               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Kaboverdi par to, lai noslēgtu protokolu, ar ko īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienām un Kaboverdi
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Komisija ierosina sarunās apspriest jaunu protokolu, ko pievieno ar Kaboverdes Republiku noslēgtajam ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam (IZPN), kas atbilst Savienības flotes vajadzībām un ir saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pašreizējais IZPN starp Eiropas Savienību un Kaboverdi tika noslēgts 2006. gada 30. decembrī
                     1
                  . Pašreizējo četru gadu protokolu
                     2
                  , kas pievienots zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam, sāka piemērot 2014. gada 23. decembrī, un tā termiņš beigsies 2018. gada 22. decembrī. Tajā ir noteiktas Savienības flotei piešķirtās zvejas iespējas un atbilstošais finansiālais ieguldījums, ko maksā Savienība un kuģu īpašnieki. ES ikgadējais publiskais finansiālais ieguldījums, kas maksājams Kaboverdei, pirmajos divos gados ir EUR 550 000, no kuriem EUR 275 000 paredzēti nozares atbalstam, bet pēdējos divos gados — EUR 500 000, no kuriem EUR 250 000 paredzēti nozares atbalstam.

               Ar Kaboverdi noslēgtais IZPN paredz zvejas iespējas kuģiem no trīs dalībvalstīm (Spānija, Francija un Portugāle), kuri kā mērķsugas zvejo tunzivis un tālu migrējošas sugas. Eiropas Savienībai jau ir labi attīstīts divpusēju IZPN tīkls Rietumāfrikā, proti, tie noslēgti ar Maroku, Mauritāniju, Santomi un Prinsipi, Senegālu, Libēriju un Kotdivuāru.

                  IZPN palīdz popularizēt kopējās zivsaimniecības politikas mērķus starptautiskā mērogā, nodrošinot, ka Savienības zvejas darbības ārpus ES ūdeņiem ir balstītas uz tiem pašiem principiem un standartiem kā tie, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Turklāt IZPN sekmē zinātnisko sadarbību starp ES un tās partnervalstīm un veicina pārredzamību un ilgtspēju ar mērķi uzlabot zvejas resursu pārvaldību. Tie sekmē arī pārvaldību, atbalstot nacionālo un ārvalstu flotu darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību, sniedz finansējumu cīņai pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un veicina vietējās zvejniecības nozares ilgtspējīgu attīstību. IZPN stiprina Eiropas Savienības pozīciju starptautiskajās un reģionālajās zvejniecības organizācijās, jo īpaši Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā — struktūrā, kas izveidota saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, lai reģionā saglabātu un pārvaldītu tālu migrējošas sugas.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Sarunas par jaunu IZPN protokolu ar Kaboverdi ir saskaņā ar ES ārējo darbību attiecībā uz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un jo īpaši ar Savienības mērķiem attiecībā uz demokrātijas principiem un cilvēktiesībām.

                  Kaut arī vietējā mērogā, tomēr IZPN papildinās jaunā migrācijas partnerības satvara
                     3
                   pieeju un, radot saimniecisko darbību zivsaimniecības nozarē, palīdzēs Kaboverdē novērst emigrācijas cēloņus.

               2.IETEIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               •Juridiskais pamats

                  Šā lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) piektās daļas par Savienības ārējo darbību V sadaļas par starptautiskiem nolīgumiem 218. pants, kurā noteikta procedūra, kādā notiek sarunu risināšana un nolīgumu slēgšana starp ES un trešām valstīm.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas, jautājums ir ekskluzīvā kompetencē.

               •Proporcionalitāte

                  Lēmums ir samērīgs ar mērķi.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Instruments ir paredzēts LESD 218. panta 3. punktā un 218. panta 4. punktā.

               3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Komisija 2017.–2018. gadā veica ex post izvērtējumu par pašreizējo protokolu, kas pievienots ar Kaboverdi noslēgtajam IZPN, kā arī protokola potenciālās atjaunošanas ex ante izvērtējumu. Izvērtējuma secinājumi ir izklāstīti atsevišķā Komisijas dienestu darba dokumentā.

