title: Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru otro reizi groza Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

text:
|

52010PC0740

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 9.12.2010COM(2010) 740 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru otro reizi groza Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītuIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru otro reizi groza 2010. gada 10. maija Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu un 136. pantu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā:1) Saskaņā ar LESD 136. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, var pieņemt īpašu pasākumus lai stiprinātu to budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību.2) Līguma 126. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta, un šim nolūkam minētajā pantā ir izklāstīta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Stabilitātes un izaugsmes pakts, kura korektīvajā daļā ir noteikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošana, kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā ekonomisko situāciju.3) Padome 2009. gada 27. aprīlī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 6. punktu nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.4) Padome 2010. gada 10. maijā pieņēma lēmumu, kas adresēts Grieķijai, saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu un 136. pantu, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2014. gadam (turpmāk — "lēmums")[1]. Padome noteica šādus deficīta novēršanas virzienus: valdības budžeta deficīts 2010. gadā nepārsniedz EUR 18 508 miljonus, 2011. gadā — EUR 17 065 miljonus, 2012. gadā — EUR 14 916 miljonus, 2013. gadā — EUR 11 399 miljonus un 2014. gadā — EUR 6 385 miljonus.5) Saskaņā ar prognozēm, kas bija pieejamas tajā laikā, kad Padome pieņēma šo lēmumu, bija paredzēts, ka reālais IKP 2010. gadā samazināsies par 4 % un 2011. gadā par 2,5 %, bet ka pēc tam šis rādītājs uzlabosies, pieaugot par 1,1 % 2012. gadā un par 2,1 % 2013. un 2014. gadā. IKP deflators tika paredzēts 1,2 %, -0,5 %, 1,0 %, 0,7 % un 1,0 % attiecīgi no 2010. gada līdz 2104. gadam. Saskaņā ar ekonomikas attīstības prognozēm tagad paredz, ka reālais IKP 2010. gadā samazināsies par 4,25 % un 2011. gadā par 3 % un pēc tam uzlabosies ar pieauguma tempu 2012. gadā par 1,1 % un 2013. un 2014. gadā par 2,1 %. IKP deflatoru tagad paredz 3,0 %, 1,5 %, 0,4 %, 0,8 % un 1,2 % attiecīgi no 2010. gada līdz 2014. gadam.6) Eurostat apstiprināja Grieķijas valdības budžeta deficīta un parāda statistiku 2010. gada 15. novembrī[2] saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2009[3]. Šajā gadījumā deficīta un parāda dati par 2006.-2009. gadu tika koriģēti augšup. Valdības budžeta deficīta attiecība pret IKP 2009. gadā tika pārskatīta no 13,6 % no IKP uz 15,4 % no IKP, bet parāda attiecība tika pārskatīta no 115,1 % no IKP uz 126,8 % no IKP.7) Grieķija ir panākusi ievērojamu progresu pasākumu īstenošanā, kas pieprasīti Padomes lēmumā, tostarp valdības budžeta deficīta samazināšanā. Tomēr iepriekš minētā statistikas datu pārskatīšana kopā ar nepilnīgu ieņēmumu iekasēšanu un citām budžeta izpildes problēmām, ieskaitot veicamo maksājumu uzkrāšanos, nozīmē, ka valsts budžeta deficīta griestus 2010. gadam, visticamāk, neievēros. Šī nepilnība būs pilnībā jākompensē 2011. gada laikā.8) Grieķija 2010. gada 24. novembrī Padomei un Komisijai iesniedza ziņojumu, norādot politikas pasākumus, kas veikti, lai izpildītu lēmuma prasības. Komisija novērtēja ziņojumu un secināja, ka Grieķija apmierinoši pilda lēmuma prasības[4].9) Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, ir lietderīgi pārskatīt vairākus Padomes lēmuma aspektus, vienlaikus saglabājot to pašu termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai un valdības budžeta deficīta un valdības parāda pieauguma nominālā izteiksmē attiecīgām korekcijām,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmumu 2010/320/ES groza šādi.1. 1. panta 3. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:"3. Pamatojoties uz 2010. gada novembra IKP prognozēm, parāda attiecība pret IKP nedrīkst pārsniegt 143 % 2010. gadā, 153 % 2011. gadā, 157 % 2012. gadā, 158 % 2013. gadā un 156 % 2014. gadā.".2. Lēmuma 2. panta 3. punkta k) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"k) labāk pārvalda publiskā sektora īpašumu, tādējādi 2011. gadā ietaupot vismaz EUR 1 miljardu un periodā no 2012. līdz 2013. gadam ietaupot vismaz EUR 3 miljardus gadā; ieņēmumus no aktīvu pārdošanas (nekustamā īpašuma un finanšu aktīvu) izmanto, lai samazinātu parādu, un nesamazina fiskālās konsolidācijas centienus, lai panāktu atbilstību budžeta deficīta maksimālajam apjomam, kas noteikts 1. panta 2. punktā;".3. Lēmuma 2. panta 3. punkta m) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"m) pieņem dekrētu, kas pašvaldībām aizliedz radīt budžeta deficītu vismaz līdz 2014. gadam; samazina pašvaldību budžeta transfertus saskaņā ar plānoto ietaupījumu un kompetences nodošanu;".4. Lēmuma 2. panta 3. punkta o) apakšpunktu aizstāj ar šādu:"o) īsteno vienotu e-recepšu sistēmu; publicē tirgū esošo zāļu cenu pilnu sarakstu; piemēro neatmaksājamo zāļu sarakstu un bezrecepšu zāļu sarakstu; publicē jaunu atmaksājamo zāļu sarakstu, izmantojot jauno orientējošo cenu sistēmu; no e-receptēm un svītrkodu skenēšanas iegūto informāciju izmanto, lai saņemtu atlaides no farmācijas uzņēmumiem; ievieš uzraudzības mehānismu, kas ļauj katru mēnesi novērtēt izdevumus par zālēm; panāk pacienta līdzdalības maksājuma EUR 5 apmērā izpildi attiecībā uz parastajiem ambulatorajiem pakalpojumiem un līdzdalības maksājumiem par nepamatotas vizītes pieteikumu ārkārtas dienestiem; publicē revidētus slimnīcu un veselības centru grāmatvedības pārskatus; izveido veselības politikas ekspertu neatkarīgu darba grupu, kuras uzdevums ir līdz 2011. gada maija beigām sagatavot sīku ziņojumu par kopējo veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas efektivitāti un lietderību;".5. Lēmuma 2. panta 3. punkta p) apakšpunktu svītro un pievieno šādus apakšpunktus:"q) turpmāk samazina darbības izdevumus par vismaz 5 %, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 100 miljonus;r) turpmāk samazina transfertus, kas valdībai kopumā ļauj ietaupīt vismaz EUR 100 miljonus. Saņēmējas publiskās struktūras nodrošina, lai nenotiek kavēto maksājumu uzkrāšanās, vienlaikus samazinot izdevumus;s) no 2011. gada