   LV
LV    LV
 ---pagebreak---           EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                           Briselē, 8.1.2009
                                           COM(2009) 4 galīgā redakcija
                                Ieteikums
                         PADOMES LĒMUMS
             par savstarpējas palīdzības piešķiršanu Latvijai
                                    un
                               Priekšlikums
                         PADOMES LĒMUMS
   par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības nodrošināšanu Latvijai
LV                                                                      LV
 ---pagebreak---                                              Ieteikums
                                      PADOMES LĒMUMS
                          par savstarpējas palīdzības piešķiršanu Latvijai
                                                 un
                                            Priekšlikums
                                      PADOMES LĒMUMS
               par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības nodrošināšanu Latvijai
                                  PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.        IEVADS
   Latvijas ekonomikā pēdējos gados ir izveidojusies liela nelīdzsvarotība, jo ātru izaugsmi ir
   veicinājuši viegli pieejami kredīti un pārmērīgi ekspansīva fiskālā pozīcija, neņemot vērā
   Komisijas un Padomes ieteikumus, jo īpaši atzinumus par Latvijas secīgajām konverģences
   programmām. Šo situāciju ir ievērojami saasinājusi globālā krīze finanšu tirgos un vispārēji
   piesardzīgāka attieksme pret jaunajām tirgus ekonomikām, kas tām apgrūtina kredītu
   saņemšanu un sadārdzina tos. Latvijas kapitāla un finanšu tirgos kopš pagājušā gada oktobra
   ir vērojama ievērojama spriedze, kas atspoguļo pieaugošās bažas par valsts ekonomikas un
   finanšu sistēmas ilgtspējību. Īpašu satraukumu radīja stāvoklis banku nozarē, jo īpaši valsts
   lielākās vietējās un no ārēja finansējuma ļoti atkarīgās bankas (Parex) dzīvotspēja, kuras
   īpašumtiesības un kontroli vēlāk pārņēma valsts. Apkopojot iepriekš minēto, Latvija ir
   saskārusies ar pēkšņu un smagu banku nozares un ārējā finansējuma krīzi.
   Šajā kontekstā Latvijas iestādes vērsās ES un SVF, lai saņemtu finansiālu atbalstu. Komisija
   kopā ar Padomes prezidentvalsti 22. novembrī paziņoja, ka ES ir gatava kopā ar SVF
   piedalīties saskaņotas finansējuma paketes nodrošināšanā, lai stiprinātu Latvijas maksājumu
   bilances ilgtspējīgumu. Tomēr tika uzsvērts, ka finansiālās palīdzības pakete tiks nodrošināta
   tikai tad, ja Latvijas iestādes cieši apņemsies īstenot stingru un izpildāmu ekonomikas
   stabilizācijas programmu. Pamatojoties uz apspriedēm ar Komisiju un SVF, Saeima
   12. decembrī pieņēma valdības priekšlikumu par „Ekonomikas stabilizācijas un izaugsmes
   atjaunošanas programmu” (turpmāk — programma). Programmas galvenie mērķi ir saglabāt
   uzticību Latvijas finanšu sistēmai gan Latvijā, gan starptautiskā mērogā, dot tiešu un netiešu
   ieguldījumu, lai apturētu un novērstu izmaksu konkurētspējas un inflācijas negatīvo tendenci,
   šajā nolūkā kā daudz stingrākas fiskālās pozīcijas galveno darbību samazinot valsts sektorā
   strādājošo atalgojuma izmaksas, un stiprināt ekonomikas izaugsmes potenciālu, īstenojot
   virkni strukturālu reformu.
   2.        NESENIE NOTIKUMI MAKROEKONOMIKAS JOMĀ
   Pēc ilgstoša straujas izaugsmes perioda, kas aizsākās deviņdesmito gadu beigās un kurš
   pamatojās galvenokārt uz iekšzemes pieprasījumu, Latvijas reālā IKP pieaugums 2005.–
   2007. gadā bija izsakāms ar divciparu skaitli. Izaugsmi galvenokārt veicināja ievērojams
LV                                                2                                               LV
 ---pagebreak---    kreditēšanas uzplaukums, kas palielināja privāto patēriņu un investīciju apjomu nekustamajā
   īpašumā, tomēr tā beidzās 2007. gada vidū, jo nepamatoti augstās nekustamā īpašuma cenas
   vairs nebija iespējams saglabāt. Šo gadu laikā ekonomikā notika pārorientēšanās no tirgojamu
   preču nozares uz netirgojamām precēm, tādējādi graujot ekonomikas ārējo ilgtspējīgumu un
   izraisot nopietnu pārkaršanu.
   2008. gada pirmajos trīs ceturkšņos IKP strauji samazinājās, un ir sagaidāms, ka šī tendence
   turpināsies, jo to galvenokārt izraisa privātā patēriņa un privāto ieguldījumu sarukums.
   Privāto patēriņu ir ietekmējusi augstā inflācija, nekustamā īpašuma cenu pazemināšanās,
   kredītmaksājumu palielināšanās, ierobežotākas iespējas saņemt aizdevumus sliktākas
   nodarbinātības un ienākumu prognozes. Līdz ar nekustamo īpašumu tirgus uzplaukuma
   beigām samazinās arī pastāvīgie ieguldījumi celtniecībā, kā arī ieguldījumi aprīkojumā, jo tiek
   prognozēts mazāks pieprasījums gan Latvijā, gan ārvalstīs. Uzņēmumi izjūt ievērojamu cenu
   spiedienu, ko izraisa darbaspēku izmaksu pieaugums, un finansējums aizvien vairāk tiek
   ierobežots. ES finansēti projekti un valsts projekti kopumā zināmā mērā mazinās citu
   ieguldījumu strauju samazināšanos. Tomēr ir paredzams, ka IKP ievērojamu laiku turpinās
   samazināties, jo neto eksporta pieaugums nespēj līdzsvarot ļoti vājo iekšzemes pieprasījumu.
   Stāvoklis darba tirgū tikai nesen ir sācis uzlaboties, tomēr darba tirgus reakcija uz iekšzemes
   pieprasījuma kritumu būs ievērojama. Bezdarba līmenis jau ir palielinājies no 6,3 %
   2008. gada 2. ceturksnī līdz 7,2 % 3. ceturksnī, un algu pieaugums nominālā izteiksmē
   palēninās, lai gan tas notiek pēc ļoti augstu likmju sasniegšanas. Latvijas darba tirgus
   uzskatāms par pietiekami elastīgu, tāpēc tam vajadzētu ierobežot ražošanas un nodarbinātības
   izmaksas saistībā ar atalgojuma saskaņošanu ar produktivitāti.
   SPCI inflācija augstāko līmeni (17,7 %) sasniedza 2008. gada maijā, un novembrī tā bija
   samazinājusies līdz 11,8 %. Pamatinflācija1 (novembrī 11,0 %) un pakalpojumu cenu inflācija
   pastāvīgi samazinās līdz ar pieprasījuma spiediena mazināšanos. Ņemot vērā prognozēto
   straujo iekšzemes pieprasījuma samazināšanos, zemāku atalgojumu valsts sektorā (sk.