                  Izvērtējumā secināts, ka ES tunzivju zvejas sektorā ir liela interese par zvejošanu Kaboverdes ūdeņos un ka protokola atjaunošana palīdzētu stiprināt reģiona zvejniecību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un uzlabot to pārvaldību. Izvērtējumā secināts, ka protokola atjaunošana nāktu par labu arī Kaboverdei, ņemot vērā lielo finansiālo ieguldījumu, ko maksā saskaņā ar protokolu.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Izvērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Kaboverdes zivsaimniecības pārvaldi un pilsonisko sabiedrību. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Sarunu norādēs, kuras ierosinātas kā pielikums lēmumam, ieteikts pilnvarot sākt sarunas. Tajās ieteikts arī iekļaut klauzulu par cilvēktiesību un demokrātijas principu pārkāpšanas sekām.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Jaunajā protokolā būs paredzēts maksāt Kaboverdei finansiālu ieguldījumu, kas ir saderīgs ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam, jo īpaši ar piešķīrumiem ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem paredzētajā budžeta pozīcijā. Ikgadējās saistību un maksājumu summas, tostarp rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri nav stājušies spēkā gada sākumā
                  4
               , tiek noteiktas ikgadējā budžeta procedūrā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Sarunas plānots sākt 2018. gada otrajā ceturksnī.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Komisija iesaka:

                  - Padomei pilnvarot Komisiju sākt un risināt sarunas, lai to rezultātā noslēgtu jaunu protokolu, ko pievieno partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē ar Kaboverdi,

                  - norīkot Komisiju par šo sarunu risinātāju no ES puses,

                  - Komisijai sarunas risināt, apspriežoties ar īpašo komiteju, kas izveidota saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

                  - Padomei apstiprināt šim ieteikumam pievienotās sarunu norādes.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Kaboverdi par to, lai noslēgtu protokolu, ar ko īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienām
                  un Kaboverdi

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               būtu jāsāk sarunas ar Kaboverdi ar mērķi noslēgt protokolu, ar ko īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienām un Kaboverdi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Komisija tiek pilnvarota sākt sarunas ar Kaboverdi ar mērķi noslēgt protokolu, ar ko īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienām un Kaboverdi.

               2. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar Padomes Ārējās zivsaimniecības politikas jautājumu darba grupu un pamatojoties uz Padomes sarunu norādēm, kas izklāstītas šā lēmuma pielikumā.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 414, 30.12.2006., 36. lpp.

                     (2)

                        OV L 369, 24.12.2014., 3. lpp.

                     (3)

                        COM(2016) 385 final, 7.6.2016.

                     (4)

                        40. nodaļa (rezerves pozīcija 40 02 41) saskaņā ar iestāžu nolīgumu par DFS (2013/C 373/01).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,16.5.2018
            COM(2018) 299 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Ieteikums PADOMES LĒMUMAM,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas ar Kaboverdi par to, lai noslēgtu protokolu, ar ko īsteno partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienām un Kaboverdi
            {SWD(2018) 193 final}{SWD(2018) 194 final}

               PIELIKUMS

               Norādes sarunām par jauna protokola noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Kaboverdi

               –Sarunu mērķis ir atjaunot protokolu, ko pievieno partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Kaboverdi, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas 2011. gada 13. jūlija paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju.

               –Lai jaunais protokols veicinātu ilgtspējīgu un atbildīgu zvejniecību, vienlaikus nodrošinot ES un Kaboverdei savstarpējus ieguvumus, Komisija sarunu pamatā liek šādus mērķus:

               ·nodrošināt piekļuvi Kaboverdes zvejas zonai un atļaujas, kas vajadzīgas, lai ES flotes kuģi varētu zvejot minētajā zonā, tādējādi cita starpā uzturot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu tīklu, kas pieejams ES operatoriem;

               ·ņemt vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un attiecīgos pārvaldības plānus, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), lai nodrošinātu zvejas darbību ilgtspēju un veicinātu okeānu pārvaldību starptautiskā mērogā. Zvejas darbībām vajadzētu būt vērstām tikai uz pieejamiem resursiem, ņemot vērā vietējās flotes zvejas kapacitāti un vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot tam, ka daži no attiecīgajiem krājumiem ir tālu migrējoši krājumi;

               ·iegūt pienācīgu, ES flotes interesēm atbilstošu daļu no zvejas resursiem, apzinoties, ka par tiem interesi pauž arī citas ārvalstu flotes, un ņemot vērā ES flotes darbību reģionā saskaņā ar jaunākajiem un labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem novērtējumiem;

               ·iedibināt dialogu, kura mērķis ir stiprināt nozares politiku, lai tādējādi veicinātu atbildīgas zivsaimniecības politikas īstenošanu saistībā ar valsts attīstības mērķiem, jo īpaši attiecībā uz zvejniecību pārvaldību, cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, zvejas darbību kontroli, uzraudzību un pārraudzību un zinātnisko ieteikumu sniegšanu, un sekmētu darbvietu radīšanu, kas cita starpā palīdzētu novērst pamatcēloņus emigrācijai no Kaboverdes;

               ·iekļaut klauzulu par cilvēktiesību un demokrātijas principu pārkāpšanas sekām;

               ·iekļaut klauzulu par ES flotes preferenciālu piekļuvi Kaboverdes zvejas zonai un par vienādu tehnisko nosacījumu piemērošanu visām ārvalstu flotēm;

               –Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu, jaunajā protokolā būtu jāiekļauj klauzula par tā provizorisku piemērošanu.

