiem, piena lopiem, aitām (ieskaitot jērus) un kazām (ieskaitot kazlēnus)

                  0,5

                  Ohratoksīns A

                  Barības sastāvdaļas (1)

                              —

                              labība un labības produkti (2)

                  0,25

                  Papildbarība un pilnvērtīgā barība

                              —

                              papildbarība un pilnvērtīgā barība cūkām

                  0,05

                              —

                              papildbarība un pilnvērtīgā barība mājputniem

                  0,1

                  Fumonizīns B1 + B2

                  Barības sastāvdaļas (1)

                              —

                              kukurūza un kukurūzas produkti (3)

                  60

                  Papildbarība un pilnvērtīgā barība

                              —

                              cūkām, zirgiem (Equidae), trušiem un lolojumdzīvniekiem

                  5

                              —

                              zivīm

                  10

                              —

                              mājputniem, teļiem (< 4 mēnešiem), jēriem un kazlēniem

                  20

                              —

                              pieaugušiem atgremotājdzīvniekiem (> 4 mēnešiem) un ūdelēm

                  50

         (1)  Ja dienas devā izmanto tikai pilnvērtīgo barību, īpaša uzmanība jāvelta labībai un labības produktiem, ko tieši baro dzīvniekiem, lai, dienas devā lietojot šo barību, minēto mikotoksīnu līmenis dzīvniekos nepārsniegtu atļauto iedarbības līmeni.

         (2)  Termins“labība un labības produkti” nozīmē ne tikai barības sastāvdaļas, kas uzskaitītas Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīvas 96/25/EK par barības sastāvdaļu apriti (OV L 125, 23.5.1996., 35. lpp.) pielikuma B daļas nepilnīgajā galveno barības sastāvdaļu saraksta 1. pozīcijā “Labības graudi, to produkti un blakusprodukti”, bet arī pārējās barības sastāvdaļas, kas iegūtas no labības, it īpaši labība, ko izmanto dzīvnieku barībā un rupjā dzīvnieku barībā.

         (3)  Termins “kukurūza un kukurūzas produkti” nozīmē ne tikai barības sastāvdaļas, kas iegūtas no kukurūzas, kas uzskaitīta Direktīvas 96/25/EK par barības sastāvdaļu apriti pielikuma B daļas nepilnīgajā galveno barības sastāvdaļu saraksta 1. pozīcijā “Labības graudi, to produkti un blakusprodukti”, bet arī pārējās barības sastāvdaļas, kas iegūtas no kukurūzas, it īpaši kukurūza, ko izmanto dzīvnieku barībā un rupjā dzīvnieku barībā.


title: Komisijas Ieteikums ( 2009. gada 29. oktobris ) par Starptautiskā standartizēto profesiju klasifikatora ( ISCO-08 ) lietošanu (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               10.11.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 292/31

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2009. gada 29. oktobris)
   par Starptautiskā standartizēto profesiju klasifikatora (ISCO-08) lietošanu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/824/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 211. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Starptautiskā darba organizācija ir pārskatījusi līdz šim lietoto Starptautiskā standartizēto profesiju klasifikatora (ISCO-88) iepriekšējo redakciju, lai nodrošinātu efektīvāku klasifikāciju, kuru valstis varētu izmantot nākamajā tautas skaitīšanā, valstu nodarbinātības dienestu vajadzībām un citiem uz klientu orientētiem mērķiem. Lai nodrošinātu tādu datu salīdzināmību, kas attiecas uz profesijām ES dalībvalstīs un pārējās pasaules valstīs, pirms nākamās tautas skaitīšanas, kas notiks 2011. gadā, ir svarīgi ieviest pārskatīto klasifikāciju (ISCO-08) svarīgākajos Eiropas statistikas sistēmu apsekojumos, kuri apkopo datus par profesijām.

               (2)

               Salīdzinot ar ISCO-88 Eiropas redakciju (ISCO-88 (COM)), ISCO-08 klasifikators ir detalizētāks attiecībā uz konkrētām profesijām, kurās ir liels nodarbināto sieviešu īpatsvars.

               (3)

               Dati par profesijām tiek izmantoti, lai aprēķinātu dzimumu segregācijas rādītājus, ko izmanto Eiropas nodarbinātības stratēģijas turpmākajos pasākumos (18. pamatnostādne “Veicināt “dzīves cikla” pieeju darbam” un 22. pamatnostādne “Nodrošināt nodarbinātību veicinošu darbaspēka izmaksu attīstību un algu noteikšanas mehānismus”) (1). Tādēļ ir svarīgi ieviest standarta klasifikatoru, kas nodrošinātu salīdzināmus datus par profesijām.

               (4)

               Datus par profesijām izmanto arī tam, lai novērtētu, vai panākts uzlabojums attiecībā uz dzimumu skaitlisko līdzsvaru vadošos amatos, vērtējot sieviešu un vīriešu īpatsvaru ISCO-88 (COM) uzskaitītajos vadošajos amatos.

               (5)

               Saskaņā ar Padomes 2007. gada 15. novembra Rezolūciju par jaunām iemaņām jaunām darba vietām (2), profesijai būs liela nozīme, novērtējot Eiropas darba tirgū pieprasītās un trūkstošās iemaņas, un ļoti svarīga būs saskaņota profesiju metodoloģija.

               (6)

                  ISCO-08 klasifikatorā sīkāk tiks aprakstītas profesijas, kas saistītas ar informācijas un komunikāciju tehnoloģijām,

         IESAKA.

               1.

               Dalībvalstīm jāizstrādā, jāapkopo un jāizplata statistika, sadalot pa profesijām saskaņā ar 2008. gada Starptautisko standartizēto profesiju klasifikatoru (ISCO-08), kas iekļauts pielikumā, vai saskaņā ar valsts klasifikatoru, kas izstrādāts atbilstīgi ISCO-08.

               2.

               Dalībvalstīm jāizmanto ISCO-08 2010. gada izpeļņas struktūras apsekojumā.