janvāra ģimenes pabalstus piešķir atkarībā no to materiālā stāvokļa, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 150 miljonus (atskaitot attiecīgās administratīvās izmaksas);t) militārā aprīkojuma iepirkumu (piegādes) samazina vismaz par EUR 500 miljoniem salīdzinājumā ar faktisko 2010. gada līmeni;u) samazina izdevumus par zālēm no sociālās nodrošināšanas fondiem par EUR 900 miljoniem, ņemot vērā zāļu cenu papildu samazinājumu un jaunās iepirkuma procedūras; un no slimnīcām (tai skaitā arī izdevumi par iekārtām) vismaz par EUR 350 miljoniem;v) maina vadību, cenu noteikšanu un algas valsts uzņēmumos, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 800 miljonus;w) pēc 2011. gada 1. oktobra izlīdzina nodokļus mazutam un dīzeļdegvielai, lai novērstu krāpšanu, un 2011. gadā tas ļauj ietaupīt vismaz EUR 600 miljonus (ietekme pilna gada laikā vismaz EUR 900 miljoni), atskaitot īpašus pasākumus mazāk turīgo iedzīvotāju slāņu aizsardzībai;x) palielina samazinātās PVN likmes no 5,5 uz 6,5 % un no 11 uz 13 %, tas ļauj ietaupīt vismaz EUR 880 miljonus; samazina piemērojamo PVN likmi zālēm un viesnīcu pakalpojumiem no 11 uz 6,5 %, šī pasākuma izmaksas nepārsniedz EUR 250 miljonus, atskaitot ietaupījumus sociālās nodrošināšanas fondiem un slimnīcām, ko rada zemākas PVN likmes zālēm.y) pastiprina cīņu pret degvielas kontrabandu (vismaz EUR 190 miljoni);z) palielina tiesvedības nodevu (vismaz EUR 100 miljoni);aa) īsteno rīcības plānu, lai paātrinātu nesamaksāto nodokļu iekasēšanu (vismaz EUR 200 miljoni);bb) paātrina nodokļu sodu iekasēšanu (vismaz EUR 400 miljoni);cc) iekasē ieņēmumus, ko rada jaunā nodokļu strīdu un tiesvedības sistēma (vismaz EUR 300 miljoni);dd) ieņēmumi no tādu telekomunikāciju licenču atjaunošanas, kas drīz beigsies (vismaz EUR 350 miljoni);ee) ieņēmumi no koncesijām (vismaz EUR 250 miljoni);ff) pārstrukturē Atēnu transporta tīkla ( OASA) plānu. Plāna mērķis ir samazināt uzņēmuma darbības zaudējumus un padarīt to ekonomiski dzīvotspējīgu. Plānā ietverti uzņēmuma darbības izdevumu samazinājumi un tarifu paaugstināšana. Nepieciešamās darbības jāīsteno sākot ar 2011. gada janvāri.gg) pieņem tiesību aktu, kas ierobežo darbā pieņemšanu kopumā vispārējās valdības sektorā līdz attiecībai, kas nav lielāka par 1 pieņemtu darbinieku pret 5, kas aiziet pensijā vai tiek atlaisti, bez izņēmumiem pa nozarēm un ieskaitot darbiniekus, kas pārstrukturēšanas ietvaros pārcelti no privātiem uzņēmumiem uz valsts uzņēmumiem.6. Lēmuma 2. panta 4. punktam pievieno šādus apakšpunktus:"c) apmaksā iepriekšējos gados uzkrātos kavētos maksājumus;d) daudzgadu strukturālās fiskālās konsolidācijas plānā ietver pasākumus ar vismaz 5 % no IKP, tādējādi nodrošinot deficīta mērķus līdz 2014. gadam;e) izstrādā plānu pret nodokļu nemaksāšanu, kurā ietver kvantitatīvus izpildes rādītājus, lai ieņēmumu administrācija būtu atbildīga; pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo administratīvo nodokļu strīdu un tiesu lietu pārsūdzības procesus un nepieciešamie tiesību akti un procedūras, lai labāk risinātu nodokļu amatpersonu pārkāpumu, korupcijas un slikto rezultātu problēmas, ietverot apsūdzību pienākumu nepildīšanas gadījumos;f) sīki izstrādā rīcības plānu ar grafiku, lai pabeigtu un īstenotu vienkāršoto atalgojuma sistēmu;g) uzlabo slimnīcu uzskaites un norēķinu sistēmas šādi: pabeidz divkāršā ieraksta uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmu ieviešanu visās slimnīcās; izmanto vienotu kodēšanas sistēmu un kopīgu medicīniskā aprīkojuma reģistru; medicīniskā aprīkojuma krājumu un plūsmu visās slimnīcās aprēķina, izmantojot vienotu medicīniskā aprīkojuma kodēšanas sistēmu; pacientu līdzdalības maksājumus iekasē visās valsts veselības aprūpes iestādēs; savlaicīgi piestāda rēķinu par ārstēšanu (ne vēlāk kā 2 mēnešu laikā) Grieķijas sociālās nodrošināšanas fondiem, citu dalībvalstu un privātiem veselības apdrošinātājiem, nodrošina, ka vismaz 50 % zāļu apjoma, ko izmanto valsts slimnīcās, līdz 2011. gada beigām ir ģenēriskās zāles un zāles, kam beidzies patenta darbības laiks, nosaka, ka visas valsts slimnīcas obligāti iepērk farmaceitiskos produktus, vadoties pēc to aktīvās vielas.h) lai cīnītos pret izšķērdību un nesaimniecisku darbību valsts uzņēmumos un lai iegūtu fiskālos ietaupījumus vismaz EUR 800 miljonus, Grieķija līdz 2011. gada februāra beigām pieņem tiesību aktu, ar kuru: samazina pamatatlīdzību valsts uzņēmumos vismaz par 10 % uzņēmuma līmenī, ierobežo papildu atlīdzību līdz 10 % no pamatatlīdzības, nosaka bruto izpeļņas maksimālo apjomu EUR 4000 mēnesī (12 maksājumi gadā), palielina pilsētas transporta tarifus vismaz par 30 %; palielina citus tarifus; nosaka pasākumus, ar ko samazina publiskā sektora uzņēmumu darbības izdevumus no 15 līdz 25 %; un pieņem tiesību aktu par Atēnu pilsētas transporta tīkla ( OASA) pārstrukturēšanu;i) rada jaunu tiesisko regulējumu, lai veicinātu reģionālo lidostu koncesijas nolīgumu noslēgšanu;j) izveido neatkarīgu darba grupu izglītības politikas jomā, kuras mērķis ir palielināt valsts izglītības sistēmas efektivitāti (pamatskolas, vidusskolas un augstākā izglītība) un panākt efektīvāku resursu izmantošanu.7. Lēmuma 2. panta 5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"b) novērtē centrālās administrācijas neatkarīgās funkcionālās pārskatīšanas pirmā posma rezultātus, tostarp rīcības politikas ieteikumus; pabeidz pārskatīt esošās sociālās programmas;";8. Lēmuma 2. panta 5. punktam pievieno šādus apakšpunktus:"h) sekmē ģenērisko zāļu izmantošanu, paredzot obligātu e-recepti, ņemot vērā aktīvo vielu;"9. Lēmuma 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu svītro un pievieno šādus apakšpunktus:"d) slimnīcas izmanto uz konkrētiem gadījumiem pamatotu izmaksu aprēķina sistēmu, ko budžeta mērķiem jāizmanto no 2013. gada.e) īsteno valsts pārvaldes centrālā līmeņa funkcionālās pārskatīšanas pirmā posma darbības ieteikumus un pilnībā pārskata esošās sociālās programmas.f) Vienotā Publiskā iepirkuma iestāde uzsāk savu darbību ar nepieciešamajiem resursiem, lai īstenotu savas pilnvaras, mērķus, kompetences un varu, kā noteikts rīcības plānā."2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.Briselē, […]Padomes vārdā —[…] priekšsēdētājs [1] Padomes Lēmums 2010/320/ES (OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.).[2] Eurostat ziņu apskats 170/2010, 15.11.2010.[3] OV L 145, 10.6.2009.[4] Komisijas paziņojums COM(2010) …. galīgā redakcija, [9].12.2010.