               –Protokolā būtu konkrēti jānosaka:

               ·zvejas iespējas, kas katrā kategorijā piešķiramas Eiropas Savienības kuģiem;

               ·finansiālā atlīdzība un tās izmaksas nosacījumi;

               ·nozarei paredzētā atbalsta rezultatīvas īstenošanas un tās regulāras uzraudzības prioritātes un mehānismi.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.11.2017
            COM(2017) 801 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko atceļ Lēmumu 2008/713/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko atceļ Lēmumu 2008/713/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

               ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Pēc Komisijas ieteikuma Padome ar Padomes Lēmumu 2008/713/EK saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 6. punktu 2008. gada 8. jūlijā nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts
                  1
               . Padome norādīja, ka saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras datiem, ko Apvienotās Karalistes iestādes paziņoja 2008. gada martā, bija paredzams, ka Apvienotās Karalistes vispārējās valdības budžeta deficīts 2008./2009. gadā sasniegs 3,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Turklāt pēc 2008. gada marta budžeta publicēšanas 2008. gada 13. maija politiskajā paziņojumā pausts, ka 2008./2009. gadā tiks samazināts iedzīvotāju ienākuma nodoklis, kas, kā bija sagaidāms, vēl vairāk palielinās plānoto budžeta deficītu minētajā finanšu gadā. Pievienojot šo pasākumu Komisijas 2008. gada pavasara prognozei, tas 2008./2009. gadā nozīmēja deficītu 3,5 % apmērā no IKP. Pārmērīgais budžeta deficīts arī netika uzskatīts par pagaidu deficītu, jo Komisijas prognozē, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, 2009./2010. gadā tika lēsts deficīts 3,3 % apmērā no IKP. Padome vēl norādīja, ka vispārējās valdības parāda attiecība joprojām bija krietni zemāka par 60 % atsauces vērtību, kaut arī 2009./2010. gadam tai tika prognozēta pieaugoša tendence.

               (2)Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tajā pašā dienā pieņēma Apvienotajai Karalistei adresētu ieteikumu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju, vēlākais, līdz 2009./2010. finanšu gadam. Padome arī noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2009. gada 8. janvāris.

               (3)Saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu
                  2
               .

               (4)Atzīstot, ka Apvienotās Karalistes 2009./2010. gada budžeta stāvokļa pamatā bija īstenotie pasākumi aptuveni 1,5 % apmērā no IKP, kas bija atbilstīga reakcija uz Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, un automātisko stabilizatoru brīvā darbība, Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma pārskatītus ieteikumus saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, kuros ieteikts Apvienotajai Karalistei novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju līdz 2014./2015. gadam. Konkrētāk, lai vispārējās valdības budžeta deficītu samazinātu zem 3 % no IKP, darot to ticamā un ilgtspējīgā veidā, Apvienotajai Karalistei tika ieteikts laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam katru gadu nodrošināt fiskālos pasākumus vidēji 1¾ % apmērā no IKP gadā. Savā 2009. gada 2. decembra ieteikumā Padome saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada 2. jūnijs.

               (5)Komisija 2010. gada 6. jūlijā secināja, ka, pamatojoties uz Komisijas 2010. gada pavasara prognozi, Apvienotā Karaliste ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu.

               (6)Saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu Padome 2015. gada 19. jūnijā nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu
                  3
               . Padome norādīja, ka Apvienotā Karaliste piedzīvoja lielu reālā IKP pieauguma samazinājumu pēc globālās ekonomikas un finanšu krīzes 2008. un 2009. gadā, kas ietekmēja arī tās valsts finanses. Pēc tam Apvienotā Karaliste īstenoja konsolidācijas plānu un vispārējās valdības budžeta deficīts (to izsakot procentos no IKP) laikposmā no 2009./2010. finanšu gada līdz 2014./2015. finanšu gadam katru gadu samazinājās. Turpretim vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP šajā periodā turpināja pieaugt; galvenokārt to veicināja nominālais deficīts, kā arī finanšu sektora intervences. Padome secināja, ka, neraugoties uz fiskālās konsolidācijas programmu, kas tika noteikta un īstenota, Apvienotā Karaliste nebija novērsusi pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2014./2015. gadam. Turklāt Apvienotā Karaliste nav veikusi gada vidējos fiskālos pasākumus 1¾ % apmērā no IKP, kurus Padome bija ieteikusi 2009. gada 2. decembrī.