   6. punktu), kas ierobežos arī algas privātajā sektorā, un plaša patēriņa preču cenu
   samazināšanos, ir labas izredzes, ka inflācija arī turpmāk ievērojami samazināsies.
   Ārējā nelīdzsvarotība ir bijusi ļoti liela, un ārējās saistības ir neilgtspējīgi pieaugušas, tomēr
   2008. gadā līdz ar valsts iekšējā izlietojuma samazināšanos ārējā aizņemšanās ievērojami
   saruka. Maksājumu bilance un ārējie ieguldījumi ir iztirzāti 5. iedaļā.
   3.        VALSTS FINANSES
   Valsts finansēm Latvijā ir paaugstināta nozīme, jo monetāro politiku ierobežo nosacīti
   fiksētais valūtas maiņas kursa režīms2. Tomēr iekšzemes pieprasījuma straujā pieauguma
   laikā 2005.–2007. gadā Latvija īstenoja prociklisku fiskālo politiku, neraugoties uz labākiem
   vispārīgajiem budžeta rezultātiem un neievērojot atkārtotus ieteikumus Padomes atzinumos
   par secīgiem Latvijas konverģences programmas atjauninājumiem. Papildu ieņēmumi parasti
   tika izlietoti, veicot budžeta grozījumus gada laikā, un netika veidotas nekādas rezerves
   gadījumam, ja situācija pasliktinātos. Atalgojuma pieaugums valsts sektorā izraisīja
   1
           Kopējais rādītājs, neiekļaujot enerģijas un pārtikas jēlproduktu cenas.
   2
           Latvijas lata maiņas kurss jau kopš 1994. gada ir bijis piesaistīts SDR valūtu grozam un kopš
           2005. gada — euro. 2005. gada maijā Latvija pievienojās VKM II, vienpusēji nosakot +/- 1 % svārstību
           koridoru ap piesaistes kursu.
LV                                                          3                                                   LV
 ---pagebreak---    atalgojuma pieaugumu privātajā sektorā, un atalgojuma līmenis salīdzinoši bija augstāks
   valsts sektorā. Latvijā vairāk nekā 30 % nodarbināto strādā valsts sektorā un, ņemot vērā, ka
   pakalpojumu nozare ir proporcionāli liela, proti, aptuveni 75 % no bruto pievienotās vērtības,
   atalgojuma noteikšana valsts sektorā ievērojami ietekmē atalgojumu privātajā sektorā.
   2008. gada pirmo desmit mēnešu laikā dramatiski samazinājās PVN ieņēmumi (par 3 %
   gadā), ko izraisīja privātā patēriņa straujš kritums. Ieņēmumi no citiem galvenajiem nodokļu
   veidiem sākotnēji saglabājās salīdzinoši labā līmenī, pateicoties augstajai inflācijai, tomēr arī
   šī labvēlīgā ietekme ir sākusi mazināties. Latvijas Valsts kase prognozē, ka 2008. gada
   konsolidētais valsts budžeta deficīts, kurā ietverts valsts budžets un sociālās apdrošināšanas
   fonda budžets, varētu būt ap 2½ līdz 2¾ % no IKP3. Ņemot vērā iespēju, ka pašreizējos
   apstākļos pašvaldībām varētu rasties neliels deficīts (neraugoties uz ierobežojumiem, kuru
   mērķis ir nodrošināt sabalansētību vai pārpalikumu šajā apakšnozarē), sagaidāms, ka valsts
   sektora 2008. gada deficīts varētu būt tuvu 3 % no IKP.
   Saeimas 14. novembrī pieņemtajā 2009. gada budžetā paredzētais konsolidētais valsts deficīts
   ir 1½ % no IKP, tomēr tas pamatojas uz ražošanas apjoma samazināšanos tikai par 1 %, kas
   nebija reāli sasniedzams skaitlis. Tajā iekļauti ievērojami tiešo nodokļu samazinājumi un
   izdevumu palielinājumi. Jau pieņemšanas laikā bija skaidrs, ka ražošanas apjoms
   samazināsies ievērojami vairāk un ka kompensācijas pasākumu trūkuma dēļ pastāv risks, ka
   deficīts varētu sasniegt ļoti lielu apjomu. Ieskaitot ļoti mazu pašvaldību deficītu, valsts
   deficītu varas iestādes prognozēja 1,8 % apmērā no IKP un primāro deficītu — 1,1 % apmērā
   no IKP. Ņemot vērā nodokļu iekasēšanas datus par 2008. gada pēdējiem mēnešiem un
   sliktākas ekonomiskās izredzes 2009. gadam, valsts budžeta bilances prognoze ir ievērojami
   pasliktinājusies salīdzinājumā ar Komisijas dienestu rudenī prognozēto deficītu 5,6 % apmērā
   no IKP. Salīdzinājumam jāmin, ka valsts parāda attiecība 2007. gada beigās bija 9,5 %, t.i.,
   viens no zemākajiem rādītājiem ES.
   4.         FINANŠU TIRGI
   Latvijas finanšu sistēmā pārsvarā dominē banku nozare, kura pēdējos desmit gados
   attīstījusies ļoti strauji. Tajā var skaidri nodalīt divus segmentus. No vienas puses, ir citu
   valstu bankas, kuras galvenokārt finansē ar aizdevumiem no mātesuzņēmumiem un kurām
   pieder 70 % no tirgus. No otras puses, ir vietējās bankas, kuras galvenokārt tiek finansētas,
   izmantojot sindicētos aizdevumus un nerezidentu noguldījumus. Īpaši svarīgi ir nerezidentu
   noguldījumi, kuri 2008. gada novembra sākumā veidoja 43,5 % no visiem noguldījumiem,
   izņemot monetāro un finanšu iestāžu noguldījumus. Tādējādi Latvijas finanšu sistēma balstās
   galvenokārt uz ārēju finansējumu, t.i., finansējumu no mātesuzņēmumiem, nerezidentu
   ieguldījumiem un ārvalstu sindicētiem aizdevumiem. Rezultāts ir ārkārtīgi augsts ārējo
   saistību līmenis, kas turpina paaugstināties, un tam atbilstoši aizdevumi iedzīvotājiem,
   galvenokārt ārvalstu valūtās (gandrīz 90 % no visiem aizdevumiem). Iekšzemes kredīti ir
   pieauguši no 10 % no IKP 1997. gadā līdz 90 % 2007. gadā. Tāpēc šķiet, ka divi galvenie
   Latvijas banku sistēmas apdraudējumi ir likviditāte un kredītriski.
   Likviditātes risks jau ir materializējies ieilgušu likviditātes problēmu dēļ kopš 2008. gada
   oktobra. Paredzot, ka varētu rasties atmaksāšanas grūtības, divi ārvalstu sindikāti skaidri
   norādīja, ka tie varētu pieprasīt Parex bankai izsniegtu aizdevumu priekšlaicīgu atmaksu par
   3
            Skaitlis aprēķināts, izmantojot valsts metodiku, neskaitot vietējās pašvaldības.