|

52010PC0440

/* COM (2010) 0440 final */  Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Padomes 2010. gada 10. maija Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 19.8.2010COM(2010) 440 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Padomes 2010. gada 10. maija Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītuIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Padomes 2010. gada 10. maija Lēmumu 2010/320/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 9. punktu un 136. pantu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā:1) Saskaņā ar LESD 136. panta 1. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, var pieņemt īpašu pasākumus lai stiprinātu to budžeta disciplīnas koordināciju un uzraudzību.2) Līguma 126. pantā ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta, un šim nolūkam minētajā pantā ir izklāstīta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Stabilitātes un izaugsmes pakts, kura korektīvajā daļā ir noteikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošana, kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā ekonomisko situāciju.3) Padome 2009. gada 27. aprīlī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 6. punktu nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.4) Padome 2010. gada 10. maijā pieņēma lēmumu, kas adresēts Grieķijai saskaņā ar Līguma 126. panta 9. punktu un 136. pantu, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķija pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2014. gadam[1]. Padome noteica šādus deficīta novēršanas virzienus: valsts budžeta deficīts nepārsniedz 8 % no IKP 2010. gadā, 7,6 % no IKP 2011.gadā, 6,5 % no IKP 2012. gadā, 4,9 % no IKP 2013. gadā un 2,6 % no IKP 2014. gadā.5) Saskaņā ar prognozēm, kas bija pieejamas tajā laikā, kad Padome pieņēma minēto lēmumu, bija paredzēts, ka reālais IKP 2010. gadā samazināsies par 4 % un 2011. gadā par 2,6 %, bet ka pēc tam šis rādītājs uzlabosies, pieaugot par 1,1 % 2012. gadā un par 2,1 % 2013. un 2014. gadā. IKP deflators tika paredzēts 1,2 %, -0,5 %, 1,0 %, 0,7 % un 1,0 % attiecīgi no 2010. gada līdz 2014. gadam. Ņemot vērā ekonomikas attīstību šajā laikā, iepriekš minētais reālais IKP pieauguma rādītājs joprojām ir centrālais scenārijs ar līdzsvarotiem pozitīviem un negatīviem riskiem, vienlaikus pašlaik tiek prognozēts, ka pirmajos gados IKP deflators būs ievērojami augstāks: 3½ %, 1¼% un ½% no 2010. gada līdz 2012. gadam.6) Grieķija ir panākusi ievērojamu progresu pasākumu īstenošanā, kas pieprasīti Padomes lēmumā. Vairākās jomās pasākumi jau tika ieviesti pirms prasību noteikšanas. Tas jo īpaši attiecas uz pensiju reformu, pašvaldības reformu un ikmēneša datu publicēšanu par valsts ieņēmumiem un izdevumiem. Tomēr katrā no šīm jomām joprojām ir nepieciešamas vairākas korekcijas.7) Grieķija 2010. gada 6. augustā Padomei un Komisijai iesniedza ziņojumu, norādot politikas pasākumus, kas veikti, lai izpildītu Lēmuma 2010/320/ES prasības. Komisija novērtēja ziņojumu un secināja, ka Grieķija apmierinoši ievēro Padomes 2010. gada 10. maija lēmumu[2].8) Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, ir lietderīgi pārskatīt vairākus Padomes lēmuma aspektus, vienlaikus saglabājot to pašu termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai un attiecīgās korekcijas parāda attiecībai pret IKP un valsts parādu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPadomes Lēmumu 2010/320/ES groza šādi:1) Regulas 2. panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:“a) fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz 3,2 % no IKP (4,3 % no IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenotos pasākumus), kas jāiekļauj budžeta projektā 2011. gadam: vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina par vismaz EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un pašvaldību reformas, kas minēta šajā punktā), iesaldē pensiju indeksāciju (tādējādi iegūstot vismaz EUR 100 miljonus), ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un 2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz EUR 600 miljonu apmērā), ievieš uz aprēķina pamata noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un vismaz EUR 100 miljonus ieņēmumu 2012. un 2013. gadā), paplašina PVN bāzi, ietverot dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču un pakalpojumu piemēro nevis pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda apmērā), pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2 emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus), valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts pārvaldē un veic pašvaldību reorganizāciju (tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500 miljoniem un 2012. un 2013. gadā vēl par EUR 500 miljoniem); samazina iekšzemes finansētos ieguldījumus (par vismaz EUR 500 miljoniem), prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1 500 miljonus, no kuriem vismaz EUR 500 miljonus 2011. gadā), iekasē ieņēmumus no spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 200 miljonus no ikgadējām nodevām), paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu papildu ieņēmumus vismaz EUR 400 miljonu apmērā), palielina nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu vismaz EUR 150 miljonus), palielina nodokļus par luksusprecēm (par vismaz EUR 100 miljoniem), ievieš īpašu nodokli par neatļautām būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā), valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem, kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs, valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās valsts iestādēs). Pasākumus, kas nodrošina salīdzināmus budžeta ietaupījumus var izskatīt pēc apspriešanās ar Komisiju.”2) Svītro 2. panta 2. punkta b) apakšpunktu.3) Regulas 2. panta 2. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:“f) uzsāk centrālās pārvaldes un esošo sociālo programmu neatkarīgu pārbaudi.”4) Lēmuma 2. panta 2. punktam pievieno šādu j) un k) apakšpunktu:“j) izveido visaptverošu centrālo reģistru valsts uzņēmumiem;k) nosaka darbības plānu ar grafiku konkrētām darbībām, lai izveidotu centrālu publiskā iepirkuma iestādi.”5) Lēmuma 2. panta 3. punktam pievieno šādu m) līdz r) apakšpunktu:“m) pieņem tiesību aktu, kas pašvaldībām aizliedz radīt budžeta deficītu vismaz līdz 2014. gadam;n) publicē pensiju izdevumu starpposma ilgtermiņa prognozes līdz pat 2060. gadam, kā noteikts 2010. gada jūlija tiesību aktos, kas attiecas uz galvenajām pensiju shēmām ( IKA , tostarp ierēdņu pensiju shēmas, OGA and OAEE );o) pieņem tiesību aktu, ar ko 2011.–2013. gada laikposmam nosaka galīgo ierobežojumu EUR 50 miljonu apmērā ikgadējam ieguldījumam, kuru valsts iestādes piešķir dzelzceļa operatoriem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību ietvaros, un nosaka principu, ka valsts dzelzceļa operatoriem nesniedz nekādu tiešu vai netiešu papildatbalstu.p) sagatavo Grieķijas dzelzceļa darbības plānu. Darbības plānā norāda, kā panākt darbību rentabilitāti, tostarp ņemot vērā amortizācijas izmaksu segšanu, sākot no 2011. gada, nerentablu dzelzceļa līniju slēgšanu, tarifu paaugstināšanu, kā arī algu un darbinieku skaita samazināšanu; sniedz jutīguma analīzi par dažādu scenāriju ietekmi uz algu izmaksām saistībā ar koplīgumu un sniedz informāciju par vairākām iespējām attiecībā uz darbiniekiem, kā arī paredz kontrolakciju sabiedrības restrukturizāciju, tostarp zemes un citu aktīvu pārdošanu;q) lūdz tehnisko palīdzību starptautiskajiem ekspertiem par vairākiem veselības aizsardzības sistēmas un slimnīcu pārvaldības efektivitātes lietderīguma aspektiem, lai uzlabotu efektivitāti un samazinātu zaudējumus;r) ievieš maksājumu EUR 3 apmērā parastiem ambulatoriem pakalpojumiem valsts slimnīcās.”6) Lēmuma 2. panta 4. punktam pievieno šādu b) apakšpunktu:“b) publicē pensiju izdevumu visaptverošas ilgtermiņa prognozes līdz pat 2060. gadam, kā noteikts 2010. gada jūlija tiesību aktu reformā. Plānos ietver papildshēmas (palīgshēmas), pamatojoties uz visaptverošu datu kopumu, kurus apkopojusi un izstrādājusi valsts statistikas iestāde. Plānus salīdzina un apstiprina ES Ekonomikas politikas komiteja.”7) Regulas 2. panta 5. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:“b) veic pasākumus, lai īstenotu pirmā posma secinājumus, kas iegūti neatkarīgā izpētē par centrālās pārvaldes un sociālo programmu darbību;”8) Lēmuma 2. panta 5. punktam pievieno šādu d), e) un f) apakšpunktu:“d) pieņem tiesību aktu, ar ko pārskata pensiju sistēmas galvenos kritērijus, ja ilgtermiņa prognozes, kas paredzētas 3. punkta n) apakšpunktā un 4. punkta b) apakšpunktā, parāda, ka paredzēto valsts pensiju izdevumu pieaugums varētu pārsniegt 2,5 procentpunktus no IKP 2009.–2060. gada laikposmā;e) pārskata valsts pensiju papildshēmu/palīgshēmu darbību ar mērķi stabilizēt šo shēmu izdevumus un garantēt budžeta neitralitāti;f) pārskata par grūtām un bīstamām uzskatāmo profesiju sarakstu, lai tās būtu ne vairāk kā 10 % no darbaspēka; sākot no 2011. gada 1. jūlija piemēro jaunu par grūtām un bīstamām uzskatāmo profesiju sarakstu attiecībā uz visiem pašreizējiem un nākamiem darbiniekiem.”9) Lēmuma 2. panta 7. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:“c) veic pasākumus, lai īstenotu otrā posma secinājumus, kas iegūti neatkarīgā izpētē par centrālās pārvaldes un sociālo programmu darbību;”10) Regulas 4. panta 2. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:“g) vēl neapmaksātiem valsts budžeta izdevumiem, precizējot tos, kuru termiņš jau ir pagājis.”2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […] [1] Padomes Lēmums 2010/320/ES (OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.).[2] Komisijas paziņojums “Turpmāki pasākumi saistībā ar Padomes 2010. gada 10. maija lēmumu, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu”, COM(2010) galīgā redakcija XXX, 2010. gada [19.] augusts.


				|

		52011PC0433

			Recommendation for a PADOMES LĒMUMS kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu /* COM/2011/0433 galīgā redakcija - 2011/ () */

			   	ê 2010/320/ES
Recommendation for a
PADOMES LĒMUMS
kas adresēts Grieķijai, lai
pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko
Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas
pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu
pārmērīgu budžeta deficītu
(Pārstrādāta redakcija)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta
9. punktu un 136. pantu,
ņemot vērā Komisijas
ieteikumu,
tā kā:
ò jauns
(1)
Padomes 2010. gada
8. jūnija Lēmums, kas adresēts Grieķijai, lai
pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko
Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas
pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu
pārmērīgu budžeta deficītu (2010/320/ES)[1], ir vairakkārt grozīts
būtiskos tā aspektos[2].
Nepieciešams izdarīt jaunus grozījumus, tāpēc
skaidrības labad direktīva ir jāpārstrādā.