               (7)Saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tajā pašā dienā pieņēma Apvienotajai Karalistei adresētu ieteikumu novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2016./2017. finanšu gadam. Konkrēti Apvienotajai Karalistei tika ieteikts panākt nominālo budžeta deficītu 4,1 % no IKP 2015./2016. gadā un 2,7 % no IKP 2016./2017. gadā, kas, pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2015. gada pavasara prognozi, tika prognozēts kā atbilstīgs strukturālās bilances uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP 2015./2016. gadā un 1,1 % no IKP 2016./2017. gadā.

               (8)Komisija 2015. gada 16. novembrī secināja, ka Apvienotā Karaliste ir veikusi efektīvus pasākumus, lai līdz 2016./2017. finanšu gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, kā Padome ieteica 2015. gada 19. jūnijā.

               (9)Saskaņā ar 4. pantu Protokolā (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Komisija sniedz šīs procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009
                  4
                3. pantu divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

               (10)Padome, balstoties uz iesniegtajiem datiem, pieņem lēmumu atcelt lēmumus par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ vienīgi tad, ja Komisijas prognozes liecinātu, ka visā prognozes laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju — 3 % no IKP
                  5
               .

               (11)Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, kā arī uz 2017. gada konverģences programmu, Apvienotās Karalistes 2017. gada septembra paziņojumu un Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, ir pamatoti šādi secinājumi.

               –Apvienotā Karaliste pēdējos gados ir sasniegusi ieteiktos vispārējās valdības budžeta deficīta mērķus. Pēc augstākā rādītāja sasniegšanas 10 % apmērā no IKP 2009./2010. gadā nominālajam vispārējās valdības budžeta deficītam pastāvīgi ir bijusi lejupvērsta tendence, un tas ir samazinājies līdz 4 % 2015./2016. gadā un 2,3 % 2016./2017. gadā atbilstoši Padomes 2015. gada 19. jūnija ieteikumam. Perioda laikā veiktā fiskālā konsolidācija galvenokārt bija balstīta uz izdevumiem, un kopējie kārtējie izdevumi saruka no 42,9 % no IKP 2009./2010. gadā līdz 38 % no IKP 2016./2017. gadā. Valdības ieņēmumu rādītāja pieaugums no 37,4 % no IKP 2009./2010. gadā līdz 38,6 % no IKP 2016./2017. gadā arī ir devis ieguldījumu, kaut arī mazākā mērā.

               –2016./2017. gada konverģences programmā, ko Apvienotās Karalistes iestādes iesniedza 2017. gada 27. aprīlī un kas aptvēra laikposmu no 2016./2017. gada līdz 2021./2022. gadam, tika prognozēts vispārējās valdības budžeta deficīta kāpums līdz 2,8 % no IKP 2017./2018. gadā, kam sekos kritums līdz 1,9 % no IKP 2018./2019. gadā. Šīs prognozes pamatā bija plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts 2,7 % apmērā 2016./2017. gadā, kā Apvienotās Karalistes iestādes 2017. gada martā paziņoja ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā sniegtajiem datiem. Kopš konverģences programmas iesniegšanas Valsts statistikas birojs (ONS) ir samazinājis savu aplēsi par vispārējās valdības budžeta deficītu 2016./2017. gadā līdz 2,3 % no IKP. Lai gan Apvienotās Karalistes iestādes nav pēc tam publicējušas atjauninātu prognozi attiecībā uz vispārējās valdības budžeta deficītu, Komisijas 2017. gada rudens prognozē, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, paredzēts deficīts 2,5 % no IKP 2017./2018. gadā, 1,8 % 2018./2019. gadā un 1,3 % 2019./2020. gadā. Tādējādi ir paredzams, ka visā prognozes periodā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju — 3 % no IKP.

