               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.6.2019
            COM(2019) 533 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā
            {SWD(2019) 533 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai

                  Rumānijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               1)Saskaņā ar Līguma 121. pantu dalībvalstīm ir jāveicina stabila valsts finanšu sistēma, vidējā termiņā koordinējot ekonomikas politiku un daudzpusēju uzraudzību, lai izvairītos no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

               2)Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valsts finanšu sistēmu, kas ir cenu stabilitātes un spēcīgas, ilgtspējīgas un darba vietu radīšanai labvēlīgas izaugsmes nosacījumu stiprināšanas līdzeklis.

               3)2017. gada jūnijā
                  2
                un 2018. gada jūnijā
                  3
                Komisija Līguma 121. panta 4. punkta noteiktajā kārtībā konstatēja, ka attiecīgi 2016. un 2017. gadā Rumānijā bijusi vērojama būtiska novirze no Rumānijas vidēja termiņa budžeta mērķa vai tā sasniegšanai vajadzīgās korekcijas gaitas. Konstatēto būtisko noviržu dēļ Padome sniedza Rumānijai ieteikumus veikt nepieciešamos politiskos pasākumus, lai tās izlabotu. Pēcāk Padome konstatēja, ka Rumānija pēc minētajiem ieteikumiem nav efektīvi rīkojusies. Jaunākajā, 2018. gada 4. decembra, ieteikumā
                  4
                Padome ieteica Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums
                  5
                2019. gadā nepārsniedz 4,5 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % no IKP.

                4)Pēc Komisijas 2019. gada pavasara prognozes un Eurostat apstiprinātajiem 2018. gada budžeta izpildes datiem valdības neto primāro izdevumu pieaugums 2018. gadā ievērojami pārsniedza izdevumu kritēriju, rādot būtisku novirzi ar lielu starpību (novirze 2,4 % no IKP). Strukturālais deficīts netika samazināts un kopumā stabili turējās ap 3,0 % no potenciālā IKP, norādot arī uz būtisku novirzi no ieteiktās strukturālās korekcijas (novirze 0,8 % no IKP). Strukturālajā bilancē uzrādītās novirzes apmēru negatīvi ietekmē neplānoti ieņēmumi, augstāks IKP deflators un potenciālā IKP pieauguma pamatā esošā aplēse, kas pārsniedz izdevumu kritērija pamatā esošo vidēja termiņa caurmēru. No otras puses, novirzes apmēru, ko uzrāda strukturālā bilance, pozitīvi ietekmē zema apjoma publiskie ieguldījumi, kas ir izlīdzināti izdevumu kritērijā. Neatkarīgi no minētās atšķirības abi rādītāji apstiprina būtisku novirzi no SIP preventīvās daļas prasībām 2018. gadā.

               5)2019. gada 5. jūnijā Komisija pēc vispārēja novērtējuma secināja, ka Rumānijā vērojama būtiska novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa korekcijas, un saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta pirmo daļu izteica Rumānijai brīdinājumu.

               6)Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta otro daļu Padomei jāadresē attiecīgajai dalībvalstij ieteikums veikt nepieciešamos politikas pasākumus. Regulā (EK) Nr. 1466/97 paredzēts, ka ieteikumā būs noteikts ne vairāk kā piecu mēnešu termiņš, kurā dalībvalstij novirze jānovērš. Tādējādi piemērots termiņš, līdz kuram Rumānijai novirze jānovērš, šķiet 2019. gada 15. oktobris. Minētajā termiņā Rumānijai jāpaziņo, kādi pasākumi veikti pēc šā ieteikuma.

               7)Pēc Komisijas 2019. gada pavasara prognozes par izlaides starpību 2019. un 2020. gadā Rumānijā turpināsies normāli ekonomiskie apstākļi. Rumānijas valsts parāda attiecība pret iekšzemes kopproduktu ir zem 60 % no IKP robežvērtības. Tātad minimālie nepieciešamie strukturālie pasākumi, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1466/97 un vispārpieņemtajā korekciju matricā saskaņā ar SIP, kas ņem vērā dominējošos ekonomikas apstākļus un iespējamos ilgtspējas apsvērumus, gan 2019., gan 2020. gadā veido vismaz 0,5 % no IKP.