LV                                                         4                                         LV
 ---pagebreak---    kopējo summu EUR 0,8 miljardi, kuru atmaksas termiņi ir 2009. gada februāris un jūnijs. Tas
   izraisīja bankas daļēju nacionalizāciju 2008. gada 10. novembrī. Tomēr šādi piešķirtās valsts
   aizņēmuma garantijas tika uzskatītas par nepietiekamām, un sekoja Parex pilnīga
   nacionalizācija decembra sākumā un ierobežojumu noteikšana noguldījumu izņemšanai
   (EUR 50 000 mēnesī privātpersonām). Neraugoties uz minētajiem pasākumiem, pēc šiem
   notikumiem nerezidenti no Parex un vietējām bankām ar līdzīgiem uzņēmējdarbības
   modeļiem ir izņēmuši ievērojamu daudzumu noguldījumu, no kuriem tikai neliela daļa ir no
   jauna ieguldīta citās Latvijas bankās. Sistēmiskās likviditātes problēmas rosināja Latvijas
   Banku 13. novembrī paziņot par turpmākiem tās noteiktās rezerves likmes samazinājumiem
   no 7 % līdz 5 % īstermiņa saistībām un no 5 % līdz 3 % saistībām ar termiņu, kas pārsniedz
   divus gadus, tādējādi veicinot likviditāti (šie lēmumi stājās spēkā divos posmos pa 1
   procentpunktam (pp) 24. novembrī un 24. decembrī). Tomēr rezervju samazināšanās ir
   turpinājusies, un Latvijas Bankas neto starptautisko ieguldījumu postenis laikā no 2008. gada
   oktobra sākuma līdz gada beigām samazinājās par EUR 0,9 miljardiem. Rezidentu un
   nerezidentu noguldījumi citām valstīm piederošās bankās šajā pašā periodā palielinājās,
   turklāt šķiet, ka ir nodrošināts likviditātes atbalsts no mātesuzņēmumiem.
   Kredītrisks vēl nav nopietni materializējies, tomēr sagaidāms, ka turpmākajos mēnešos tas
   palielināsies. Lai gan ir palielinājies aizkavēto aizdevumu daudzums, problēmaizdevumu
   daudzums pašlaik nepārsniedz 1 % no kopējiem aizdevumiem, tostarp pateicoties arī patlaban
   notiekošajai problēmaizdevumu restrukturizācijai. Tomēr ir skaidrs, ka palielināsies
   sagaidāmās ilgstošās recesijas negatīvā ietekme uz iedzīvotāju ienākumiem un tādējādi to
   spēju atmaksāt parādus. Maksātspējas koeficienti samazināsies un, iespējams, tuvosies
   noteiktajām minimālajām vērtībā, un šādā gadījumā var būt vajadzīgi kapitāla ieguldījumi.
   Banku nozares pašreizējais un turpmākais stāvoklis ir atkarīgs no objektīviem faktoriem, kā
   arī no tās spējas atjaunot sev uzticību. Galvenais uzdevums pašreizējā situācijā ir nodrošināt
   uzticību, lai stabilizētu noguldījumu bāzi un mazinātu turpmākas likviditātes problēmas.
   Ņemot vērā valsts ierobežotās finanses, uzticības atjaunošana finanšu sektorā, izmantojot
   valdības intervenci, radītu uzticību tikai tad, ja tā tiktu papildināta ar spēcīgu starptautisku
   finansiālo atbalstu.
   5.        MAKSĀJUMU BILANCE UN ĀRĒJĀS FINANSĒŠANAS PRASĪBAS
   Latvijas ekonomikas uzplaukumam līdz 2007. gadam bija raksturīga liela ārējā
   nesabalansētība un neilgtspējīga ārēju saistību uzkrāšanās. 2007. gada beigās bruto ārējais
   parāds pārsniedza 135 % no IKP (neto ārējais parāds sasniedza 52 % no IKP). Starptautisko
   ieguldījumu pozīcija 2007. gada beigās palielinājās līdz neto saistībām 79 % apmērā no IKP,
   un ir aplēsts, ka neto saistības 2008. gada otrā ceturkšņa beigās būs palielinājušās līdz 82 %
   no IKP.
   2008. gadā, mazinoties valsts iekšējam izlietojumam, ārējā aizņemšanās ir ievērojami
   samazinājusies. Saskaņā ar Latvijas Bankas iepriekšējām aplēsēm 2008. gada trešajā ceturksnī
   norēķinu konta deficīts samazinājās līdz aptuveni 12½ % no IKP (salīdzinājumā ar
   maksimumu, kas 2006. gada ceturtajā ceturksnī pārsniedza 27 % no IKP). Sagaidāms, ka
   2009. gadā preču tirdzniecības deficīts saglabāsies ap 10 % no IKP (tāpat kā 2008. gada
   pēdējos mēnešos), tomēr, ņemot vērā pakalpojumu pozitīvo bilanci un ienākumu konta
   stāvokļa uzlabošanos, norēķinu konta deficīts varētu būt mazāks. Lai nodrošinātu IKP
   pieauguma bāzes maiņu no iekšzemes patēriņa, kas samazinās, uz eksporta palielināšanos,
LV                                                   5                                              LV
 ---pagebreak---    atalgojums ir precīzāk jāsabalansē ar produktivitāti un strukturālo reformu virzību, kuras
   nostiprina ekonomikas piedāvājuma daļu.
   Lai gan būtisks elements saprātīgas maksājumu bilances atjaunošanai ir pēdējo gadu norēķinu
   konta deficīta neilgtspējīgā līmeņa samazināšana, tas nebūs pietiekami, lai nodrošinātu ārēju
   ilgtspējīgumu, ņemot vērā valsts lielo parādu, kura lielākā daļa ir īstermiņa parādi. Ir
   sagaidāms, ka vēl kādu laiku saglabāsies ievērojamas problēmas ārējā finansējuma jomā, jo
   samazināsies ārvalstu kredītu pieejamība, iespējams, aizplūdīs nerezidentu un rezidentu
   noguldījumi, kā arī ir pasliktinājušās prognozes par iekšējiem ieguldījumiem. Turpmāka
   ārvalstu valūtu rezervju samazināšanās (kuras laikā no 2008. gada oktobra līdz decembrim
   samazinājās par aptuveni 25 %) apdraudētu Latvijas piesaistīto valūtas maiņas kursu. Tāpēc,
   lai īstermiņā mazinātu likviditātes grūtības, vienlaicīgi atbalstot mērķtiecīgu ārējo stabilizāciju
   vidējā termiņā, būs vajadzīga ārēja finansiāla palīdzība, to papildinot ar spēcīgu politikas
   programmu.
   Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Latvijas maksājumu bilance ir nopietni
   apdraudēta, un iesaka Padomei pieņemt lēmumu par savstarpējas palīdzības piešķiršanu.