ê 2010/320/ES 1.
apsvērums
(2)
Saskaņā ar LESD 136. panta 1. punkta
a) apakšpunktu attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas
vienība ir euro, var pieņemt īpašus pasākumus, lai
stiprinātu to budžeta disciplīnas koordināciju un
uzraudzību.
ê 2010/320/ES
2. apsvērums
(3)
LESD 126. pantā ir noteikts, ka
dalībvalstīm ir jāizvairās no pārmērīga
valsts budžeta deficīta, un šim nolūkam minētajā pantā
ir izklāstīta budžeta deficīta novēršanas procedūra.
Stabilitātes un izaugsmes pakts, kura korektīvajā daļā
ir noteikta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
procedūras īstenošana, kalpo par atbalstu valdības politikai,
lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot
vērā ekonomisko situāciju.
ê 2010/320/ES
3. apsvērums
(4)
Saskaņā ar Eiropas Kopienas
dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27.
aprīlī nolēma, ka Grieķijā ir pārmērīgs
budžeta deficīts, un saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un 3.
panta 4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7.
jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras
īstenošanu[3],
sagatavoja ieteikumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta
deficītu vēlākais līdz 2010. gadam. Turklāt Padome
noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš Grieķijai
ir 2009. gada 27. oktobris. Saskaņā ar LESD 126. panta 8. punktu
Padome 2009. gada 30. novembrī konstatēja, ka Grieķija nav
veikusi efektīvus pasākumus; tāpēc saskaņā ar
LESD 126. panta 9. punktu Padome 2010. gada 16. februārī
pieprasīja Grieķijai veikt deficīta samazināšanas
pasākumus vēlākais līdz 2012. gadam (turpmāk “Padomes
lēmums saskaņā ar 126. panta 9. punktu”). Padome arī
noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada
15. maijs.
ê 2010/320/ES
4. apsvērums
(5)
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 5.
panta 2. punktu, ja dalībvalsts ir veikusi efektīvus pasākumus
saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un ja pēc minētā
ieteikuma pieņemšanas norisinās negaidīti nelabvēlīgi
ekonomikas notikumi, kas lielā mēra negatīvi ietekmē valsts
finanses, tad Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt
pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126.
panta 9. punktu.
ê 2010/320/ES 5.
apsvērums (pielāgots)
ð jauns
(6)
Saskaņā ar Komisijas dienestu
2009. gada rudens prognozēm, ko par pamatu izmantoja
sākotnējā Grieķijai adresētajā
paziņojumā, bija paredzēts, ka 2010. gadā IKP
samazināsies par 0,25 % un, sākot ar 2011. gadu, šis
rādītājs uzlabosies, ņemot vērā prognozēto
ekonomikas izaugsmi 0,7 % apmērā. Paredzams, ka 2010. gadā
reālais IKP krasi
samazināsies Ö piedzīvoja
dziļāku lejupslīdi Õ, kam sekos
turpmāka Ö un
paredzams, ka šī Õ
lejupslīde Ö turpināsies Õ
2011. gadā. Sagaidāms, ka pēc tam izaugsme pakāpeniski
atjaunosies. Ja netiks veiktas izmaiņas politikā, šī
ekonomiskās situācijas ievērojamā pasliktināšanās
negatīvi ietekmēs arī valsts finanšu prognozes. Te jāpiemin
arī valsts budžeta deficīta 2009. gada pārskatīšana
(laikā, kad tika pieņemts Padomes lēmums saskaņā ar
126. panta 9. punktu, aplēstais rādītājs bija
12,7 % no IKP, savukārt budžeta paziņojumā, ko
Grieķija iesniedza 2010. gada 1. aprīlī,
uzrādītais deficīts bija 13,6 %)[4],
kā arī ð vēlāk,
rādītājam sasniedzot 15,4 % no IKP ï iespējama
turpmāka pārskatīšana (rādītāju palielinot par
0,3 līdz 0,5 % no IKP)
pēc tam, kad tiks
Ö tika Õ pabeigtas Eurostat
un Grieķijas statistikas iestāžu kopīgi veiktās
pārbaudes[5].
Visbeidzot, tirgos pastāvošās bažas par valsts finanšu perspektīvām
ir krasi palielinājušas riska uzcenojumu valsts parādam, kas ir
vēl vairāk apgrūtinājis valsts budžeta deficīta un
valsts parāda dinamikas kontroli. Saskaņā ar sākotnējo
novērtējumu, ko Komisija veica 2010. gada martā, Grieķija
īstenoja pieprasītos fiskālos pasākumus, lai sasniegtu
plānoto deficīta mērķi 2010. gadam. Tomēr
straujās izmaiņas ekonomikas situācijā nozīmē to,
ka šos plānus vairs nevar uzskatīt par derīgiem. Ņemot
vērā valsts maksātspējas tiešu apdraudējumu, šā
gada laikā ir jāveic vēl radikālāki
pasākumi. Tajā pašā laikā šobrīd prognozētā
ekonomikas krasā lejupslīde nozīmē to, ka
sākotnēji plānoto budžeta deficīta samazināšanu
nebūs iespējams īstenot. Var uzskatīt, ka
Grieķijā ir norisinājušies negaidīti nelabvēlīgi
ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi
ietekmējuši valsts finanses, un tāpēc var iesniegt
pārskatītus ieteikumus saskaņā ar LESD 136. pantu un 126.
panta 9. punktu.
ê 2010/320/ES 6.
apsvērums (pielāgots)
No iepriekš minētajiem apsvērumiem
izriet, ka termiņš, kas tika noteikts Padomes lēmumā
saskaņā ar 126. panta 9. punktu par pārmērīga budžeta
deficīta novēršanu Grieķijā, ir jāpagarina par diviem
gadiem, t. i., līdz 2014. gadam.
ê 2010/320/ES 7.
apsvērums (pielāgots)
ð jauns
(7)
Valsts kopējais parāds 2009. gada
beigās bija 115,1 ð 127,1 ï % no IKP. Šī parāda attiecība ir viena no
augstākajām ES un
ievērojami pārsniedz Līgumā noteikto atsauces
vērtību 60 % no IKP. Turklāt šobrīd veikto statistikas
pārbaužu rezultātā šis rādītājs varētu
tikt pārskatīts un palielināts (par 5 līdz 7
procentpunktiem). Ja izdotos samazināt budžeta
deficītu, kas tiek uzskatīts par vajadzīgu un šā brīža
apstākļos paveicamu uzdevumu, no 2014. gada parāda pieaugums
tiktu apturēts. Papildus pastāvīgi augstajam valsts budžeta
deficītam arī zembilances
ð finanšu ï operācijas lielā mērā ir ietekmējušas
parāda pieaugumu. Tas ir mazinājis tirgu pārliecību, ka
Grieķijas valdība spēs apturēt parāda
palielināšanos. Attiecībā uz budžeta deficītu un citiem
faktoriem, kas palielina parādu, Grieķijai ir nekavējoties
jāveic izšķiroši pasākumi iepriekš nepieredzētā
apmērā, lai apturētu parāda un IKP attiecības
palielināšanos un lai pēc iespējas drīzāk
vajadzīgo finansējumu nodrošinātu tirgus.
ê 2010/320/ES 8.
apsvērums (pielāgots)
(8)
Ņemot vērā Grieķijas
valdības finanšu stāvokļa kraso pasliktināšanos, Ö pārējās Õeuro zonas
dalībvalstis ir nolēmušas papildus daudzpusējai
palīdzībai, ko piešķīris Starptautiskais Valūtas
fonds, sniegt Grieķijai stabilitātes nodrošināšanai
paredzētu atbalstu, lai visā euro zonā saglabātu finanšu
stabilitāti. Euro zonas dalībvalstu atbalstu sniegs, sakopojot
divpusējus aizdevumus, un to koordinēs Komisija. Aizdevēji ir
nolēmuši, ka atbalsts būs atkarīgs no tā, vai Grieķija
ievēros šo lēmumu. Jo īpaši no Grieķijas tiek
sagaidīts, ka tā īstenos šajā lēmumā
norādītos pasākumus saskaņā ar tajā minēto
grafiku.
ò jauns
(9)
2011. gada
jūnijā kļuva skaidrs, ka, ņemot vērā
2010. gada budžeta neizpildi un budžeta īstenošanu līdz maijam,
budžeta deficīts 2011. gadam ievērojami pārsniegs
deficīta mērķi, turklāt tas apdraudēs programmas
kopējo uzticamību. Ņemot vērā kaitīgās
ietekmes izplatīšanās risku citās eurozonas
dalībvalstīs, ir nepieciešams atjaunināt atsevišķus budžeta
pasākumus, lai nepārsniegtu budžeta deficīta mērķi
2011. gadam un ievērotu Padomes Lēmumā noteiktos budžeta
deficīta maksimāli pieļaujamos apjomus turpmākajiem gadiem.