               3.

               Sākot no 2011. pārskata gada dalībvalstīm jāizmanto ISCO-08 visās statistikas jomās, kurās norādīta pēc profesijām sadalīta statistika.

      Briselē, 2009. gada 29. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  OV L 198, 26.7.2008., 47. lpp.

      (2)  OV C 290, 4.12.2007., 1. lpp.

      PIELIKUMS

            ISCO-08 KLASIFIKATORS

      1.   Vadītāji

      11.   Vadītāji, valsts augstākās amatpersonas un likumdevēji
      111.   Likumdevēji, valsts augstākās amatpersonas un vadītāji, ierēdņi vadītāja amatā

                  1111

                  Likumdevēji

                  1112

                  Valsts augstākās amatpersonas un ierēdņi vadītāja amatā

                  1113

                  Vietējo pašvaldību vadītāji

                  1114

                  Politisko un sabiedrisko organizāciju amatpersonas

            112.   Rīkotājdirektori un uzņēmumu vadītāji

                  1120

                  Rīkotājdirektori un uzņēmumu vadītāji

            12.   Administratīvie vadītāji un komercdirektori
      121.   Vadītāji komercpakalpojumu un administrācijas jomā

                  1211

                  Finanšu vadītāji

                  1212

                  Personāla vadītāji

                  1213

                  Politikas un plānošanas vadītāji

                  1219

                  Citur neklasificēti komercpakalpojumu un administrācijas jomas vadītāji

            122.   Tirdzniecības, tirgzinības un attīstības jomas vadītāji

                  1221

                  Tirdzniecības un tirgzinības jomas vadītāji

                  1222

                  Reklāmas un sabiedrisko attiecību jomas vadītāji

                  1223

                  Pētniecības un attīstības jomas vadītāji

            13.   Ražošanas un specializēto pakalpojumu jomas vadītāji
      131.   Ražošanas struktūrvienību vadītāji lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības nozarē

                  1311

                  Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības ražošanas vadītāji

                  1312

                  Akvakultūras un zivsaimniecības ražošanas vadītāji

            132.   Apstrādes un ieguves rūpniecības, būvniecības un loģistikas jomas vadīt

                  1321

                  Vadītāji apstrādes rūpniecībā

                  1322

                  Vadītāji ieguves rūpniecībā

                  1323

                  Vadītāji būvniecībā

                  1324

                  Transporta, sakaru, noliktavu, sagādes, loģistikas un tām radniecīgu jomu vadītāji

            133.   Vadītāji informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pakalpojumu jomā

                  1330

                  Vadītāji informācijas un komunikāciju tehnoloģiju pakalpojumu jomā

            134.   Vadītāji specializēto pakalpojumu jomā

                  1341

                  Vadītāji bērnu aprūpes pakalpojumu jomā

                  1342

                  Vadītāji veselības pakalpojumu jomā

                  1343

                  Vadītāji veco ļaužu aprūpes pakalpojumu jomā

                  1344

                  Vadītāji sociālās labklājības jomā

                  1345

                  Vadītāji izglītības jomā

                  1346

                  Vadītāji finanšu un apdrošināšanas pakalpojumu jomā

                  1349

                  Citur neklasificēti vadītāji specializēto pakalpojumu jomā

            14.   Vadītāji viesmīlības, ēdināšanas, tirdzniecības un citu pakalpojumu jomā
      141.   Vadītāji viesmīlības un ēdināšanas pakalpojumu jomā

                  1411

                  Vadītāji viesmīlības pakalpojumu jomā

                  1412

                  Vadītāji ēdināšanas pakalpojumu jomā

            142.   Vadītāji mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības jomā

                  1420

                  Vadītāji mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības jomā

            143.   Vadītāji citu pakalpojumu jomā

                  1431

                  Sporta, atpūtas un kultūras centru vadītāji

                  1439

                  Citur neklasificēti vadītāji pakalpojumu jomā

            2.   Vecākie speciālisti

      21.   Zinātnes un inženierzinātņu jomas vecākie speciālisti
      211.   Fizikas un zemes zinātņu vecākie speciālisti

                  2111

                  Fiziķi un astronomi

                  2112

                  Meteorologi

                  2113

                  Ķīmiķi

                  2114

                  Ģeologi un ģeofiziķi

            212.   Matemātiķi, aktuāri un statistiķi

                  2120

                  Matemātiķi, aktuāri un statistiķi

            213.   Dzīvas dabas zinātņu vecākie speciālisti

                  2131

                  Biologi, botāniķi, zoologi un tiem radniecīgu profesiju vecākie speciālisti

                  2132

                  Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības vecākie speciālisti

                  2133

                  Vides aizsardzības vecākie speciālisti

            214.   Inženieri (izņemot elektrotehnoloģiju inženierus)

                  2141

                  Rūpniecības un ražošanas inženieri

                  2142

                  Būvinženieri

                  2143

                  Vides jomas inženieri

                  2144

                  Mehānikas inženieri

                  2145

                  Ķīmijas inženieri

                  2146

                  Ieguves rūpniecības inženieri, metalurgi un tiem radniecīgu profesiju vecākie speciālisti