   6.        LATVIJAS        „EKONOMIKAS STABILIZĀCIJAS UN IZAUGSMES ATJAUNOŠANAS
             PROGRAMMA”: MAKROEKONOMIKAS UN FINANŠU SISTĒMAS PASĀKUMI
   Turpinoties sarunām starp Latvijas iestādēm un starptautiskās finansiālās palīdzības paketes
   potenciālajiem dalībniekiem, Latvijas iestādes ir pieņēmušas vērienīgu politikas programmu
   (kā minēts iepriekš, to iesniedza Saeimā, kas to apstiprināja 12. decembrī). Programma
   pamatojas uz spēkā esošo lata piesaistes kursa saglabāšanu, kas savu politikas stūrakmeņa
   lomu saglabās arī turpmāk. Programmas mērķis ir risināt finanšu nozares problēmas, novērst
   fiskālo nesabalansētību un uzlabot konkurētspēju, vienlaicīgi saglabājot šauru valūtas maiņas
   koridoru. Tajā ir ietverta tūlītēja un ilglaicīga fiskālā konsolidācija, visaptveroša banku
   jautājuma risināšanas stratēģija, regulatīvo iestāžu krīzes vadības spēju uzlabošana,
   visaptverošas strukturālās reformas, kā arī citi svarīgi pasākumi. Tā pamatojas uz
   makroekonomiskajām prognozēm par IKP samazināšanos 2009. gadā par 5 % un vēl par 3 %
   2010. gadā, kam seko neliels 2 % pieaugums 2011. gadā. Fiskālās stratēģijas mērķis ir, lai
   kopējais valsts budžeta deficīts 2011. gadā nepārsniegtu 3 % no IKP, tādējādi minētajā gadā
   izpildot Māstrihtas budžeta deficīta kritēriju.
   Pēc sarunām ar ES, SVF un citām pusēm par finansiālo palīdzību, kurās tika uzsvērti nopietni
   turpmākie budžeta deficīti, valdība 2009. gadam pieņēma grozītu budžetu projektu; Saeima to
   apstiprināja 12. decembrī atbilstīgi ekonomikas stabilizācijas ārkārtas programmai. Grozītajā
   budžetā, kas pamatojas uz pārskatītu prognozi par IKP samazināšanos 2009. gadā par 5 %, ir
   ņemta vērā nesenā ekonomikas perspektīvu pasliktināšanās, un tā mērķis ir, lai kopējais valsts
   fiskālais deficīts nepārsniegtu 5 % no IKP4. Tas nozīmē, ka ir nepieciešama tikai neliela
   strukturālā korekcija salīdzinājumā ar prognozēto 2008. gada rezultātu (tomēr daudz lielāka
   salīdzinājumā ar novembrī pieņemto budžetu). Turklāt pilnvērtīgs budžeta likums
   2009. gadam atbilstīgi decembra budžeta projektam būtu jāpieņem līdz 2009. gada marta
   beigām.
   4
            Šajā palīdzības programmā ņemts vērā, ka 2009. gadā Latvija pievienosies EDP.
LV                                                      6                                              LV
 ---pagebreak---    Attiecībā uz izdevumiem, konsolidācijas galvenais mērķis ir ievērojami samazināt valsts
   sektorā strādājošo atalgojumu (vidēji par 15 % salīdzinājumā ar sākotnējo 2008. gada
   14. novembra budžetu, kas tomēr tikai daļēji kompensē lielos faktisko pieaugumus, kas fiksēti
   iepriekšējos gados) un turpināt darbinieku skaita samazināšanu. Turklāt ir plānoti lieli ar
   personālu nesaistīti kārtējo izdevumu samazinājumi. Citi nozīmīgākie plānotie pasākumi ir
   subsīdiju samazināšana (izņemot sociālo atbalstu) un izdevumu samazināšana par precēm un
   pakalpojumiem, kā arī pašvaldību izdevumu ierobežošana. Valsts līdzfinansējums ES
   finansētos projektos tiks saglabāts plānotajā apjomā un palīdzēs virzīt ekonomiku tirgojamu
   preču sektora virzienā. Attiecībā uz ieņēmumiem, tajā ir ietverts standarta PVN likmes
   palielinājums par 3 procentpunktiem līdz 21 %, daudz šaurākai nodokļu bāzei (galvenokārt
   medikamentiem) piemērojamās samazinātās PVN likmes palielinājums no 5 % līdz 10 %,
   akcīzes nodokļa palielinājums degvielai (sasniedzot ES acquis), kā arī daļēji kompensējošs
   ienākumu nodokļa likmes samazinājums par 2 procentpunktiem.
   2010. gadam ir plānota turpmāka fiskālā konsolidācija, un vidēja termiņa fiskālā programmas
   mērķis ir panākt, lai 2011. gadā kopējais valsts deficīts nepārsniegtu 3 % no IKP atbilstoši
   Māstrihtas fiskālās konverģences kritērijam. Papildu konsolidāciju 2010. gadā nodrošinās
   turpmāka izdevumu ierobežošanas noteikšana šajā gadā, kapitāla ienākuma nodokļa (10 %)
   ieviešana; nekustamā īpašuma un īpašuma nodokļa palielināšana, atceļot izņēmumus, lai
   paplašinātu ar nodokļiem apliekamo bāzi. Turklāt tiks veikti pasākumi, lai nostiprinātu
   budžeta veidošanas procedūras un tā īstenošanu, pieņemot jaunu fiskālo programmu un
   budžeta reformas likumu.
   Papildus iepriekš aprakstītajai fiskālajai paketei, kā priekšnosacījums jebkādam ārējam
   finansiālajam atbalstam tiek meklēts risinājums situācijai ar Parex banku, saskaņā ar kuru
   esošajiem akcionāriem nebūtu nekādu īpašumtiesību interešu. Pēc pirmā audita valdība jau ir
   pārņēmusi savā kontrolē 85 % no bankas aktīviem. Bankas vadība ir nomainīta. Jaunā vadība
   izstrādā risinājumu plānu tā, lai valstij rastos pēc iespējas mazāki zaudējumi. Tuvākajā laikā
   tā centīsies gūt apstiprinājumu no ārējām personām par sindicētā finansējuma atjaunošanu
   Parex bankai.
   Citu pasākumu mērķis ir garantēt banku nozares plašāku stabilitāti vidējā līdz ilgākā termiņā.
   Varas iestāžu pirmais mērķis būs atjaunot uzticību banku sistēmai. Banku sistēmā tiks veikta
   mērķtiecīga izpēte, lai nodrošinātu, ka visas bankas ir likvīdas un pietiekami kapitalizētas.
   Dzīvotspējīgām bankām, kurām jāpapildina kapitāls, pieprasīs veikt privātu restrukturizāciju,
   izmantojot ārējus investorus vai apvienošanos, vai kapitāla atbalstu no mātes bankām.
   Gandrīz viss pašreizējais ārējais parāds gulstas uz privāto sektoru. Papildus piesardzības,
   pārraudzības un monetārās politikas pasākumiem parāda restrukturizācija ir programmas
   svarīga sastāvdaļa, lai panāktu parāda līmeņa samazinājumu atbilstīgi ilgtspējīgai izaugsmei
   nākotnē. Tiks nostiprināts attiecīgs juridiskais pamats esošu parādu termiņu un valūtu
   restrukturizācijai. Par prioritāti tiks noteiktas arī maksātnespējas procedūras un rehabilitācijas
   plānu ātra īstenošana.