Šie pasākumi ir plaši apspriesti ar Grieķijas valdību, un par
tiem ir panākta Eiropas Komisijas, Eiropas Centrālās bankas un
Starptautiskā Valūtas fonda kopīga vienošanās.
(10)
Ņemot
vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, ir
lietderīgi pārskatīt vairākus Lēmuma aspektus,
vienlaikus saglabājot pārmērīga budžeta deficīta
novēršanas termiņu.
ê 2010/320/ES
è1 2011/57/ES 1. panta1. punkts
ð jauns
IR PIEŅĒMUSI ŠO
LĒMUMU:
1. pants
1. Grieķija pēc iespējas
drīzāk un vēlākais līdz 2014. gadam novērš
pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu.
2. Pārmērīga budžeta
deficīta novēršanai nepieciešamās korekcijas mērķis ir
nodrošināt, ka valsts kopbudžeta deficīts nepārsniedz EUR 18508
miljonus (8,0 ð 8,0 ï % no IKP) 2010. gadā, EUR 17065 miljonus (7,6 ð 7,6 ï % no IKP) 2011. gadā, EUR 14916 miljonus (6,5 ð 6,5 ï % no IKP) 2012. gadā, EUR 11399 miljonus (4,9 ð 4,8 ï % no IKP) 2013. gadā un EUR 6385 miljonus (2,6 ð 2,6 ï % no IKP) 2014. gadā. Šā mērķa
īstenošanai laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam būs
jāpanāk strukturālās bilances uzlabojumi vismaz 10 %
apmērā no IKP.
3. Šā panta 2. punktā
minētajai korekcijas norisei nepieciešams, lai valsts
konsolidētā kopējā parāda ikgadējās
izmaiņas nepārsniegtu EUR 34058 miljonus
2010. gadā, EUR 17365 miljonus 2011. gadā,
EUR 15016 miljonus 2012. gadā, EUR 11599 miljonus
2013. gadā un EUR 7885 miljonus 2014. gadā. è1 Pamatojoties uz 2010. gada
novembra ð 2011. gada maija ï IKP prognozēm, parāda attiecība pret IKP
nepārsniedz 143 ð 143 ï % 2010. gadā, 153 ð 154 ï % 2011. gadā, 157 ð 158 ï % 2012. gadā, 158 ð 159 ï % 2013. gadā un 156 ð 157 ï % 2014. gadā. ç
2. pants
1. Līdz 2010. gada jūnija
beigām Grieķija veic šādus pasākumus:
a)           pieņem tiesību aktus,
ar ko ievieš progresīva nodokļa sistēmu visiem ienākumu
avotiem un horizontāli vienādotu režīmu attiecībā uz
ienākumiem, kas gūti no darba un pamatlīdzekļiem;
b)           pieņem tiesību aktus,
ar ko atceļ visus nodokļu sistēmā paredzētos
atbrīvojumus un noteikumus par autonomo nodokļu piemērošanu,
ietverot ienākumus no ierēdņiem izmaksātajiem
īpašajiem pabalstiem;
c)           atceļ ārkārtas
rezervei paredzētās budžeta apropriācijas,
tādējādi ietaupot EUR 700 miljonus;
d)           atceļ lielāko daļu
solidaritātes pabalstam paredzēto budžeta apropriāciju
(izņemot nabadzības samazināšanai paredzēto daļu),
tādējādi ietaupot EUR 400 miljonus;
e)           samazina visaugstākās
pensijas, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 500
miljonus (EUR 350 miljonus 2010. gadā);
f)            samazina ierēdņiem
izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas un
pabalstus, tādējādi pilnā gadā ietaupot EUR 1500
miljonus (EUR 1100 miljonus 2010. gadā);
g)           atceļ pensionāriem
izmaksātās Lieldienu, vasaras un Ziemassvētku prēmijas,
vienlaikus aizsargājot tos, kuri saņem zemas pensijas,
tādējādi pilnā gadā ietaupot
EUR 1900 miljonus (EUR 1500 miljonus 2010. gadā);
h)           palielina PVN likmi,
tādējādi pilnā gadā iekasējot vismaz EUR 1800
miljonus (EUR 800 miljonus 2010. gadā);
i)            palielina akcīzes nodokli
degvielai, tabakai un alkoholam, tādējādi pilnā gadā
iekasējot vismaz EUR 1050 miljonus (EUR 450 miljonus 2010. gadā);
j)            pieņem tiesību aktus,
ar ko īsteno Pakalpojumu direktīvu[6];
k)           pieņem tiesību aktus,
ar ko pārveido un vienkāršo valsts pārvaldi vietējā
līmenī, lai samazinātu darbības izmaksas;
l)            izveido darba grupu, lai
uzlabotu struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;
m)          pieņem tiesību aktus, ar
ko vienkāršo jaunu uzņēmumu dibināšanu;
n)           salīdzinājumā ar
plāniem valsts ieguldījumus samazina par EUR 500 miljoniem;
o)           budžeta apropriācijas, kas
paredzētas struktūrfondu un kohēzijas fondu
līdzfinansēšanai, novirza īpašā centrālajā
kontā, ko nevar izmantot citiem mērķiem;
p)           izveido neatkarīgu finanšu
stabilitātes fondu, lai risinātu iespējamās kapitāla
trūkuma problēmas un saglabātu finanšu sektora stabilitāti,
pēc vajadzības nodrošinot bankām pašu kapitāla atbalstu;
q)           pastiprina banku uzraudzību,
palielinot cilvēkresursus, pieprasot biežākus ziņojumus un
veicot ik ceturksni stresa pārbaudes.
2. Līdz 2010. gada septembra
beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
ê 2010/486/ES 1.
panta 15. punkts
a)           veic fiskālās
konsolidācijas pasākumus, kas veido vismaz 3,2 % no IKP (4,3 % no
IKP, ja ņem vērā 2010. gadā īstenotos pasākumus)
un kas jāiekļauj budžeta projektā 2011. gadam:
vispārējās valdības starpposma patēriņu samazina
vismaz par EUR 300 miljoniem salīdzinājumā ar 2010. gada
līmeni (papildus ietaupījumiem, kas izriet no valsts pārvaldes un
pašvaldību reformas, kas minēta šajā punktā); iesaldē
pensiju indeksāciju (tādējādi iegūstot vismaz EUR 100
miljonus); ļoti rentabliem uzņēmumiem pagaidu kārtā
piemēro ar krīzi saistītu maksājumu (kas 2011., 2012. un
2013. gadā nodrošinātu papildu ikgadējus ienākumus vismaz
EUR 600 miljonu apmērā); ievieš uz aprēķina pamata
noteiktus nodokļus pašnodarbinātām personām (kas 2011.
gadā nodrošinātu vismaz EUR 400 miljonus un vismaz EUR 100 miljonus
ieņēmumu 2012. un 2013. gadā); paplašina PVN bāzi, ietverot
dažus pakalpojumus, kas pašlaik tajā nav iekļauti, un 30 % preču
un pakalpojumu piemērojot nevis pazemināto likmi, bet gan parasto
likmi (kas nodrošinātu ieņēmumus EUR 1 miljarda
apmērā); pakāpeniski ievieš vides nodokli par CO2
emisijām (kas 2011. gadā nodrošinātu vismaz EUR 300 miljonus),
valdība pieņem tiesību aktus, ar ko veic reformas valsts
pārvaldē un veic pašvaldību reorganizāciju
(tādējādi 2011. gadā izmaksas samazinot vismaz par EUR 500
miljoniem un 2012. un 2013. gadā vēl par EUR 500 miljoniem); samazina
iekšzemes finansētos ieguldījumus (vismaz par EUR 500 miljoniem),
prioritāti piešķirot ieguldījumu projektiem, ko finansē no
ES struktūrfondiem, ievieš iniciatīvas, lai noregulētu zemes
izmantošanas noteikumu pārkāpumus (kas laikposmā no 2011. gada
līdz 2013. gadam nodrošinātu vismaz EUR 1500 miljonus, no kuriem vismaz
EUR 500 miljonus 2011. gadā); iekasē ieņēmumus no
spēļu licencēšanas (vismaz EUR 500 miljonus no licenču
pārdošanas un EUR 200 miljonus no ikgadējām nodevām);
paplašina nekustamā īpašuma nodokļa aprēķina
bāzi, atjauninot aktīvu vērtību (kas nodrošinātu
papildu ieņēmumus vismaz EUR 400 miljonu apmērā); palielina
nodokļus par natūrā izmaksātām algām, tostarp
piemēro nodokli mašīnu nomas maksājumiem (kas nodrošinātu
vismaz EUR 150 miljonus); palielina nodokļus par luksusprecēm (vismaz
par EUR 100 miljoniem); ievieš īpašu nodokli par neatļautām
būvēm (kas nodrošinātu vismaz EUR 800 miljonus gadā); un
valsts sektorā aizstāj tikai 20 % no darba ņēmējiem,
kuri pensionējas (valdības un pašvaldību iestādēs,
valsts uzņēmumos, valsts aģentūrās un citās
valsts iestādēs). Pasākumus, kas nodrošina
salīdzināmus budžeta ietaupījumus var izskatīt pēc
apspriešanās ar Komisiju;
ê 2010/320/ES
cb)         pastiprina Galvenās grāmatvedības
iestādes lomu un palielina tās resursus, kā arī ievieš
aizsardzības pasākumus, lai novērstu iespējamu politisku
iejaukšanos datu prognozēšanā un uzskaitē;
dc)         izstrādā
reformu plānu attiecībā uz tiesību aktiem par atalgojumu
valsts sektorā, konkrēti, izveido vienoto maksājumu
iestādi, kas veic algu izmaksu; ievieš kopīgus principus un grafiku,
lai izveidotu racionalizētu un vienotu valsts sektora atalgojuma
sistēmu, ko piemēro valsts iestādēm, pašvaldībām
un citām struktūrām;
ed)         pieņem tiesību aktus, ar ko uzlabo nodokļu
administrēšanas un kontroles efektivitāti;
ê 2010/486/ES 1.