                  2149

                  Citur neklasificēti inženieri

            215.   Elektrotehnoloģiju inženieri

                  2151

                  Elektroinženieri

                  2152

                  Elektronikas inženieri

                  2153

                  Telekomunikāciju inženieri

            216.   Arhitekti, plānotāji, ģeodēzijas un kartogrāfijas inženieri un dizaineri

                  2161

                  Būvniecības arhitekti

                  2162

                  Ainavu arhitekti

                  2163

                  Izstrādājumu un apģērbu dizaineri

                  2164

                  Pilsētplānotāji un satiksmes plānotāji

                  2165

                  Ģeodēzijas un kartogrāfijas inženieri

                  2166

                  Grafikas un multimediju dizaineri

            22.   Veselības aprūpes vecākie speciālisti
      221.   Ārsti

                  2211

                  Vispārējās prakses ārsti

                  2212

                  Specialitāšu ārsti

            222.   Vecākās medicīnas māsas un vecmātes

                  2221

                  Vecākās medicīnas māsas

                  2222

                  Vecmātes

            223.   Tradicionālās un komplimentārās medicīnas vecākie speciālisti

                  2230

                  Tradicionālās un komplimentārās medicīnas vecākie speciālisti

            224.   Ārstu palīgi

                  2240

                  Ārstu palīgi

            225.   Veterinārārsti

                  2250

                  Veterinārārsti

            226.   Citi vecākie veselības aprūpes speciālisti

                  2261

                  Zobārsti

                  2262

                  Farmaceiti un farmakologi

                  2263

                  Vides veselības, arodveselības un higiēnas vecākie speciālisti

                  2264

                  Fizioterapeiti

                  2265

                  Dietologi un vecākie uztura speciālisti

                  2266

                  Audiologi un runas terapijas vecākie speciālisti

                  2267

                  Optometristi un redzes korekciju optiķi

                  2269

                  Citur neklasificēti vecākie veselības aprūpes speciālisti

            23.   Vecākie izglītības speciālisti
      231.   Universitāšu un citu augstākās izglītības iestāžu akadēmiskais personāls

                  2310

                  Universitāšu un citu augstākās izglītības iestāžu pasniedzēji

            232.   Profesionālās izglītības pedagogi

                  2320

                  Profesionālās izglītības pedagogi

            233.   Vidējās izglītības iestāžu pedagogi

                  2330

                  Vidējās izglītības iestāžu pedagogi

            234.   Pamatizglītības un pirmsskolas pedagogi

                  2341

                  Pamatizglītības pedagogi

                  2342

                  Pirmsskolas pedagogi

            235.   Citi izglītības jomas vecākie speciālisti

                  2351

                  Izglītības metodikas speciālisti

                  2352

                  Skolotāji bērniem ar īpašām vajadzībām

                  2353

                  Citi valodu skolotāji

                  2354

                  Citi mūzikas skolotāji

                  2355

                  Citi mākslas skolotāji

                  2356

                  Informātikas pasniedzēji

                  2359

                  Citur neklasificēti izglītības jomas vecākie speciālisti

            24.   Komercdarbības un pārvaldes (administrācijas) vecākie speciālisti
      241.   Vecākie finanšu speciālisti

                  2411

                  Grāmatveži

                  2412

                  Finanšu un investīciju konsultanti

                  2413

                  Finanšu analītiķi

            242.   Pārvaldes (administrācijas) vecākie speciālisti

                  2421

                  Vadības un organizācijas analītiķi

                  2422

                  Politikas pārvaldības vecākie speciālisti

                  2423

                  Personāla un izaugsmes vecākie speciālisti

                  2424

                  Apmācības un personāla attīstības vecākie speciālisti

            243.   Tirdzniecības, tirgzinības un sabiedrisko attiecību vecākie speciālisti

                  2431

                  Reklāmas un tirgzinības vecākie speciālisti

                  2432

                  Sabiedrisko attiecību vecākie speciālisti

                  2433

                  Vecākie speciālisti tehnisko un medicīnas preču tirdzniecības jomā (izņemot IKT)

                  2434

                  Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju tirdzniecības vecākie speciālisti

            25.   Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju vecākie speciālisti
      251.   Programmētāji un lietojumprogrammu veidotāji un analītiķi