               8)Rumānijas strukturālais deficīts ir pakāpeniski audzis no 0,1 % no IKP 2015. gadā līdz 1,7 % no IKP 2016. gadā, 2,9 % no IKP 2017. gadā un 3,0 % no IKP 2018. gadā. Līdztekus minimālajai korekcijas prasībai būtu vajadzīgs pastāvīgs papildu pasākums, kas labotu kumulatīvo novirzi un nodrošinātu, ka pēc pastāvīgās buksēšanas, kuras rezultāti krājas no 2016. gada, Rumānija atkal uzņem pienācīgu korekcijas gaitu. Piemērots liekas papildu pasākums 0,5 % no IKP 2019. gadā un 0,25 % no IKP 2020. gadā, ņemot vērā, cik liela ir novērotā būtiskā novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai ieteiktajām korekcijām. Tāds pasākums saskanētu ar Padomes 2018. gada 4. decembrī ieteikto 2019. gada korekciju. Tas paātrinās atpakaļvērstās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai.

               9)Prasītais strukturālās bilances uzlabojums par 1,0 % no IKP 2019. gadā un par 0,75 % no IKP 2020. gadā atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam pieaugumam, kas nepārsniedz 4,5 % 2019. gadā un 5,1 % 2020. gadā.

               10)2019. gada pavasara prognozē Komisija paredz, ka 2019. gadā strukturālā bilance vēl vairāk pasliktināsies par 0,7 % no IKP un 2020. gadā – par vēl 1,2 % no IKP. Vajadzīgais strukturālais uzlabojums tādējādi prasa pieņemt pasākumus, kuru kopējais devums bilancei 2019. gadā būtu 1,7 % no IKP, un papildu pasākumus, kuru devums bilancei 2020. gadā būtu 1,95 % no IKP salīdzinājumā ar pašreizējo bāzes scenāriju Komisijas 2019. gada pavasara prognozē.

               11)Komisijas 2019. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2019. gadā būs 3,5 % no IKP un 2020. gadā – 4,7 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Turklāt prasītās strukturālās korekcijas šķiet piemērotas, lai nodrošinātu, ka atsauces vērtību 3 % no IKP Rumānija 2019. un 2020. gadā ievēro ar rezervi.

               12)Nespēja rīkoties pēc iepriekšējiem ieteikumiem, lai novērstu novērotās nozīmīgās novirzes un risku pārsniegt Līgumā noteikto Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvās daļas atsauces vērtību, prasa steidzami rīkoties, lai Rumānija atgrieztos pie piesardzīgas fiskālās politikas.

               13)Ieteikto budžeta mērķu sasniegšanai ir izšķirīgi, lai Rumānija pieņem un stingri īsteno nepieciešamos pasākumus un cieši uzrauga kārtējo izdevumu attīstību.

               14)Rumānijai līdz 2019. gada 15. oktobrim būtu jāpaziņo Padomei par pasākumiem, kas veikti pēc šā ieteikuma.

               15)Šo ieteikumu pienākas nodot atklātībai,

               AR ŠO IESAKA RUMĀNIJAI:

               (1)veikt nepieciešamos pasākumus, kas nodrošina, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums nepārsniedz 4,5 % 2019. gadā un 5,1 % 2020. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % no IKP 2019. gadā un 0,75 % 2020. gadā, lai valsts uzņemtu pienācīgas korekcijas gaitu vidēja termiņa budžeta mērķa virzienā;

               (2)budžeta deficīta mazināšanai izmantot neplānotus ieņēmumus; budžeta konsolidācijas pasākumiem izaugsmei labvēlīgā veidā jānodrošina vispārējās valdības budžeta strukturālās bilances noturīga uzlabošanās;