panta 3. punkts
fe)          uzsāk centrālās pārvaldes un esošo
sociālo programmu neatkarīgu pārbaudi;
ê 2010/320/ES
gf)          publicē ikmēneša statistikas datus
(pamatojoties uz naudas plūsmas principu) par valsts iestāžu un to
pakļautībā esošo struktūru ieņēmumiem,
izdevumiem, finansējumu un nokavētiem maksājumiem;
hg)          izstrādā rīcības plānu, lai
uzlabotu valsts datu vākšanu un apstrādi, jo īpaši pilnveidojot
statistikas iestāžu un Galvenās grāmatvedības iestādes
kontroles mehānismus un nodrošinot faktisku personisku atbildību
nepareizu ziņojumu sniegšanas gadījumos, tādējādi
dodot iespēju ātri iegūt kvalitatīvus valsts iestāžu
datus, kas prasīti Regulā (EK) Nr. 2223/96[7], (EK) Nr. 264/2000[8], (EK) Nr. 1221/2002[9], (EK) Nr. 501/2004[10], (EK) Nr. 1222/2004[11], (EK) Nr. 1161/2005[12], (EK) Nr. 223/2009[13] un (EK) Nr. 479/2009[14];
ih)           regulāri publicē informāciju par finanšu
stāvokli valsts uzņēmumos un citās valsts
struktūrās, kas nav klasificētas kā valsts pārvaldes
iestādes (tostarp detalizētas ienākumu deklarācijas,
bilances un datus par nodarbinātību un algu izdevumiem);
ê 2010/486/ES 1.
panta 4. punkts
ji)           izveido visaptverošu centrālo reģistru valsts
uzņēmumiem;
kj)          nosaka darbības plānu ar grafiku
konkrētām darbībām, lai izveidotu centrālu publiskā
iepirkuma iestādi;
lk)          pieņem tiesību aktu, ar ko laikposmam no 2011.
gada līdz 2013. gadam nosaka galīgo ierobežojumu EUR 50 miljonu
apmērā ikgadējam ieguldījumam, kuru valsts iestādes
piešķir dzelzceļa operatoriem sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas
saistību ietvaros, un nosaka principu, ka valsts dzelzceļa
operatoriem nesniedz nekādu tiešu vai netiešu papildatbalstu;
ml)          sagatavo Grieķijas dzelzceļa darbības
plānu. Darbības plānā norāda, kā panākt
darbību rentabilitāti, tostarp ņemot vērā amortizācijas
izmaksu segšanu, sākot no 2011. gada, nerentablu dzelzceļa
līniju slēgšanu, tarifu paaugstināšanu, kā arī algu un
darbinieku skaita samazināšanu; sniedz jutīguma analīzi par
dažādu scenāriju ietekmi uz algu izmaksām saistībā ar
koplīgumu un sniedz informāciju par vairākām
iespējām attiecībā uz darbiniekiem, kā arī paredz
kontrolakciju sabiedrības restrukturizāciju, tostarp zemes un citu
aktīvu pārdošanu;
ê 2010/486/ES 1.
panta 5. punkts
nm)         pieņem tiesību aktus, lai veiktu algu vienošanās
sistēmas reformas privātajā sektorā,
tādējādi samazinot samaksas likmes par virsstundu darbu,
uzlabojot darba laika organizācijas elastību un nodrošinot, ka
saskaņā ar vietējiem teritoriāliem līgumiem algu
pieaugumu var noteikt zemāku par nozaru nolīgumos noteikto
līmeni;
ê 2010/486/ES 1.
panta 6. punkts
on)         veic nodarbinātības aizsardzības
tiesību aktu reformu, lai jaunu darbinieku pārbaudes laiku
pagarinātu līdz vienam gadam un veicinātu terminētu darba
līgumu un nepilna laika darba plašāku izmantošanu;
po)         veic šķīrējtiesas sistēmas
regulējuma grozījumus, lai ikviena no pusēm varētu
vērsties šķīrējtiesā, ja tā nepiekrīt
mediatora priekšlikumam;
qp)         veic šķīrējtiesas procedūras reformu,
lai nodrošinātu, ka tā darbojas saskaņā ar
pārskatāmiem, objektīviem kritērijiem, paredzot
neatkarīgu šķīrējtiesnešu komiteju ar lēmumu
pieņemšanas pilnvarām, kura ir brīva no valdības ietekmes.
ê 2010/320/ES
3. Līdz 2010. gada decembra
beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
ê 2010/486/ES 1.
panta 7. punkts
a)           galīgajā variantā
pieņem pasākumus, kas minēti 2. punkta
a) apakšpunktā;
ê 2011/57/ES 1.
panta 2. punkts
b)           izstrādā tiesību
aktu projektu, lai nostiprinātu fiskālo sistēmu. Šim
pasākumam būtu jo īpaši jāiekļauj vidēja
termiņa fiskālās sistēmas izveide, obligātas
ārkārtas rezerves izveide budžetā 5 % apmērā no
kopējām valdības departamentu apropriācijām,
izņemot algas, pensijas un procentu maksājumus, izdevumu
stingrākas uzraudzības mehānismu izveide, kā arī
parlamentam pakļauta budžeta biroja izveide;
ê 2010/320/ES
fc)          ievērojami palielina struktūrfondu un
kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;
ê 2010/320/ES
id)          pieņem tiesību aktus, ar ko vienkāršo un
paātrina uzņēmumu, rūpniecisko darbību un profesiju
licencēšanas procedūras;
je)          veic izmaiņas Grieķijas konkurences
iestādes organizatoriskajā sistēmā, lai palielinātu
tās neatkarību, noteiktu pieņemamus termiņus lēmumu
izskatīšanai un pieņemšanai un piešķirtu tai sūdzību
noraidīšanas pilnvaras;
ê 2011/57/ES 1.
panta 4. punkts
k)           labāk
pārvalda valsts īpašumu, tādējādi laikposmā no
2011. gadam līdz 2013. gadam iekasējot vismaz EUR 7 miljardus, no
kuriem vismaz EUR 1 miljardu iekasējot 2011. gadā, un
ieņēmumus no aktīvu pārdošanas
(nekustamā īpašuma un finanšu aktīvu) izmanto, lai
samazinātu parādu, un tie nesamazina fiskālās
konsolidācijas centienus ievērot budžeta deficīta maksimālo
apjomu, kas noteikts 1. panta 2. punktā;
ê 2010/320/ES
lf)           veic pasākumus, lai atceltu esošos ierobežojumus
attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvību;
ê 2011/57/ES 1.
panta 5. punkts
mg)         izdod rīkojumu, kas pašvaldībām aizliedz
radīt budžeta deficītu vismaz līdz 2014. gadam; samazina
transfertus pašvaldībām atbilstoši plānotajiem
ietaupījumiem un pilnvaru nodošanai;
ê 2010/486/ES 1.
panta 10. punkts
nh)          publicē pensiju izdevumu starpposma ilgtermiņa
prognozes līdz 2060. gadam, kā izklāstīts
2010. gada jūlija tiesību aktu reformā, attiecībā
uz galvenajām pensiju shēmām (IKA, tostarp civildienesta
ierēdņu pensiju shēma, OGA un OAEE);
ê 2011/57/ES 1.