               –Saskaņā ar savu 2017. gada rudens prognozi Komisija lēš, ka strukturālā bilance, t. i., vispārējās valdības budžeta bilance, kas koriģēta, ņemot vērā ekonomikas ciklu, un kurā atskaitīti vienreizējie un citi pagaidu pasākumi, laikposmā no 2008./2009. gada līdz 2016./2017. gadam ir uzlabojusies par 3,2 % no IKP.

               –Apvienotās Karalistes vispārējās valdības bruto parāda attiecība ir ievērojami palielinājusies, kopš Padome 2008. gada 8. jūlijā nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Vispārējās valdības parāda attiecība palielinājās no 41 % no IKP 2007./2008. gadā līdz 86,8 % 2016./2017. gadā, atspoguļojot lielāku nominālo vispārējās valdības budžeta deficītu, kā arī finanšu sektora intervences šajā periodā. Saskaņā ar Komisijas 2017. gada rudens prognozi sagaidāms, ka parāda attiecība pret IKP 2016./2017. gadā būs sasniegusi maksimumu un pakāpeniski samazināsies līdz 82,9 % no IKP 2019./2020. gadā.

               (12)Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situāciju jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               (13)Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts Apvienotajā Karalistē ir novērsts, tāpēc Lēmums 2008/713/EK būtu jāatceļ.

               (14)No 2017./2018. gada, kas ir finanšu gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Apvienotajai Karalistei tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai būtu jāvirzās uz sava vidējā termiņa minimālā mērķa sasniegšanu atbilstīgā tempā, tostarp ievērojot izdevumu kritēriju, un jāievēro parāda kritērijs saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka Apvienotajā Karalistē pārmērīga budžeta deficīta situācija ir novērsta.

               2. pants

               Ar šo atceļ Lēmumu 2008/713/EK.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2008/713/EK (2008. gada 24. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē (OV L 238, 5.9.2008., 5. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums 2009/409/EK (2009. gada 27. aprīlis), ar ko atbilstīgi Līguma 104. panta 8. punktam konstatē, vai Apvienotā Karaliste, reaģējot uz Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, ir veikusi efektīvus pasākumus (OV L 132, 29.5.2009., 11. lpp.).

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES) 2015/1098 (2015. gada 19. jūnijs), ar ko konstatē, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu (OV L 180, 8.7.2015., 1. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

                     (5)

                        Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Sk.:
                  http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.11.2017
            COM(2017) 802 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā
            {SWD(2017) 603 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2017. gada 16. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 121. panta 4. punktu nolēma, ka Rumānijā pastāv būtiska novērota novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un izdeva ieteikumu Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nominālās izaugsmes līmenis valdības neto primārajos izdevumos
                  2
                2017. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP
                  3
               . Rumānijai tika ieteikts izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai, savukārt budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas netraucē izaugsmei. Padome noteica, ka 2017. gada 15. oktobris ir termiņš, līdz kuram Rumānijai jāziņo par veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz šo ieteikumu.

               (2)Padome 2017. gada 11. jūlijā ieteica Rumānijai 2017. gadā nodrošināt atbilstību Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumam ar mērķi koriģēt būtisku novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai
                  4
               . Rumānijai tika ieteikts īstenot nozīmīgus fiskālos centienus 2018. gadā saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasībām, lai turpinātu veikt korekcijas virzībā uz tās vidējā termiņa budžeta mērķi, proti, strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP. Atbilstoši vispārpieņemtajai korekciju matricai saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu šāda korekcija nozīmēja prasību, lai nominālās izaugsmes līmenis valdības neto primārajos izdevumos nepārsniegtu 4,3 % 2018. gadā. Tas atbilstu strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP.

               (3)Komisija 26. un 27. septembrī veica pastiprinātas uzraudzības misiju Rumānijā nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Komisija 2017. gada 24. oktobrī par saviem secinājumiem ziņoja Padomei un pēc tam, kad pagaidu secinājumi bija nosūtīti Rumānijas iestādēm, tos publiskoja.

               (4)Rumānijas iestādes 2017. gada 13. oktobrī iesniedza ziņojumu par efektīvo rīcību, kas veikta, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu. Ņemot vērā informāciju, ko Rumānijas iestādes sniedza savā ziņojumā par efektīvo rīcību, un vispārējā novērtējumā, pamatojoties uz 2017. gada rudens prognozi, Padome [XX] secināja, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu.