                  2511

                  Sistēmanalītiķi

                  2512

                  Programmētāji

                  2513

                  Tīmekļa lapu un multimediju veidotāji

                  2514

                  Lietojumprogrammu izstrādātāji

                  2519

                  Citur neklasificēti programmētāji un lietojumprogrammu veidotāji un analītiķi

            252.   Datubāzu un tīklu vecākie speciālisti

                  2521

                  Datubāzu veidotāji un administratori

                  2522

                  Sistēmu administratori

                  2523

                  Datortīklu vecākie speciālisti

                  2529

                  Citur neklasificēti datubāzu un tīklu vecākie speciālisti

            26.   Juridisko, sociālo un kultūras lietu vecākie speciālisti
      261.   Juristi

                  2611

                  Juristi

                  2612

                  Tiesneši

                  2619

                  Citur neklasificēti juridisko lietu vecākie speciālisti

            262.   Bibliotekāri, arhīvisti un tiem radniecīgo profesiju vecākie speciālisti

                  2621

                  Arhīvisti un muzeju vecākie speciālisti

                  2622

                  Bibliotekāri un tiem radniecīgu profesiju vecākie speciālisti

            263.   Sociālo un reliģisko lietu vecākie speciālisti

                  2631

                  Ekonomisti

                  2632

                  Sociologi, antropologi un tiem radniecīgu profesiju vecākie speciālisti

                  2633

                  Filozofi, vēsturnieki un politologi

                  2634

                  Psihologi

                  2635

                  Sociālā darba un konsultāciju vecākie speciālisti

                  2636

                  Reliģisko lietu vecākie speciālisti

            264.   Rakstnieki, žurnālisti un lingvisti

                  2641

                  Rakstnieki un tiem radniecīgu profesiju vecākie speciālisti

                  2642

                  Žurnālisti

                  2643

                  Tulkotāji, tulki un citi lingvisti

            265.   Radošo un izpildītājmākslu mākslinieki

                  2651

                  Vizuālo mākslu mākslinieki

                  2652

                  Mūziķi, dziedātāji un komponisti

                  2653

                  Dejotāji un horeogrāfi

                  2654

                  Kino, teātra un tiem radniecīgu jomu režisori un producenti

                  2655

                  Aktieri

                  2656

                  Radio, televīzijas un citu mediju diktori

                  2659

                  Citur neklasificēti mākslinieki radošo un izpildītājmākslu jomā

            3.   Speciālisti

      31.   Zinātnes un inženierzinātņu speciālisti
      311.   Fizikas un inženierzinātņu speciālisti

                  3111

                  Ķīmijas un fizikas zinātņu speciālisti

                  3112

                  Būvniecības speciālisti

                  3113

                  Elektrotehnikas speciālisti

                  3114

                  Elektronikas speciālisti

                  3115

                  Inženiermehānikas speciālisti

                  3116

                  Inženierķīmijas speciālisti

                  3117

                  Ieguves rūpniecības un metalurģijas speciālisti

                  3118

                  Rasētāji

                  3119

                  Citur neklasificēti fizikas un inženierzinātņu speciālisti

            312.   Ieguves, apstrādes rūpniecības un būvniecības uzraugi

                  3121

                  Ieguves rūpniecības uzraugi

                  3122

                  Apstrādes rūpniecības uzraugi

                  3123

                  Būvniecības uzraugi

            313.   Tehnoloģisko procesu kontroles speciālisti

                  3131

                  Elektrostaciju operatori

                  3132

                  Atkritumu dedzināšanas un ūdens attīrīšanas iekārtu operatori

                  3133

                  Ķīmiskās pārstrādes rūpnīcu operatori

                  3134

                  Naftas un dabasgāzes pārstrādes rūpnīcu operatori

                  3135

                  Metāla ražošanas procesu speciālisti

                  3139

                  Citur neklasificēti tehnoloģisko procesu kontroles speciālisti

            314.   Dzīvās dabas zinātņu un tām radniecīgu zinātņu speciālisti

                  3141

                  Dzīvās dabas zinātņu speciālisti (izņemot medicīnu)

                  3142

                  Lauksaimniecības speciālisti

                  3143

                  Mežsaimniecības speciālisti

            315.   Kuģu un gaisa kuģu vadītāji un tehniskie speciālisti

                  3151

                  Kuģu mehāniķi

                  3152

                  Kuģu stūrmaņi un loči

                  3153

                  Gaisa kuģu piloti un tiem radniecīgu profesiju speciālisti

                  3154

                  Gaisa satiksmes vadības dispečeri

                  3155

                  Gaisa satiksmes drošības elektronikas speciālisti

            32.   Veselības aprūpes speciālisti
      321.   Medicīnas un farmācijas speciālisti

                  3211

                  Vizuālās diagnostikas un terapijas iekārtu speciālisti

                  3212

                  Klīnisko un patoloģijas laboratoriju speciālisti

                  3213

                  Farmācijas speciālisti un asistenti

                  3214

                  Medicīnas ierīču un zobu protēžu speciālisti

            322.   Medicīnas māsas un vecmāšu palīgi

                  3221

                  Medicīnas māsas

                  3222

                  Vecmāšu palīgi

            323.   Tradicionālās un komplimentārās medicīnas speciālisti

                  3230

                  Tradicionālās un komplimentārās medicīnas speciālisti

            324.   Veterinārijas speciālisti un asistenti

                  3240

                  Veterinārijas speciālisti un asistenti

            325.   Citi veselības aprūpes speciālisti

                  3251

                  Zobārstu asistenti un palīgi

                  3252

                  Medicīniskās dokumentācijas un informācijas apstrādes speciālisti

                  3253

                  Sabiedrības veselības darbinieki

                  3254

                  Praktizējoši optiķi

                  3255

                  Fizioterapijas speciālisti un asistenti

                  3256

                  Medicīniskie asistenti

                  3257

                  Vides un arodveselības inspektori un radniecīgu profesiju speciālisti

                  3258

                  Neatliekamās medicīniskās palīdzības darbinieki

                  3259

                  Citur neklasificēti veselības aprūpes speciālisti

            33.   Komercdarbības un pārvaldes (administrācijas) speciālisti
      331.   Finanšu un matemātikas speciālisti

                  3311

                  Vērtspapīru un finanšu mākleri un brokeri

                  3312

                  Kredītu un aizņēmumu speciālisti

                  3313

                  Grāmatvedības speciālisti

                  3314

                  Statistiķi, matemātiķi un tiem radniecīgu profesiju speciālisti

                  3315

                  Novērtētāji un izsolītāji

            332.   Tirdzniecības un iepirkumu aģenti un starpnieki

                  3321

                  Apdrošināšanas pārstāvji

                  3322

                  Tirdzniecības pārstāvji

                  3323

                  Iepirkumu speciālisti

                  3324

                  Tirdzniecības starpnieki

            333.   Komercpakalpojumu speciālisti

                  3331

                  Preču pārvadājumu aģenti

                  3332

                  Konferenču un pasākumu organizatori

                  3333

                  Nodarbinātības aģenti

                  3334

                  Nekustamā īpašuma mākleri un īpašumu pārvaldes speciālisti

                  3339

                  Citur neklasificēti komercpakalpojumu jomas speciālisti

            334.   Administratīvie sekretāri un sekretāri ar specializāciju noteiktā jomā

                  3341

                  Biroja vadītāji

                  3342

                  Juridiskie sekretāri

                  3343

                  Administratīvie sekretāri un izpildsekretāri

                  3344

                  Medicīnas jomas sekretāri

            335.   Valsts varas īstenošanas speciālisti

                  3351

                  Muitnieki un robežinspektori

                  3352

                  Valsts nodokļu inspektori

                  3353

                  Valsts sociālās apdrošināšanas speciālisti

                  3354

                  Valsts licencēšanas speciālisti

                  3355

                  Policijas inspektori un izmeklētāji

                  3359

                  Citur neklasificēti valsts varas īstenošanas speciālisti

            34.   Juridisko, sociālo un kultūras lietu un tām radniecīgu lietu speciālisti
      341.   Juridisko, sociālo un reliģijas lietu speciālisti