   Ekonomikas politikas programmā ir iekļauti arī strukturālās reformas pasākumi, kuri tiek
   atbalstīti Lisabonas stratēģijas kontekstā, piemēram, aktīva darba tirgus un mūžizglītības
   politika, privātā sektora dalībnieku plašāka iesaistīšana pētniecībā un attīstības un inovāciju
   darbībās, eksporta veicināšanas pasākumi un administratīvu slogu likvidēšana uzņēmumiem.
LV                                                    7                                               LV
 ---pagebreak---    7.        ES  ATBALSTS SASKAŅĀ AR MAKSĀJUMU BILANCES PALĪDZĪBAS MEHĀNISMU KĀ
             DAĻA NO STARPTAUTISKĀ ATBALSTA
   Tā kā Latvijā ir radušās nopietnas maksājumu bilances problēmas, un tikai gadījumā, ja
   Latvijas varas iestādes cieši apņemas īstenot plašu ekonomiskās stabilizācijas programmu,
   Komisija pēc konsultēšanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju 2009. gada 12. janvārī iesaka
   Padomei piešķirt savstarpējo palīdzību, kā paredzēts Līguma 119. pantā.
   Turklāt pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju Komisija arī ierosina, ka pēc
   tam, kad pēc Komisijas ierosinājuma būs pieņemts minētais Padomes lēmums par
   savstarpējās palīdzības piešķiršanu Latvijai, Padomei būtu jāpieņem lēmums, ar kuru Latvijai
   no dalībvalstīm paredzētā ES palīdzības mehānisma (ko reglamentē Padomes 2002. gada
   18. februāra Regula (EK) Nr. 332/2002) piešķir vidēja termiņa finansiālu palīdzību līdz
   EUR 3,1 miljarda apmērā, lai sekmētu tās maksājumu bilances ilgtspējīgumu.
   Vidējā termiņa finanšu palīdzība tiktu sniegta tad, ja Latvijā rastos nopietns apdraudējums, ka
   gan iekšzemē, gan ārvalstīs varētu tikt zaudēta uzticība Latvijas finanšu sistēmai, pasliktinātos
   finansiālā situācija un īstermiņā rastos ievērojamas finanšu problēmas. Kopumā palīdzības
   mērķis ir veicināt nepieciešamo ārējo un iekšējo stabilizāciju. Kopējais aplēstais
   nepieciešamais finansējums laikposmā līdz 2011. gada pirmajam ceturksnim ir 7,5 miljardi
   euro. Šajā summā ietilpst atbalsts paredzamajam ārējā (norēķinu un kapitāla) konta deficītam,
   noguldījumu izņemšanai, nepilnīgai to aizdevumu pārnešanai, kuriem tuvojas maksājumu
   termiņš, pārnešanai, kļūdām un izlaidumiem maksājumu bilancē un starptautisko rezervju
   uzkrāšanai saprātīgā līmenī.
   Atbalsts tiktu nodrošināts sadarbībā ar SVF un citu daudzpusēju un divpusēju atbalstu. Tas
   tiktu izmaksāts sešās daļās un saistībā ar ekonomikas politikas nosacījumiem. Ierosinātais
   lēmums būtu spēkā trīs gadus pēc stāšanās spēkā. Ekonomikas politikas nosacījumi saistībā ar
   ES aizdevumu izmaksām tiks noteikti saprašanās memorandā, kas noslēdzams ar Latvijas
   iestādēm. Galvenie atbalsta saņemšanas nosacījumi ir šādi.
   Plaša fiskālā konsolidācija laikposmā līdz 2011. gadam. Salīdzinājumā ar sākotnējo
   2008. gada 14. novembra budžetu 2009. gadam ir plānota ļoti liela fiskālā konsolidācija ar
   mērķi, lai budžeta deficīts nepārsniegtu 5 % no IKP, un ar turpmāku konsolidāciju
   2010. gadā. Galvenie budžeta pasākumi ir šādi: i) tādas precīzi noteiktas vidēja termiņa
   fiskālās programmas pieņemšana, kas paredzēta, lai līdz 2011. gadam samazinātu kopējo
   valsts budžeta deficītu līdz līmenim, kas zemāks nekā Līgumā noteiktais 3 % no IKP atsauces
   līmenis; ii) vidēja termiņa budžeta griestu kontekstā valsts sektora vidējā atalgojuma
   samazinājums nominālā izteiksmē par aptuveni 15 % 2009. gadā. To vajadzētu attiecināt arī
   uz pašvaldībām, valsts aģentūrām un valstij piederošiem uzņēmumiem; iii) prēmiju un
   tamlīdzīgu maksājumu likvidēšana; iv) darbinieku skaita samazināšana par vismaz 5 % valsts
   sektorā un pašvaldībās; v) ievērojami subsīdiju samazinājumi (izņemot sociālo atbalstu) un
   izdevumu par precēm un pakalpojumiem samazinājumi; vii) ES finansētu projektu īstenošana
   iepriekš plānotajos līmeņos.
   Finansiālu nosacījumu pasākumi ar mērķi garantēt banku nozares plašāku stabilitāti vidējā
   līdz ilgākā termiņā. Varas iestāžu pirmais mērķis būs atjaunot uzticību banku sistēmai. Banku
   sistēmā tiks veikta mērķtiecīga izpēte, lai nodrošinātu, ka visas bankas ir likvīdas un
   pietiekami kapitalizētas. Dzīvotspējīgām bankām, kurām jāpapildina kapitāls, pieprasīs veikt
   privātu restrukturizāciju, izmantojot ārējus investorus vai apvienošanos, vai kapitāla atbalstu
   no mātes bankām. Svarīgs posms šajā procesā bija atsevišķie triju ārvalstu mātes banku grupu
LV                                                8                                                  LV
 ---pagebreak---    paziņojumi 2008. gada 18. decembrī par to apņemšanos turpināt darbību Latvijā un par
   atbalstu savām darbībām šajā valstī.
   Parādu restrukturizācija privātajā sektorā, lai samazinātu problēmas, ko izraisa augstais
   parāda līmenis (gandrīz viss ārējais parāds ir privātā sektora parāds), īstenojot to papildus
   piesardzības, pārraudzības un monetārās politikas pasākumiem. Būtu jānostiprina attiecīgs
   juridiskais pamats esošu parādu termiņu un valūtu restrukturizācijai. Par prioritāti jānosaka arī
   maksātnespējas procedūras un rehabilitācijas plānu ātra īstenošana. Še iekļaujama
   maksātnespējas likuma grozīšana, lai veicinātu risinājumus starp dzīvotspējīgiem
   uzņēmumiem un to kreditoriem un lai uzlabotu personiskā bankrota regulējumu.