               (3)līdz 2019. gada 15. oktobrim paziņot Padomei par pasākumiem, kas veikti pēc šā ieteikuma; ziņojumā sniedzamas ziņas par pietiekami sīki aprakstītiem un pārliecinoši izziņotiem pasākumiem, kuru mērķis ir prasīto korekciju ievērošana, ieskaitot katra pasākuma ietekmi uz budžetu, kā arī atjauninātas un detalizētas budžeta prognozes par 2019.–2020. gadu.

               Šis ieteikums ir adresēts Rumānijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        OV C 216, 6.7.2017., 1. lpp.

                     (3)

                        OV C 223, 27.6.2018., 3. lpp.

                     (4)

                        OV C 460, 21.12.2018., 1. lpp.

                     (5)

                        Valdības neto primāros izdevumus veido valdības izdevumu kopsumma bez procentu izdevumiem, izdevumiem Savienības programmās, kurus pilnībā nosedz Savienības fondu ieņēmumi, un nediskrecionārām izmaiņām bezdarbnieku pabalstu izdevumos. Valdības finansētie bruto ieguldījumi pamatkapitālā ir izlīdzināti četru gadu laikposmā. Ir ierēķināti diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai tiesību aktos paredzētie ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu daļā ir atskaitīti.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.6.2019
            COM(2019) 543 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS
            ar ko atceļ Lēmumu 2009/417/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Spānijā

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS

               ar ko atceļ Lēmumu 2009/417/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Spānijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

               ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               1)2009. gada 27. aprīlī Padome pēc Komisijas ieteikuma ar Lēmumu 2009/417/EK
                  1
                saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu atzina, ka Spānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka 2008. gadā paziņotais vispārējās valdības budžeta deficīts bijis 3,4 % no IKP un tādējādi pārsniedzis Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. 2008. gadam plānotais vispārējās valdības parāds bija 39,5 % no IKP.

               2)Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97
                  2
                3. panta 4. punktu Padome pēc Komisijas ieteikuma tajā pašā dienā pieņēma Spānijai adresētu ieteikumu ne vēlāk kā 2012. gada beigās izbeigt pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu
                  3
               .

               3)Pēcāk Padome uz Līguma 126. panta 7. punkta pamata ir Spānijai adresējusi trīs jaunus ieteikumus (2009. gada 2. decembrī, 2012. gada 10. jūlijā un 2013. gada 21. jūnijā), kuros pārmērīga budžeta deficīta labošanai noteiktais termiņš pagarināts attiecīgi līdz 2013., 2014. un 2016. gadam. Visos trīs ieteikumos Padome secināja, ka Spānija ir veikusi efektīvu rīcību, taču ir bijuši negatīvi un negaidīti ekonomikas notikumi, kas lielā mērā nelabvēlīgi ietekmējuši valdības finansiālo stāvokli.

               4)2016. gada 12. jūlijā Padome Līguma 126. panta 8. punkta noteiktajā kārtībā konstatēja, ka Spānija nav veikusi efektīvu rīcību pēc Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikuma. 2016. gada 8. augustā Padome uz Līguma 126. panta 9. punkta pamata pieņēma lēmumu, kurā pieprasīja Spānijai veikt deficīta samazināšanas pasākumus, ko bija atzinusi par vajadzīgiem, lai labotu stāvokli, un tajā noteica jaunu termiņu deficīta izbeigšanai līdz 2018. gadam. Padome arī noteica 2016. gada 15. oktobri par termiņu, līdz kuram paveikt efektīvu rīcību un iesniegt Padomei un Komisijai ziņojumu par pasākumiem, kas veikti pēc Padomes pieprasījuma.

               5)Komisija 2016. gada 16. novembrī secināja, ka Spānija ir veikusi efektīvu rīcību, ievērojot uz Līguma 126. panta 9. punkta pamata pieņemto Padomes 2016. gada 8. augusta lēmumu.