                  3411

                  Juristi un tiem radniecīgu profesiju speciālisti

                  3412

                  Sociālā darba speciālisti

                  3413

                  Reliģisko lietu speciālisti

            342.   Sporta un fiziskās sagatavotības speciālisti

                  3421

                  Individuālo un komandu sporta veidu sportisti

                  3422

                  Sporta treneri, instruktori un speciālisti

                  3423

                  Fiziskās sagatavotības instruktori un sporta pasākumu organizatori

            343.   Mākslas, kultūras un kulinārijas speciālisti

                  3431

                  Fotogrāfi

                  3432

                  Dizaina speciālisti un dekoratori

                  3433

                  Galeriju, muzeju un bibliotēku speciālisti

                  3434

                  Šefpavāri

                  3435

                  Citi mākslas un kultūras speciālisti

            35.   Informācijas un komunikāciju speciālisti
      351.   Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju darbības un lietotāju atbalsta speciālisti

                  3511

                  Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju darbības speciālisti

                  3512

                  Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju lietotāju atbalsta speciālisti

                  3513

                  Datortīklu un datorsistēmu speciālisti

                  3514

                  Tīmekļa vietņu speciālisti

            352.   Telekomunikāciju un radiosakaru speciālisti

                  3521

                  Radiosakaru un audiovizuālās jomas speciālisti

                  3522

                  Inženiertelekomunikāciju speciālisti

            4.   Kalpotāji

      41.   Vispārīgie kalpotāji un kancelejas tehnikas operatori
      411.   Vispārīgie biroja kalpotāji

                  4110

                  Vispārīgie biroja kalpotāji

            412.   Sekretāri (vispārīgi)

                  4120

                  Sekretāri (vispārīgi)

            413.   Kancelejas tehnikas operatori

                  4131

                  Mašīnrakstītāji un dokumentu sagatavošanas darbinieki

                  4132

                  Datu ievadīšanas operatori

            42.   Klientu apkalpotāji
      421.   Kasieri un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

                  4211

                  Bankas kasieri un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

                  4212

                  Bukmeikeri, krupjē un tiem radniecīgi spēļu industrijas darbinieki

                  4213

                  Lombardu darbinieki un augļotāji

                  4214

                  Parādu piedzinēji un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

            422.   Klientu informētāji

                  4221

                  Ceļojumu konsultanti un ceļojumu biroju darbinieki

                  4222

                  Apkalpošanas un informācijas centru darbinieki

                  4223

                  Telefona pārslēgšanas pults operatori

                  4224

                  Viesnīcu reģistratori

                  4225

                  Uzziņu operatori

                  4226

                  Reģistratori (vispārīgi)

                  4227

                  Aptauju un tirgus pētījumu veicēji

                  4229

                  Citur neklasificēti klientu informēšanas darbinieki

            43.   Uzskaites un materiālo vērtību reģistrēšanas darbinieki
      431.   Uzskaites darbinieki

                  4311

                  Uzskaites un grāmatvedības darbinieki

                  4312

                  Statistikas, finanšu un apdrošināšanas darbinieki

                  4313

                  Algu aprēķināšanas darbinieki

            432.   Materiālo vērtību un transporta darbības uzskaites darbinieki

                  4321

                  Noliktavu darbinieki

                  4322

                  Ražošanas uzskaites darbinieki

                  4323

                  Transporta uzskaites darbinieki

            44.   Citi kalpotāji
      441.   Citi kalpotāji

                  4411

                  Bibliotēku darbinieki

                  4412

                  Pasta piegādes un šķirošanas darbinieki

                  4413

                  Informācijas kodētāji, korektori un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