               (5)Rumānija īsteno prociklisku fiskālo politiku apstākļos, kad ir vērojama liela ekonomiskā izaugsme un pozitīva starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu. Tiek lēsts, ka strukturālā bilance 2017. gadā par 2,3 % no IKP novirzīsies no Rumānijas vidējā termiņa budžeta mērķa. Tāpēc un ņemot vērā to, ka Rumānija neveica efektīvu rīcību, ir lietderīgi adresēt minētajai dalībvalstij pārskatītu ieteikumu par veicamajiem attiecīgajiem pasākumiem saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu.

               (6)Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada rudens prognozi par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, Rumānijā 2017. un 2018. gadā pastāv normāli ekonomikas apstākļi. Rumānijas vispārējās valdības parāda attiecība ir zem 60 % no IKP robežvērtības. Regulā (EK) Nr. 1466/97 noteiktie minimālie nepieciešamie strukturālie pasākumi un vispārpieņemtā korekciju matrica saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kas jāizmanto dominējošajos ekonomikas apstākļos un attiecībā uz iespējamajām ar ilgtspēju saistītajām problēmām, veido 0,5 % no IKP.

               (7)Rumānijas strukturālais deficīts 2017. gadā saskaņā ar Komisijas prognozi pieaugs līdz 1,1 % no IKP, kaut arī Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumā tika pieprasīts strukturāls samazinājums vismaz 0,5 % apmērā no IKP. Turklāt tiek prognozēts, ka, pamatojoties uz Komisijas 2017. gada rudens prognozi, 2017. gadā Rumānija joprojām saglabās budžeta deficītu 3 % apmērā no IKP (Līgumā noteiktā atsauces vērtība), savukārt 2018. gadā tā to pārkāps ar ievērojamu starpību.

               (8)Papildu pasākumam, kas nepieciešams, lai panāktu, ka pēc novirzes 2016. un 2017. gadā Rumānija atkal īsteno attiecīgas korekcijas, būtu jāpapildina korekcija 0,5 % no IKP, ko Padome ieteica 2017. gada 11. jūlijā. Papildu pasākums 0,3 % apmērā no IKP šķiet piemērots, ņemot vērā novēroto būtisko novirzi no ieteiktajām korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un tas paātrinās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Prasītais strukturālās bilances uzlabojums 2018. gadā par 0,8 % no IKP atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma tempam, kas 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %.

               (9)Komisija 2017. gada rudens prognozē paredz, ka 2018. gada strukturālā bilance turpinās pasliktināties par 1 % no IKP. Tāpēc strukturālais uzlabojums 2018. gadā par 0,8 % no IKP rada nepieciešamību pieņemt pasākumus, kuru kopējais strukturālais ienesīgums būtu 1,8 % no IKP salīdzinājumā ar pašreizējo bāzes scenāriju 2018. gadam Komisijas 2017. gada rudens prognozē.

               (10)Komisijas 2017. gada rudens prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2018. gadā būs 3,9 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību — 3 % no IKP. Prasītā strukturālā korekcija 0,8 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar prognozēto rezultātu 2017. gadam arī nodrošinātu, ka Rumānija 2018. gadā ar rezervi ievēros 3 % no IKP (vispārējās valdības budžeta deficīta robežvērtība).

               (11)Šajā ieteikumā noteiktās prasības 2018. gadam aizstāj atbilstīgos elementus fiskālajā ieteikumā, kas ietverts Padomes ieteikumā, kurš 2017. gada 11. jūlijā tika adresēts Rumānijai.

               (12)Rumānijai līdz 2018. gada 15. aprīlim būtu jāziņo Padomei par rīcību, kas veikta, reaģējot uz šo ieteikumu, iespējams, kā daļu no tās konverģences programmas, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 7. pantu.

               (13)Ir lietderīgi šo ieteikumu darīt publiski pieejamu,

               AR ŠO IESAKA.

               RUMĀNIJAI:

               (1)veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais izaugsmes temps 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai vismaz 0,8 % apmērā no IKP 2018. gadā, tādējādi liekot dalībvalstij īstenot attiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai;

               (2)izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai; budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina vispārējās valdības strukturālās bilances ilgtspējīga uzlabošanās tā, lai veicinātu izaugsmi;

               (3)līdz 2018. gada 15. aprīlim ziņot Padomei par rīcību, kas veikta, reaģējot uz šo ieteikumu.

               Šis ieteikums ir adresēts Rumānijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Valdības neto izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

                     (3)

                        Padomes Ieteikums (2017. gada 16. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 216, 6.7.2017., 1. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Ieteikums (2017. gada 11. jūlijs) par Rumānijas 2017. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2017. gada konverģences programmu (OV C 261, 9.8.2017., 98. lpp.).