   Strukturālie pasākumi ienākumu politikas, fiskālās disciplīnas un budžeta procesa un
   pārvaldības jomā. Budžeta un finanšu pārvaldības likums tiks grozīts, lai nostiprinātu
   noteikumus par finansiālo atbildību, pārredzamību un atbildīgumu, un tiks ieviestas vidēja
   termiņa budžeta pamatnostādnes. Tiks izveidota īpaša komiteja atalgojuma ierobežošanas
   uzraudzībai un ieteikumu sniegšanai, lai nodrošinātu algu attīstību tādā veidā, kas atjauno
   konkurētspēju.
   Strukturālās reformas pasākumi, kuri inter alia tiek atbalstīti Lisabonas stratēģijas kontekstā,
   piemēram, aktīva darba tirgus un mūžizglītības politika, plašāka privātā sektora iesaistīšana
   pētniecības un attīstības un inovāciju darbībās, eksporta veicināšanas pasākumi un
   administratīvu slogu samazināšana uzņēmumiem.
   Lai nodrošinātu vajadzīgo elastīgumu pašreizējos tirgus apstākļos, tiek ierosināts atļaut
   izmantot procentu mijmaiņas darījumus aizdevumu operācijām, kas finansē aizdevumu. Lai
   neapdraudētu ES budžetu, iespējamā mijmaiņas darījuma partneriem būtu jābūt ar visaugstāko
   kredītkvalitāti.
LV                                               9                                                   LV
 ---pagebreak---                                                Ieteikums
                                        PADOMES LĒMUMS
                          par savstarpējās palīdzības piešķiršanu Latvijai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 119. pantu,
   ņemot vērā Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:
   (1)    Sakarā ar ļoti liela ārējā finansējuma nepieciešamību Latvijas kapitāla un finanšu tirgi
          pēdējā laikā ir saskārušies ar problēmām, kas saistītas ar tirgus noskaņojuma vispārīgu
          pasliktināšanos, un pieaug bažas par Latvijas ekonomikas veselību, ņemot vērā lielo
          nesabalansētību starp ievērojamo ārējo deficītu un ļoti lielo ārējo parādu, valsts
          finanšu pasliktināšanos un augstus izmaksu līmeņus un cenu inflāciju. Latvijas banku
          sektorā ir radušās nopietnas likviditātes un uzticības problēmas. Ārvalstu valūtu
          rezervju līmenis ir samazinājies, jo centrālā banka ir veikusi intervenci, lai saglabātu
          nacionālās valūtas piesaistes kursu.
   (2)    Padome regulāri pārskata Latvijas īstenoto ekonomikas politiku, jo īpaši Latvijas
          konverģences programmas un valsts reformu programmas kontekstā, kā arī
          konverģences ziņojumu kontekstā.
   (3)    Ir novērtēts, ka Latvijas kopējās ārējā finansējuma vajadzības līdz 2011. gada
          pirmajam ceturksnim ir EUR 7,5 miljardi.
   (4)    Latvijas iestādes no ES un citām starptautiskām finanšu iestādēm un citām valstīm ir
          pieprasījušas ievērojamu finansiālo palīdzību, lai atbalstītu maksājumu bilances
          ilgtspējīgumu.
   (5)    Latvijas maksājumu bilance ir nopietni apdraudēta, tāpēc savstarpējā palīdzība, kuru
          steidzamā kārtā piešķir Kopiena, ir pamatota.
   (6)    Finanšu palīdzības paketi nodrošinātu ar nosacījumu, ka Latvijas iestādes stingri
          apņemas īstenot plašu fiskālās, finanšu sistēmas un strukturālo reformu programmu,
          lai veicinātu nepieciešamās ārējās un iekšējās korekcijas ar mērķi stabilizēt ekonomiku
          un atjaunot ticību ekonomikas politikai. Sadarbībā ar EFK Komisija regulāri un rūpīgi
          pārbaudīs, vai tiek pilnībā īstenoti ekonomikas politikas nosacījumi, saskaņā ar kuriem
          šī palīdzība tiktu piešķirta,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                            Vienīgais pants
   Kopiena piešķir Latvijai savstarpēju palīdzību.
LV                                                 10                                              LV
 ---pagebreak---    Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
   Briselē,
                                        Padomes vārdā —
                                        priekšsēdētājs
LV                                       11             LV
 ---pagebreak---                                               Priekšlikums
                                         PADOMES LĒMUMS
             par Kopienas vidēja termiņa finansiālās palīdzības piešķiršanu Latvijai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/20025, ar ko izveido vidēja
   termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm, un jo
   īpaši tās 3. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju
   (EKF),
   tā kā:
   (1)     Padome […] pieņēma lēmumu piešķir Latvijai savstarpēju palīdzību.
   (2)     Sakarā ar ļoti liela ārējā finansējuma nepieciešamību Latvijas kapitāla un finanšu tirgi
           pēdējā laikā ir saskārušies ar problēmām, kas saistītas ar tirgus attieksmes vispārīgu
           pasliktināšanos, un pieaug bažas par Latvijas ekonomikas veselību, ņemot vērā lielo
           nesabalansētību starp ievērojamo ārējo deficītu un ļoti lielo ārējo parādu, valsts
           finanšu pasliktināšanos un augstus izmaksu līmeņus un cenu inflāciju. Latvijas banku
           sektorā ir radušās nopietnas likviditātes un uzticības problēmas. Ārvalstu valūtu
           rezervju līmenis ir samazinājies, jo centrālā banka ir veikusi intervenci, lai saglabātu
           nacionālās valūtas piesaistes kursu.
   (3)     Ir novērtēts, ka Latvijas kopējās ārējā finansējuma vajadzības līdz 2011. gada
           pirmajam ceturksnim ir EUR 7,5 miljardi.
   (4)     Ir pamatoti, izmantojot vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz
           dalībvalstu maksājumu bilancēm, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 332/2002, piešķirt
           Latvijai Kopienas atbalstu EUR 3,1 miljardu apmērā. Kopienas palīdzība jāsniedz
           līdztekus Starptautiskā Valūtas fonda aizdevumam 1,5 miljardu SDR apmērā (1200 %
           no Latvijas SVF kvotas, aptuveni EUR 1,7 miljardi) saskaņā ar rezerves vienošanos,
           kas apstiprināta 2008. gada 23. decembrī. Paredzēts, ka Ziemeļvalstis (Zviedrija,
           Dānija, Somija un Norvēģija) kopā sniegs palīdzību EUR 1,8 miljardu apmērā,
           Pasaules Banka — EUR 0,4 miljarda apmērā, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības
           banka, Čehijas Republika, Polija un Igaunija — kopā EUR 0,5 miljardu apmērā, šādi
           līdz 2011. gada pirmajam ceturksnim nodrošinot kopējo summu EUR 7,5 miljardu
           apmērā.
   (5)     Kopienas palīdzība jāpārvalda Komisijai. Saprašanās memorandā ir jāiekļauj konkrētie
           ekonomikas politikas nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās ar Latvijas iestādēm
           pēc konsultācijām ar EFK. Tajos inter alia jābūt iekļautiem pasākumiem, kas
   5
           OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.