                  4414

                  Rakstveži un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

                  4415

                  Arhivēšanas un kopēšanas darbu darbinieki

                  4416

                  Personāla uzskaites darbinieki

                  4419

                  Citur neklasificēti kalpotāji

            5.   Pakalpojumu un tirdzniecības darbinieki

      51.   Individuālo pakalpojumu jomas darbinieki
      511.   Ceļojumu pavadoņi, konduktori un gidi

                  5111

                  Ceļojumu pavadoņi un stjuarti

                  5112

                  Transporta konduktori

                  5113

                  Ceļojumu gidi

            512.   Pavāri

                  5120

                  Pavāri

            513.   Viesmīļi un bārmeņi

                  5131

                  Viesmīļi

                  5132

                  Bārmeņi

            514.   Frizieri, skaistumkopšanas darbinieki un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

                  5141

                  Frizieri

                  5142

                  Skaistumkopšanas un tai radniecīgu profesiju darbinieki

            515.   Namu pārziņi un saimniecības vadītāji

                  5151

                  Uzkopšanas un saimniecības daļas vadītāji birojos, viesnīcās un citās iestādēs

                  5152

                  Saimniecības vadītāji mājsaimniecībās

                  5153

                  Ēku uzraugi

            516.   Citi individuālo pakalpojumu darbinieki

                  5161

                  Astrologi, zīlnieki un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

                  5162

                  Pavadoņi un sulaiņi

                  5163

                  Apbedīšanas pakalpojumu darbinieki

                  5164

                  Mājdzīvnieku kopēji un dzīvnieku aprūpes darbinieki

                  5165

                  Braukšanas apmācības instruktori

                  5169

                  Citur neklasificēti individuālo pakalpojumu jomas darbinieki

            52.   Tirdzniecības darbinieki
      521.   Ielu un tirgus pārdevēji

                  5211

                  Kiosku un tirgus pārdevēji

                  5212

                  Ielu pārtikas tirgotāji

            522.   Veikalu pārdevēji

                  5221

                  Mazu veikalu vadītāji

                  5222

                  Vecākie pārdevēji

                  5223

                  Veikalu pārdevēji

            523.   Kasieri un biļešu pārdevēji

                  5230

                  Kasieri un biļešu pārdevēji

            524.   Citi tirdzniecības darbinieki

                  5241

                  Tērpu demonstrētāji un citi modeļi

                  5242

                  Preču demonstrētāji

                  5243

                  Komivojažieri

                  5244

                  Pārdevēji pa telefonu

                  5245

                  Pārdevēji degvielas uzpildes stacijā

                  5246

                  Ēdnīcas kasieri-pārdevēji

                  5249

                  Citur neklasificēti tirdzniecības darbinieki

            53.   Individuālās aprūpes darbinieki
      531.   Bērnu pieskatītāji un skolotāju palīgi

                  5311

                  Bērnu aprūpes darbinieki

                  5312

                  Skolotāju palīgi

            532.   Individuālās aprūpes darbinieki veselības pakalpojumu jomā

                  5321

                  Veselības aprūpes palīgspeciālisti

                  5322

                  Individuālās mājaprūpes darbinieki

                  5329

                  Citur neklasificēti individuālās aprūpes darbinieki veselības pakalpojumu jomā

            54.   Apsardzes pakalpojumu nozares darbinieki
      541.   Apsardzes pakalpojumu darbinieki

                  5411

                  Ugunsdzēsēji

                  5412

                  Policisti

                  5413

                  Cietumsargi

                  5414

                  Apsargi

                  5419

                  Citur neklasificēti apsardzes pakalpojumu jomas darbinieki

            6.   Kvalificēti lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības darbinieki

      61.   Kvalificēti uz tirdzniecību orientētas lauksaimniecības darbinieki
      611.   Preču dārzeņu un labības audzētāji

                  6111

                  Labības un sakņaugu audzētāji

                  6112

                  Koku un krūmu audzētāji

                  6113

                  Dārznieki, dārza kultūru un stādu audzētāji

                  6114

                  Jauktu lauksaimniecības kultūru audzētāji

            612.   Lopkopji

                  6121

                  Mājlopu un piena lopu audzētāji

                  6122

                  Mājputnu audzētāji

                  6123

                  Biškopji un zīdtārpiņu audzētāji

                  6129

                  Citur neklasificēti lopkopji

            613.   Jauktu lauksaimniecības kultūru audzētāji un lopkopji

                  6130

                  Jauktu lauksaimniecības kultūru audzētāji un lopkopji

            62.   Kvalificēti uz tirdzniecību orientētas mežsaimniecības, zivsaimniecības un medību jomas darbinieki
      621.   Mežkopji un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

                  6210

                  Mežkopji un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

            622.   Zivsaimniecības darbinieki un mednieki

                  6221

                  Akvakultūras jomas darbinieki

                  6222

                  Iekšējo ūdeņu un piekrastes zvejnieki

                  6223

                  Dziļūdens zvejnieki

                  6224

                  Mednieki

            63.   Personiskā patēriņa lauksaimnieki, zvejnieki, mednieki un vācēji
      631.   Personiskam patēriņam paredzētu lauksaimniecības kultūru audzētāji

                  6310

                  Personiskam patēriņam paredzētu lauksaimniecības kultūru audzētāji

            632.   Personiskā patēriņa lopkopji

                  6320

                  Personiskā patēriņa lopkopji

            633.   Personiskam patēriņam paredzētu jauktu lauksaimniecības kultūru audzētāji un lopkopji

                  6330

                  Personiskam patēriņam paredzētu jauktu lauksaimniecības kultūru audzētāji un lopkopji

            634.   Personiskā patēriņa zvejnieki, mednieki un vācēji

                  6340

                  Personiskā patēriņa zvejnieki, mednieki un vācēji

            7.   Kvalificēti strādnieki un amatnieki

      71.   Būvniecības un radniecīgo profesiju strādnieki, izņemot elektriķus
      711.   Būvnieki un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  7111

                  Ēku būvnieki

                  7112

                  Mūrnieki un tiem radniecīgo profesiju strādnieki

                  7113

                  Mūrnieki un akmeņkaļi

                  7114

                  Betonētāji un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  7115

                  Namdari un galdnieki

                  7119

                  Citur neklasificēti būvnieki un radniecīgo profesiju strādnieki

            712.   Apdares būvdarbu un radniecīgo profesiju strādnieki

                  7121

                  Jumiķi

                  7122

                  Grīdu seguma klājēji un flīzētāji

                  7123

                  Apmetēji

                  7124

                  Izolētāji

                  7125

                  Stiklinieki

                  7126

                  Santehniķi

                  7127

                  Gaisa kondicionēšanas un atdzesēšanas iekārtu mehāniķi

            713.   Krāsotāji, būvniecības konstrukciju tīrītāji un radniecīgo profesiju strādnieki

                  7131

                  Krāsotāji un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

                  7132

                  Krāsotāji, kas veic krāsošanu ar izsmidzināšanu, un lakotāji

                  7133

                  Būvniecības konstrukciju tīrītāji

            72.   Metālapstrādes, mašīnbūves un radniecīgo profesiju strādnieki
      721.   Valcētāji, skārdnieki un metāla konstrukciju montētāji, metāllējēji, metinātāji un radniecīgo profesiju strādnieki

                  7211

                  Metālliešanas veidņu izgatavotāji

                  7212

                  Metinātāji

                  7213

                  Valcētāji un skārdnieki

                  7214

                  Metāla konstrukciju sagatavotāji un montētāji

                  7215

                  Takelētāji

            722.   Kalēji, instrumentu izgatavotāji un radniecīgo profesiju strādnieki

                  7221

                  Kalēji un presētāji

                  7222

                  Instrumentatslēdznieki un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  7223