panta 6. punkts
oi)          īsteno vienotu elektronisko recepšu sistēmu;
publicē tirgū esošo zāļu cenu pilnu sarakstu; piemēro
neatmaksājamo zāļu sarakstu un bezrecepšu zāļu
sarakstu; publicē jaunu atmaksājamo zāļu sarakstu,
izmantojot jauno orientējošo cenu sistēmu; no e-receptēm un
svītrkodu skenēšanas iegūto informāciju izmanto, lai
saņemtu atlaides no farmācijas uzņēmumiem; ievieš
uzraudzības mehānismu, kas ļauj katru mēnesi
novērtēt izdevumus par zālēm; ievieš pacienta
līdzdalības maksājumu EUR 5 apmērā parastiem
ambulatoriem pakalpojumiem un līdzdalības maksājumus attiecina
uz nepamatotas vizītes pieteikumiem ārkārtas dienestiem;
publicē revidētus slimnīcu un veselības centru
grāmatvedības pārskatus; un izveido veselības politikas
ekspertu neatkarīgu darba grupu, kuras uzdevums ir līdz
2011. gada maija beigām sagatavot sīku ziņojumu par
kopējo veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu
veselības aprūpes sistēmas efektivitāti un lietderību;
ê 2011/57/ES 1.
panta 8. punkts
qj)          samazina darbības izdevumus vēl vismaz par
5 %, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 100 miljonus;
rk)          turpina samazināt transfertus, kas valdībai
kopumā ļauj ietaupīt vismaz EUR 100 miljonus.
Saņēmējas valsts struktūras vienlaikus nodrošina izdevumu
samazināšanu, lai novērstu kavēto maksājumu
uzkrāšanos;
sl)           no 2011. gada janvāra, piešķirot ģimenes
pabalstus, veic materiālā stāvokļa pārbaudes, kas
ļauj ietaupīt vismaz EUR 150 miljonus (atskaitot attiecīgās
administratīvās izmaksas);
tm)         militārā aprīkojuma iepirkumu
(piegādes) samazina vismaz par EUR 500 miljoniem
salīdzinājumā ar faktisko 2010. gada līmeni;
un)          samazina sociālās nodrošināšanas fondu
izdevumus par zālēm par EUR 900 miljoniem, papildus samazinot
zāļu cenas un izmantojot jaunās iepirkuma procedūras,
kā arī slimnīcu izdevumus par zālēm (tai skaitā
arī izdevumus par iekārtām) vismaz par EUR 350 miljoniem;
vo)         maina vadību, cenu noteikšanu un algas valsts
uzņēmumos, kas ļauj ietaupīt vismaz EUR 800 miljonus;
w)          pēc
2011. gada 15. oktobra izlīdzina nodokļus mazutam un
dīzeļdegvielai, lai novērstu krāpšanu un 2011. gadā
iekasētu vismaz EUR 400 miljonus, atskaitot īpašus pasākumus
mazāk turīgo iedzīvotāju slāņu aizsardzībai;
xp)         palielina samazinātās PVN likmes no 5,5 uz
6,5 % un no 11 uz 13 %, iekasējot vismaz EUR 880 miljonus, un
samazina piemērojamo PVN likmi zālēm un viesnīcu
pakalpojumiem no 11 uz 6,5 %, šā pasākuma izmaksām
nepārsniedzot EUR 250 miljonus, atskaitot sociālās
nodrošināšanas fondu un slimnīcu ietaupījumus no zemākas
PVN likmes zālēm;
yq)         pastiprina cīņu pret degvielas kontrabandu
(vismaz EUR 190 miljoni);
zr)          palielina tiesvedības nodevas (vismaz EUR
100 miljoni);
aast)       īsteno rīcības plānu, lai
paātrinātu nodokļu parādu iekasēšanu (vismaz
EUR 200 miljoni);
bbt)        paātrina nodokļu sodu iekasēšanu (vismaz
EUR 400 miljoni);
ccu)        iekasē ieņēmumus, ko rada jaunā
nodokļu strīdu un tiesvedības sistēma (vismaz EUR 300
miljoni);
ddv)       iekasē ieņēmumus no tādu
telekomunikāciju licenču pagarināšanas, kuru derīguma
termiņš drīz beigsies (vismaz EUR 350 miljoni);
eew)       iekasē ieņēmumus no koncesijām (vismaz
EUR 250 miljoni);
ffx)         izstrādā Atēnu transporta tīkla (OASA)
pārstrukturēšanas plānu. Plāna mērķis ir
samazināt uzņēmuma darbības zaudējumus un padarīt
to ekonomiski dzīvotspējīgu. Plānā ietverti
uzņēmuma darbības izdevumu samazinājumi un tarifu
paaugstināšana. Nepieciešamās darbības jāīsteno
līdz 2011. gada martam;
ggy)        pieņem tiesību aktu, kas ierobežo darbā
pieņemšanu visā vispārējās valdības sektorā
līdz attiecībai, kas nav lielāka par vienu pieņemtu
darbinieku pret pieciem, kas aiziet pensijā vai tiek atlaisti, bez
izņēmumiem pa nozarēm un ieskaitot darbiniekus, kas
pārstrukturēšanas ietvaros pārcelti no valsts
uzņēmumiem uz valsts struktūrām;
hhz)        pieņem tiesību aktus, lai stiprinātu darba
tirgu un noteiktu, ka: bez nepamatotiem ierobežojumiem uzņēmuma
līgumi ir noteicošie attiecībā uz sektora un nozares
līgumiem; uz uzņēmuma kolektīviem līgumiem neattiecina
noteikumus par uzņēmumu minimālo lielumu; ir aizliegta sektora
un nozares līgumu attiecināšana uz pusēm, kas nav
pārstāvētas pārrunās; tiek pagarināts
pārbaudes termiņš jauniem darba līgumiem; tiek atcelti
termiņu ierobežojumi pagaidu darba aģentūru izmantošanai; tiek
likvidēti šķēršļi līgumu uz noteiktu laiku
noslēgšanas plašākai piemērošanai; tiek atcelts noteikums, kas
nosaka lielāku darba stundas samaksu nepilna laika darbiniekiem, un tiek
atļauta elastīgāka darba laika organizācija, tostarp nepilna
laika maiņu darbs.
ê 2010/320/ES
4. Līdz 2011. gada marta beigām
Grieķija pieņem šādus pasākumus:
ê 2010/486/ES 1.