LV                                                 12                                               LV
 ---pagebreak---          paredzēti pašreizējo likviditātes problēmu mazināšanai, ilgtermiņa stabilitātes
         atjaunošanai, nostiprinot banku sektoru, fiskālās nesabalansētības koriģēšanai un tādas
         iekšpolitikas pieņemšanai, kas uzlabos konkurētspēju. Šajos pasākumos jāietver
         tūlītēja un ilglaicīga fiskālā konsolidācija, visaptveroša banku jautājuma risināšanas
         stratēģija, uzlabotas regulatīvo iestāžu krīzes vadības spējas, visaptverošas strukturālās
         reformas, kā arī citi svarīgi pasākumi. Sīkāki finanšu nosacījumi aizdevuma līgumā ir
         jāprecizē Komisijai.
   (6)   Palīdzība jānodrošina, lai mazinātu pašreizējās likviditātes problēmas, un tā jāsniedz ar
         nosacījumu, ka tiek īstenota politika, lai atjaunotu ilgtermiņa stabilitāti, nostiprinot
         banku sektoru, stabilizējot fiskālo nesabalansētību un īstenojot iekšpolitiku, kas uzlabo
         konkurētspēju, vienlaicīgi saglabājot nacionālās valūtas maiņas kursu šaurā diapazonā
         ap spēkā esošo centrālo maiņas kursu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                               1. pants
   1.      Kopiena nodod Latvijas rīcībā vidēja termiņa aizdevumu, kura maksimālais apjoms
           ir EUR 3,1 miljardi, ar maksimālo vidējo dzēšanas termiņu uz pieciem gadiem.
   2.      Kopienas finansiālā palīdzība ir pieejama trīs gadus, sākot no pirmās dienas pēc tam,
           kad ir stājies spēkā šis lēmums.
                                               2. pants
   1.      Palīdzību pārvalda Komisija atbilstoši Latvijas saistībām un Padomes ieteikumiem.
           Šos nosacījumus paredz saprašanās memorandā. Sīkākus finanšu nosacījumus
           aizdevuma līgumā precizē Komisija.
   2.      Sadarbībā ar EFK Komisija regulāri pārbauda, vai tiek ievēroti ekonomikas politikas
           nosacījumi, saskaņā ar kuriem šī palīdzība piešķirta. Komisija EFK informē par
           iespējamām aizņēmumu finansējuma izmaiņām vai finanšu nosacījumu
           pārstrukturēšanu.
   3.      Latvija ir gatava pieņemt un īstenot papildu konsolidācijas pasākumus, lai stabilizētu
           ekonomiku gadījumā, ja šādi pasākumi ir nepieciešami palīdzības programmas laikā.
           Latvijas iestādes pirms jebkādu papildu pasākumu pieņemšanas konsultējas ar
           Komisiju.
                                               3. pants
   1.      Kopienas finansiālo palīdzību Komisija nodod Latvijas rīcībā ne vairāk kā sešās
           daļās, kuru apjoms tiks noteikts saprašanās memorandā.
   2.      Pirmo daļu piešķir ar nosacījumu, ka stājas spēkā aizdevuma līgums un saprašanās
           memorands.
   3.      Ja aizdevuma finansēšanas nolūkā nepieciešams, ir atļauti pienācīgi procentu
           mijmaiņas darījumi ar visaugstākās kredītkvalitātes partneriem.
   4.      Lēmumu par turpmāko daļu piešķiršanu Komisija pieņem pēc atzinuma saņemšanas
           no EFK.
LV                                                13                                                LV
 ---pagebreak---    5.   Pārējo daļu izmaksa notiek, ja apmierinoši tiek izpildīta jaunā ekonomikas
        programma (Latvijas valdības ekonomikas stabilizācijas un izaugsmes atjaunošanas
        programma), kas iekļauta konverģences programmā, un jo īpaši tie ekonomikas
        politikas nosacījumi, kas paredzēti saprašanās memorandā. Tie inter alia ir šādi:
      (a)      precīzi noteiktas vidēja termiņa fiskālās programmas pieņemšana, kas
               paredzēta, lai līdz 2011. gadam samazinātu kopējo valsts deficītu līdz ne vairāk
               kā Līgumā paredzētajam atsauces līmenim 3 % apmērā no IKP;
      (b)      2009. gada budžeta izpilde, kas grozīts ar 2008. gada 12. decembra budžeta
               papildinājumu (un kurā detalizētus grozījumus izdarīs 2009. gada pirmā
               ceturkšņa laikā), kura mērķis ir kopējais valsts budžeta deficīts, kas
               nepārsniedz 5 % no IKP;
      (c)      valsts sektora vidējā atalgojuma samazināšana 2009. gadā par vismaz 15 %
               nominālajā izteiksmē salīdzinājumā ar sākotnējo 2008. gada 14. novembra
               budžetu, kā arī turpmāks samazinājums par 2 % 2010.–2011. gadā;
      (d)      darbinieku skaita samazināšana par vismaz 5 % valsts sektorā un pašvaldībās
               2009. gadā;
      (e)      budžeta procedūru izstrādes un īstenošanas nostiprināšana, pieņemot fiskālo
               sistēmu un budžeta reformas likumu;
      (f)      skaidras un pārskatāmas atalgojuma sistēmas ieviešana valsts pārvaldes
               darbiniekiem un vienotas cilvēkresursu plānošanas un pārvaldības sistēmas
               izveidošana valsts pārvaldes iestādēm;
      (g)      mehānismi, lai nodrošinātu plašāku banku sektora stabilitāti vidējā termiņā līdz
               ilgtermiņā, tostarp plaši uzraudzības, piesardzības un monetārās politikas
               pasākumi. Tiem jāierobežo kredīta palielināšanās līdz ilgtspējīgiem līmeņiem
               un jānodrošina nenodrošināta ārvalstu finansējuma izmantošana lielā apjomā.
               Banku sistēmā tiks veikta mērķtiecīga izpēte, lai nodrošinātu, ka visas bankas
               ir likvīdas un pietiekami kapitalizētas;
      (h)      piemēroti pasākumi attiecībā uz privātā sektora parādu restrukturizāciju.
               Jānostiprina attiecīgs juridiskais pamats esošu parādu termiņu un valūtu
               restrukturizācijai. Par prioritāti jānosaka arī maksātnespējas procedūras un
               rehabilitācijas plānu ātra īstenošana;
      (i)      nodrošināt, lai atlikušie Parex bankas mazākuma akcionāri negūtu labumu no
               bankas jautājuma atrisināšanas, un veikt pasākumus finansiālās stabilitātes
               uzlabošanai, pilnībā nacionalizējot Parex banku;
      (j)      strukturālās reformas pasākumi, kuri tiek atbalstīti Lisabonas stratēģijas
               kontekstā un īstenoti Latvijas valsts reformu programmā, tostarp aktīva darba
               tirgus un mūžizglītības politika, privātā sektora plašāka iesaistīšana pētniecības
               un attīstības un inovāciju darbībās, eksporta veicināšanas pasākumi un
               administratīvu slogu likvidēšana uzņēmumiem;
      (k)      ES finansētu projektu īstenošana plānotajā apjomā, lai palīdzētu uzlabot
               tirgojamo preču sektora ieguldījumu ekonomikas izaugsmē;
LV                                              14                                                LV
 ---pagebreak---           (l)  pasākumi, lai uzlabotu finansējuma pieejamību tādiem uzņēmumiem un
               uzņēmējiem, kuru pieteikumi struktūrfondiem ir apstiprināti vai kuri,
               iespējams, plāno pieteikties struktūrfondu līdzekļu saņemšanai.