                  Metālapstrādes darbgaldu strādnieki un operatori

                  7224

                  Metāla pulētāji, slīpētāji un instrumentu asinātāji

            723.   Mašīnu mehāniķi un atslēdznieki

                  7231

                  Mehānisko transportlīdzekļu mehāniķi un atslēdznieki

                  7232

                  Lidmašīnu mehāniķi un atslēdznieki

                  7233

                  Lauksaimniecības un rūpniecības mašīnu mehāniķi un atslēdznieki

                  7234

                  Velosipēdu atslēdznieki un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

            73.   Amatnieki un iespieddarbu strādnieki
      731.   Amatnieki

                  7311

                  Precīzijas izstrādājumu izgatavotāji un labotāji

                  7312

                  Mūzikas instrumentu izgatavotāji un skaņotāji

                  7313

                  Juvelieri

                  7314

                  Podnieki un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  7315

                  Stikla izstrādājumu izgatavotāji un apdarinātāji

                  7316

                  Dekoratīvie apgleznotāji, gravētāji un kodinātāji

                  7317

                  Koka, pinumu un tiem radniecīgu materiālu mākslas priekšmetu izgatavotāji

                  7318

                  Tekstila, ādas un radniecīgu materiālu mākslas priekšmetu izgatavotāji

                  7319

                  Citur neklasificēti amatnieki

            732.   Iespieddarbu strādnieki

                  7321

                  Burtliči

                  7322

                  Iespiedēji

                  7323

                  Grāmatu iesējēji un apdarinātāji

            74.   Elektrisko un elektronikas iekārtu strādnieki
      741.   Elektroiekārtu montētāji un labotāji

                  7411

                  Būvelektriķi un tiem radniecīgu nozaru elektriķi

                  7412

                  Elektroiekārtu mehāniķi un atslēdznieki

                  7413

                  Elektrolīniju mehāniķi un labotāji

            742.   Elektronisko un telekomunikāciju iekārtu mehāniķi un labotāji

                  7421

                  Elektronikas mehāniķi un apkalpotāji

                  7422

                  Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju uzstādītāji un apkalpotāji

            75.   Pārtikas apstrādes un kokapstrādes strādnieki, apģērbu izgatavošanas un citi amatnieki un radniecīgo profesiju strādnieki
      751.   Pārtikas apstrādes un radniecīgo profesiju strādnieki

                  7511

                  Miesnieki, zivju apstrādātāji un radniecīgo profesiju pārtikas apstrādātāji

                  7512

                  Maiznieki, konditori un konfekšu ražotāji

                  7513

                  Piena produktu ražotāji

                  7514

                  Augļu, dārzeņu un tiem līdzīgu produktu pārstrādātāji

                  7515

                  Pārtikas produktu un dzērienu degustatori

                  7516

                  Tabakas apstrādātāji un tās izstrādājumu ražotāji

            752.   Kokapstrādes strādnieki, mēbeļu izgatavotāji un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  7521

                  Koksnes pirmapstrādes strādnieki

                  7522

                  Mēbeļu un citu koka izstrādājumu ražotāji

                  7523

                  Kokapstrādes darbgaldu regulētāji un operatori

            753.   Apģērbu izgatavotāji un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  7531

                  Šuvēji un cepuru izgatavotāji

                  7532

                  Apģērbu un līdzīgu izstrādājumu modelētāji un piegriezēji

                  7533

                  Šuvēji, izšuvēji un radniecīgo profesiju strādnieki

                  7534

                  Mēbeļu apvilcēji un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  7535

                  Kažokādu apstrādātāji un ādmiņi

                  7536

                  Kurpnieki un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

            754.   Citi amatnieki un strādnieki

                  7541

                  Ūdenslīdēji

                  7542

                  Spridzinātāji

                  7543

                  Produktu vērtētāji un izmēģinātāji (izņemot pārtiku un dzērienus)

                  7544

                  Dezinfektori un citi kaitēkļu un nezāļu iznīcinātāji

                  7549

                  Citur neklasificēti radniecīgo profesiju amatnieki un strādnieki

            8.   Iekārtu un mašīnu operatori un izstrādājumu montieri

      81.   Rūpniecisko iekārtu operatori
      811.   Ieguves un minerālu apstrādes iekārtu operatori

                  8111

                  Karjera strādnieki

                  8112

                  Minerālu un akmens apstrādes iekārtu operatori

                  8113

                  Urbumu urbēji un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  8114

                  Cementa ražošanas, akmens un citu minerālizejvielu apstrādes iekārtu operatori

            812.   Metālu apstrādes un metālu virsmas apstrādes iekārtu operatori

                  8121

                  Metāla apstrādes iekārtu operatori

                  8122

                  Metālu virsmas apstrādes iekārtu operatori

            813.   Ķīmisko un fotoizstrādājumu ražošanas iekārtu un mašīnu operatori

                  8131

                  Ķīmisko izstrādājumu ražošanas iekārtu un mašīnu operatori

                  8132

                  Fotoizstrādājumu ražošanas iekārtu operatori

            814.   Gumijas, plastmasas un papīra izstrādājumu ražošanas iekārtu operatori

                  8141

                  Gumijas izstrādājumu ražošanas iekārtu operatori

                  8142

                  Plastmasas izstrādājumu ražošanas iekārtu operatori

                  8143

                  Papīra izstrādājumu ražošanas iekārtu operatori

            815.   Tekstila, kažokādas un ādas izstrādājumu ražošanas iekārtu operatori

                  8151

                  Dzijas sagatavošanas, vērpšanas un šķeterēšanas mašīnu operatori

                  8152

                  Aušanas un adīšanas mašīnu operatori

                  8153

                  Šujmašīnu operatori

                  8154

                  Balināšanas, krāsošanas un audumu tīrīšanas mašīnu operatori

                  8155

                  Kažokādu un ādas apstrādes mašīnu operatori

                  8156

                  Apavu un tiem radniecīgu izstrādājumu ražošanas iekārtu operatori

                  8157

                  Veļas mazgājamo mašīnu operatori

                  8159

                  Citur neklasificēti tekstila, kažokādas un ādas izstrādājumu ražošanas iekārtu operatori