               6)Saskaņā ar Līgumiem pievienotā Protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 4. pantu Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Minētā protokola piemērošanas gaitā dalībvalstīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009
                  4
                3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāiesniedz dati par valdības budžeta deficītu un parādu un citi ar tiem saistītie rādītāji.

               7)Uz paziņoto datu pamata Padome pieņem lēmumu atcelt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP
                  5
               .

               8)Balstoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc Spānijas 2019. gada aprīļa paziņojuma, kā arī uz 2019. gada Stabilitātes programmu un Komisijas 2019. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus secinājumus:

               –Vispārējās valdības budžeta deficīts, kas 2017. gadā bija sasniedzis 3,1 % no IKP, 2018. gadā tika samazināts līdz 2,5 % no IKP. Salīdzinājumā ar prognozēm 2019. gada budžeta plāna projektā, kas tika iesniegts 2018. gada oktobrī, 2018. gada deficīts izrādījās par 0,2 procentpunktiem mazāks tādēļ, ka par 0,3 procentpunktiem augstāku ieņēmumu attiecību pret IKP tikai daļēji atsver par 0,1 procentpunktu augstāka izdevumu attiecība pret IKP. Ieņēmumu daļā mazliet lielāki izrādījās gan uzņēmumu ienākuma nodokļa ieņēmumi, gan citi ieņēmumi, turpretim izdevumu daļā mazliet augstāks izrādījās darbinieku atalgojums.

               –Spānijas valdības 2019. gada 30. aprīlī iesniegtajā 2019.–2022. gada Stabilitātes programmā paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2019. gadā samazināsies līdz 2,0 % no IKP un 2020. gadā nokritīsies līdz 1,1 % no IKP. 2019. gada pavasara prognozē Komisija paredzējusi, ka deficīts 2019. gadā būs 2,3 % no IKP un 2020. gadā – 2,0 % no IKP, prognozes periodā paliekot zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP.

               –Strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības bilance ar korekciju pēc ekonomikas cikla un bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem, no 2017. uz 2018. gadu nemainījās. Kopējais strukturālās bilances uzlabojums kopš 2016. gada sasniedza 0,4 % no IKP.

               –Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP no 98,1 % 2017. gadā samazinājās līdz 97,1 % 2018. gadā, galvenokārt sakarā ar reālā pieauguma un inflācijas ietekmi, kas samazina parādu un ar uzviju atsver procentu izmaksu pretējo ietekmi, bet primārā bilance ir tuvu nullei. 2019. gada pavasara prognozē Komisija paredzējusi, ka galvenokārt sakarā ar lielu nominālo izaugsmi, kura pārspēj atlikumu un plūsmu korekcijas un procentu izmaksu ietekmi, kas palielina parādu, un tikai nelielu primārās bilances uzlabošanos parāda attiecība pret IKP 2019. gadā samazināsies līdz 96,3 % un 2020. gadā līdz 95,7 %.

               9)Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               10)Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Spānijā ir novērsts un Lēmums 2009/417/EK tādējādi ir atceļams.

               11)No 2019. gada, t. i., no gada pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Spānijai tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un tai pienācīgā tempā jāvirzās uz vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu, respektējot arī izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Vispārējs novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšana Spānijā ir novērsta.

               2. pants

               Ar šo tiek atcelts Lēmums 2009/417/EK.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2009/417/EK (2009. gada 27. aprīlis) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Spānijā (OV L 135, 30.5.2009., 25. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

                     (3)

                        Visi dokumenti par pārmērīga budžeta deficīta izbeigšanas procedūru Spānijā atrodami
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/ongoing-excessive-deficit-procedures/spain_en
                  .

                     (4)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

                     (5)

                        Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko Ekonomikas un finanšu komiteja pieņēma 2017. gada 15. maijā un kas pieejamas
                  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf
                  .