   Šis lēmums ir adresēts Latvijas Republikai. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
   Briselē,
                                             Padomes vārdā —
                                             priekšsēdētājs
LV                                             15                                       LV
 ---pagebreak---                              PĀRSKATS PAR IETEKMI UZ BUDŽETU
                                   (sk. iekšējo noteikumu 16. pantu)
    POLITIKAS JOMA: SADAĻA 01 — EKONOMIKA UN FINANSES
    DARBĪBA: FINANŠU DARĪJUMI UN INSTRUMENTI
    DARBĪBAS NOSAUKUMS: ES VIDĒJA TERMIŅA PALĪDZĪBA LATVIJAI
    1.       PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: ATTIECĪGĀ BUDŽETA POZĪCIJA UN
             SADAĻA
             01 04 01 01 EK garantija Kopienas aizdevumiem, kas paredzēti maksājumu bilances
             atbalstam
    2.       JURIDISKAIS PAMATS
             119. pants; Padomes 2002. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 332/2002.
    3.       FINANŠU GADA VISPĀRĒJIE RĀDĪTĀJI (EURO)
             Šis postenis ir Eiropas Savienības nodrošinātu garantiju struktūra. Tas ļauj Komisijai
             apkalpot parādus (kapitālu, procentus un citus izdevumus) parādnieku (šajā gadījumā
             Latvijas) saistību nepildīšanas gadījumā.
             Budžeta iegrāmatojums („p.m.”), kas atspoguļo budžeta garantiju, tiks izmantots
             vienīgi tad, ja garantija faktiski tiks pieprasīta. Parasti budžeta garantija netiek
             pieprasīta.
             3.a – Kārtējais gads
             Neattiecas
                                                      SA
   Sākotnējā finanšu gada
   apropriācija (budžets)
   Pārskaitījumi
   Papildu apropriācija
   Apropriācijas kopā
   Apropriācijas, kas jau
   rezervētas     citai    darba
   programmai
   Pieejamais atlikums
   Ierosinātajam
   pasākumam           piešķirtā
   summa
LV                                                 16                                               LV
 ---pagebreak---               3.b – Pārnestās summas
              Neattiecas
                                                       SA
   Pārnestās summas
   Apropriācijas,      kas    jau
   rezervētas      citai    darba
   programmai
   Pieejamais atlikums
   Ierosinātajam pasākumam
   piešķirtā summa
              3.c – Nākamais finanšu gads
              Neattiecas
                                                       SA
   Sākotnējā finanšu gada                              p.m.
   apropriācija (budžets)
   Pārskaitījumi
   Papildu apropriācija
   Apropriācijas kopā
   Apropriācijas, kas jau
   rezervētas      citai   darba
   programmai
   Pieejamais atlikums
   Ierosinātajam pasākumam                             p.m.
   piešķirtā summa
    4.        DARBĪBAS APRAKSTS
              Ierosinātā vidēja termiņa finansiālā palīdzība Latvijai ir Kopienas aizdevums
              EUR 3,1 miljarda apmērā (ko finansēs no Kopienas aizņēmumiem starptautiskajos
              kapitāla tirgos). To sniegs starptautisku finansēšanas pasākumu satvarā, jo īpaši ar
              SVF aizdevumu 1,5 miljardu SDR apmērā (aptuveni EUR 1,7 miljardi), izmantojot
              rezerves finanšu mehānismu. Ziemeļvalstu sniegtā palīdzība ir EUR 1,8 miljardi un
              Igaunija, Čehijas Republika, Polija un ERAB arī ir apņēmušās sniegt palīdzību
              EUR 0,5 miljardu apmērā.
              Šī palīdzība liecina par vēlmi atbalstīt Latviju, kuras kapitāla un finanšu tirgi
              nonākuši grūtā situācijā, ko izraisījusi tirgus nostājas pasliktināšanās attiecībā uz
              jauniem tirgiem. Kopienas vidēja termiņa finansiālais atbalsts Latvijai ir paredzēts,
              lai mazinātu pašreizējās likviditātes problēmas, atjaunotu ilgtermiņa stabilitāti,
              nostiprinot banku sektoru, koriģētu fiskālo nesabalansētību un sāktu īstenot tādu
              iekšpolitiku, kas uzlabos konkurētspēju, vienlaicīgi saglabājot nacionālās valūtas
LV                                                  17                                              LV
 ---pagebreak---             maiņas kursu šaurā piesaistes diapazonā. Šādi atbalstītajā ekonomikas politikas
            paketē ir ietverta tūlītēja un ilglaicīga fiskālā konsolidācija, visaptveroša banku
            jautājuma risināšanas stratēģija, uzlabotas regulatīvo iestāžu krīzes vadības spējas,
            visaptverošas strukturālās reformas, kā arī citi svarīgi pasākumi.
            Šī palīdzība — kuru, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju, pārvalda
            Komisija — ir veids, kā nodrošināt, lai ES saglabātu savu aktīvo līdzdalību Latvijas
            ekonomikas politikas pilnveidē un lai šī politika atbilstu gan Latvijas saistībām ES,
            gan Padomes rekomendācijām, jo īpaši attiecībā uz nacionālās reformu programmas,
            kā arī konverģences programmas izpildi.
            Kopienas aizņēmumus, kas Latvijai paredzētā aizdevuma palielināšanas nolūkā
            iegūti kapitāla tirgos vai no finanšu institūcijām, sedz Kopienas garantija. Aizdevums
            ir iegūts kapitāla tirgos vai no finanšu institūcijām. Aizdevuma pamatsumma, kuru
            piešķirs Latvijai, ir EUR 3,1 miljardi.
            Eiropas Savienības nodrošinātā garantijas struktūra ir tāda, kas dod iespēju Komisijai
            apkalpot šo parādu arī tad, ja Latvija nepilda savas saistības.
            Lai izpildītu savus pienākumus, Komisija pagaidu kārtā šo parādu var apkalpot, arī
            izmantojot savas kases resursus. Šādā gadījumā jāpiemēro 12. pants Padomes
            2000.gada 22. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu
            2000/597/EK, Euratom, par Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000.,
            1. lpp.).
   5.       PIEŅEMTĀ APRĒĶINU METODE
            Neattiecas
   6.       MAKSĀJUMU GRAFIKS (EURO)
            Neattiecas
   Pozīcija    Apropriācijas           Maksājumi
                                                                                Turpmākie
                                       n gads      n+1 gads     n+2 gads    n+3 gads    finanšu gadi
               n gads
               n+1 gads
               N gads
               n+1 gads
               Kopā
LV                                                 18                                                LV