            816.   Pārtikas un līdzīgu produktu ražošanas iekārtu operatori

                  8160

                  Pārtikas un līdzīgu produktu ražošanas iekārtu operatori

            817.   Koksnes apstrādes un papīra ražošanas iekārtu operatori

                  8171

                  Papīra masas sagatavošanas un papīra ražošanas iekārtu operatori

                  8172

                  Koksnes apstrādes iekārtu operatori

            818.   Citu rūpniecisko iekārtu un mašīnu operatori

                  8181

                  Stikla un keramikas ražošanas iekārtu operatori

                  8182

                  Tvaika turbīnu, dzinēju un boileru operatori

                  8183

                  Iepakošanas, iepildīšanas un marķēšanas iekārtu operatori

                  8189

                  Citur neklasificēti rūpniecisko iekārtu un mašīnu operatori

            82.   Montieri
      821.   Montieri

                  8211

                  Mehānisko mašīnu montieri

                  8212

                  Elektrisko un elektronisko iekārtu montieri

                  8219

                  Citur neklasificēti montieri

            83.   Pašgājēju mašīnu un iekārtu vadītāji un celšanas iekārtu un mašīnu operatori
      831.   Lokomotīvju mašīnisti un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  8311

                  Lokomotīvju mašīnisti

                  8312

                  Dzelzceļa pārmijnieki, sakabinātāji un tiem radniecīgu profesiju darbinieki

            832.   Transporta līdzekļu vadītāji

                  8321

                  Motociklu vadītāji

                  8322

                  Vieglo automobiļu, taksometru un mazietilpīgo kravas automobiļu un mikroautobusu vadītāji

            833.   Smago kravas automobiļu un autobusu vadītāji

                  8331

                  Autobusu, trolejbusu un tramvaju vadītāji

                  8332

                  Smago kravas automobiļu ar piekabēm un autovilcienu vadītāji

            834.   Lauksaimniecības, zemes darbu, celšanas un citu kraušanas iekārtu operatori

                  8341

                  Lauksaimniecības un mežsaimniecības mašīnu, mehānismu un iekārtu operatori

                  8342

                  Zemes racēju un tiem līdzīgu mašīnu operatori

                  8343

                  Autoceltņu un citu kraušanas iekārtu operatori

                  8344

                  Autoiekrāvēju operatori

            835.   Kuģu komandas un tām radniecīgu profesiju darbinieki

                  8350

                  Kuģu komandas un tām radniecīgu profesiju darbinieki

            9.   Vienkāršās profesijas

      91.   Apkopēji un palīgi mājas darbos
      911.   Māju, viesnīcu un biroju apkopēji un palīgi

                  9111

                  Mājstrādnieki

                  9112

                  Biroju, viesnīcu un citu iestāžu apkopēji

            912.   Transporta līdzekļu, logu un veļas mazgātāji un citu ar rokām veicamu tīrīšanas darbu izpildītāji

                  9121

                  Veļas mazgātāji un gludinātāji

                  9122

                  Transportlīdzekļu mazgātāji

                  9123

                  Logu mazgātāji

                  9129

                  Citi tīrīšanas darbu veicēji

            92.   Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības strādnieki
      921.   Lauksaimniecības, mežsaimniecības un zivsaimniecības strādnieki

                  9211

                  Lauksaimniecības kultūru audzēšanas saimniecības strādnieki

                  9212

                  Mājlopu fermu strādnieki

                  9213

                  Jauktu lauksaimniecības kultūru un lopkopības fermu strādnieki

                  9214

                  Dārza un dārza kultūru strādnieki

                  9215

                  Mežstrādnieki

                  9216

                  Zivsaimniecības un akvakultūras jomas strādnieki

            93.   Raktuvju, būvniecības, ražošanas un transporta nozares strādnieki
      931.   Raktuvju un būvniecības strādnieki

                  9311

                  Raktuvju un karjeru strādnieki

                  9312

                  Būvniecības strādnieki

                  9313

                  Ēku būvniecības strādnieki

            932.   Rūpniecības strādnieki

                  9321

                  Iesaiņotāji

                  9329

                  Citur neklasificēti rūpniecības strādnieki

            933.   Transporta strādnieki un krāvēji

                  9331

                  Ar roku vai pedāļiem darbināmu transportlīdzekļu vadītāji

                  9332

                  Kučieri

                  9333

                  Krāvēji

                  9334

                  Preču izvietotāji

            94.   Pārtikas produktu sagatavošanas palīgstrādnieki
      941.   Pārtikas produktu sagatavošanas palīgstrādnieki

                  9411

                  Pārtikas sagatavotāji ātrās ēdināšanas uzņēmumos

                  9412

                  Virtuves strādnieki

            95.   Ielu strādnieki un ielu pārdevēji
      951.   Ielu strādnieki un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

                  9510

                  Ielu strādnieki un tiem radniecīgu profesiju strādnieki

            952.   Ielu pārdevēji (izņemot pārtikas preces)

                  9520

                  Ielu pārdevēji (izņemot pārtikas preces)

            96.   Atkritumu savācēji un citu vienkāršo profesiju strādnieki
      961.   Atkritumu savācēji

                  9611

                  Atkritumu savākšanas un pārstrādes strādnieki

                  9612

                  Atkritumu šķirotāji

                  9613

                  Sētnieki un radniecīgu profesiju strādnieki

            962.   Citi vienkāršo profesiju strādnieki

                  9621

                  Kurjeri, sūtījumu piegādātāji un bagāžas nesēji

                  9622

                  Nekvalificēti strādnieki

                  9623

                  Skaitītāju nolasītāji un pārdošanas automātu naudas savācēji

                  9624

                  Ūdensnesēji un malkas vācēji

                  9629

                  Citur neklasificēti vienkāršo profesiju strādnieki

            0.   Armijas profesijas

      01.   Virsnieka pakāpes armijas profesijas
      011.   Virsnieka pakāpes armijas profesijas

                  0110

                  Virsnieka pakāpes armijas profesijas

            02.   Apakšvirsnieka pakāpes armijas profesijas
      021.   Apakšvirsnieka pakāpes armijas profesijas

                  0210

                  Apakšvirsnieka pakāpes armijas profesijas

            03.   Armijas profesijas, citas pakāpes
      031.   Armijas profesijas, citas pakāpes

                  0310

                  Armijas profesijas, citas pakāpes