panta 11. punkts
ba)         publicē pensiju izdevumu visaptverošas
ilgtermiņa prognozes līdz pat 2060. gadam, kā noteikts
2010. gada jūlija tiesību aktu reformā. Plānos ietver
papildshēmas (palīgshēmas), pamatojoties uz visaptverošu datu
kopumu, kurus apkopojusi un izstrādājusi vValsts statistikas aktuāriestāde. Plānus
salīdzina un apstiprina Ekonomikas politikas komiteja;
ê 2011/257/ES
1. panta 1. punkts
cb)         valdība apmaksā 2010. gadā uzkrātos
kavētos maksājumus un samazina iepriekšējos gados uzkrātos
kavētos maksājumus;
ê 2011/257/ES
1. panta 2. punkts
d)           pieņem
vidēja termiņa budžeta stratēģijas
plānu, kurā noteikti pastāvīgie fiskālās
konsolidācijas pasākumi vismaz 8 % apmērā no IKP (daži
no pasākumiem jau noteikti 2010. gada maijā), kā arī
rezerve neparedzētiem gadījumiem, kas nodrošinās deficīta
mērķu sasniegšanu laikposmā līdz 2014. gadam un to, ka
parāda attiecība pret IKP sāk ilgtspējīgi
samazināties. Stratēģijas plānu sabiedriskai apspriešanai
publicēs līdz marta beigām. Vidēja termiņa
stratēģijas plānā jo īpaši ietilpst: piesardzīgas
makroekonomikas prognozes; bāzes ieņēmumu un izdevumu prognozes valstij un citām
valdības struktūrām; pastāvīgu fiskālo
pasākumu apraksts, to termiņi un apjoms; gada izdevumu
galējā robeža katrai ministrijai un fiskālie mērķi citām
valdības struktūrām līdz 2014. gada beigām;
pēcpasākumu fiskālās prognozes vispārējai
valdībai atbilstoši budžeta deficīta un parāda
mērķiem; parāda prognozes ilgākā termiņā,
pamatojoties uz piesardzīgām makroekonomikas prognozēm,
primārajiem pārpalikumiem, sākot ar 2014. gadu; un
privatizācijas plāni. Vidēja termiņa stratēģijas plānā tiks iekļautas
notiekošās veselības aprūpes un pensiju reformas, kā
arī konkrēti nozaru plāni. Nozaru plāni (plānu
projektiem jābūt pieejamiem līdz marta beigām) jo
īpaši aptvers: nodokļu politikas reformas; valsts
uzņēmumus; ārpusbudžeta līdzekļus (valsts sektora
juridiskas personas un īpašam nolūkam paredzēti konti); valsts
sektora algas; un valsts pārvaldi; sociālos izdevumus; valsts
ieguldījumus un militāros izdevumus. Katru nozares plānu pārvaldīs
starpministriju darba grupas;
ê 2011/257/ES
1. panta 3. punkts
ec)          izstrādā
plānu nodokļu nemaksāšanas novēršanai, kurā ietver
kvantitatīvus izpildes rādītājus, lai nodrošinātu
ieņēmumu dienesta pārskatatbildību; pieņem
tiesību aktus, ar ko vienkāršo administratīvo nodokļu
strīdu un pārsūdzību tiesā procesus, un pieņem
nepieciešamos tiesību aktus un procedūras, lai labāk
risinātu nodokļu amatpersonu pārkāpumu, korupcijas un
slikto rezultātu problēmas, tostarp saukšanu pie atbildības
pienākumu nepildīšanas gadījumos; un publicē piecu nodokļu
nemaksāšanas novēršanas darba grupu ikmēneša ziņojumus,
tostarp progresa rādītāju kopumu;
ê 2011/257/ES
1. panta 4. punkts
fd)          izstrādā
detalizētu rīcības plānu ar grafiku, lai pabeigtu un
ieviestu vienkāršoto atalgojuma sistēmu; sagatavo vidēja
termiņa cilvēkresursu plānu laikposmam līdz 2013. gadam
saskaņā ar noteikumu, ka no piecām atbrīvotām
vietām aizpilda vienu vietu, konkretizējot arī plānus
kvalificēta personāla pārcelšanai uz prioritārām
jomām; un publicē ikmēneša datus par valdības
struktūrvienību personāla maiņu (darba attiecību
uzsākšana, darba attiecību izbeigšana, pārcelšana starp
struktūrām);
ê 2011/257/ES
1. panta 5. punkts
ge)          īsteno
2010. gadā uzsākto veselības aprūpes sistēmas
visaptverošo reformu ar mērķi panākt, lai valsts veselības
aprūpes izdevumi nepārsniegtu 6 % no IKP; veic pasākumus,
ar kuriem uz farmācijas precēm ietaupa vismaz
EUR 2 miljardus salīdzinājumā ar 2010. gada
līmeni, no kuriem vismaz EUR 1 miljardu ietaupa
2011. gadā; uzlabo slimnīcu uzskaites un norēķinu
sistēmas šādā veidā: pabeidz divkāršā ieraksta
uzkrājumu principa grāmatvedības sistēmu ieviešanu
visās slimnīcās; izmanto vienotu kodēšanas sistēmu un
kopīgu medicīnas preču reģistru; medicīnas preču
krājumu un plūsmu visās slimnīcās aprēķina,
izmantojot vienotu medicīnas preču kodēšanas sistēmu; un
savlaicīgi nosūta rēķinus par ārstēšanas
izmaksām (ne vēlāk kā pēc diviem mēnešiem)
Grieķijas sociālā nodrošinājuma fondiem, citu
dalībvalstu un privātiem veselības apdrošinātājiem; un
nodrošina, ka vismaz 50 % no zāļu apjoma, ko izmanto valsts
slimnīcās, līdz 2011. gada beigām ir
ģenēriskās zāles un zāles, kam beidzies patenta
darbības laiks, nosakot, ka visām valsts slimnīcām
obligāti jāiepērk farmaceitiskie produkti, pamatojoties uz
aktīvo vielu;
ê 2011/257/ES
1. panta 6. punkts
hf)          lai
cīnītos pret izšķērdību un nesaimniecisku darbību
valsts uzņēmumos un lai iegūtu fiskālos ietaupījumus
vismaz EUR 800 miljonus, pieņem tiesību aktu, ar kuru: samazina
pamatatlīdzību valsts uzņēmumos vismaz par 10 %
uzņēmuma līmenī; ierobežo papildu atlīdzību
līdz 10 % no pamatatlīdzības; nosaka bruto ienākumu
galējo robežu EUR 4 000 mēnesī (12 maksājumi
gadā); palielina pilsētas transporta tarifus vismaz par 30 %;
pasākumus, ar ko samazina valsts uzņēmumu darbības
izdevumus par 15 līdz 25 %; un pieņem tiesību aktu par OASA
pārstrukturēšanu;
ê 2011/57/ES 1.
panta 10. punkts
ig)           rada jaunu tiesisko regulējumu, lai veicinātu
reģionālo lidostu koncesijas līgumu noslēgšanu;
jh)          izveido neatkarīgu darba grupu izglītības
politikas jomā, kuras mērķis ir palielināt valsts
izglītības sistēmas (pamatskolas, vidusskolas un
augstākās izglītības) efektivitāti un panākt
efektīvāku resursu izmantošanu;
ê 2011/257/ES
1. panta 7. punkts
ki)          pieņem
tiesību aktu, ar kuru izveido Vienoto publiskā iepirkuma iestādi
saskaņā ar rīcības plānu; un izstrādā
e-iepirkumu IT platformu un nosaka starpposmu mērķus
saskaņā ar rīcības plānu, tostarp: testē
izmēģinājuma versiju, visas funkcionalitātes
pieejamību visiem līgumiem un pakāpeniski ievieš e-iepirkumu
sistēmas obligātu izmantošanu piegādēm, pakalpojumiem un
darba līgumiem.
ê 2011/257/ES
1. panta 8. punkts
l)            pieņem
tiesību aktu, kurā nosaka kvalifikāciju un pienākumus tiem
grāmatvežiem, kurus visās
ministrijās un galvenajās valdības struktūrās
norīko kā atbildīgos par to, ka tiek nodrošināta
pienācīga finanšu uzraudzība; grāmatvežu norīkošanas
kārtību; un paātrina procesu, ar kuru izveido saistību
reģistrus un operatīvos reģistrus, kas aptver visu
vispārējo valdību (izņemot vismazākās
struktūrvienības).
ê 2010/320/ES
ð jauns
5. Līdz
2011. gada jūnija ð jūlija ïbeigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)           izveido racionalizētu un
vienotu valsts sektora atalgojuma sistēmu, ko piemēro valsts
iestādēm, pašvaldībām un citām struktūrām un
kurā atalgojums atspoguļo produktivitāti un uzdevumus;
ê 2011/57/ES 1.
panta 11. punkts
b)           novērtē
centrālās administrācijas neatkarīgās funkcionālās pārskatīšanas
pirmā posma rezultātus, tostarp rīcības politikas
ieteikumus, un pabeidz pārskatīt esošās sociālās
programmas;
ò jauns
b)           izstrādā
darbinieku skaita samazināšanas vidēja termiņa plānu laika
posmam līdz 2015. gadam saskaņā ar noteikumu, ka no
piecām atbrīvotām vietām aizpilda vienu vietu jeb "1
jauns, 5 projām" ("1 jauns, 10 projām"
2011. gadā). Šajā plānā iekļauj stingrākus
noteikumus attiecībā uz pagaidu darbiniekiem, vakanču
likvidēšanu un kvalificēta personāla piesaistīšanu
prioritārajām jomām; plānā ņem vērā
arī darba dienas laika paildzināšanu publiskajā sektorā;
c)           izstrādā
detalizētu rīcības plānu ar grafiku, lai pabeigtu un
ieviestu vienkāršoto atalgojuma shēmu atbilstoši atalgojumam
privātajā sektorā, tādējādi panākot
samazinājumu kopējos izdevumos darba algām. Šā plāna
pamatā izmanto rezultātus, kas atspoguļoti Finanšu ministrijas
un Vienotās maksājumu iestādes publicētajā
ziņojumā. Tiesību aktus saistībā ar vienkāršoto
atalgojuma sistēmu ievieš pakāpeniski trīs gadu laikā.
Valsts uzņēmumu darbinieku algas nosaka atbilstīgi jaunajai
atalgojuma sistēmai, ko piemēro publiskajā sektorā;
ê 2010/320/ES
ce)          nostiprina darba inspekciju, nodrošinot kvalificētu
personālu un nosakot kvantitatīvus mērķus
saistībā ar vairākām veicamajām pārbaudēm;
ê 2010/486/ES 1.
panta 13. punkts (pielāgots)
ð jauns
è1 2011/57/ES
1. panta 12. punkts
df)          pieņem
tiesību aktu, ar ko pārskata pensiju sistēmas galvenos
kritērijus, lai valsts sektora pensiju izdevumus laikposmā è1 no
2009. gada līdz 2060. gadam ç ierobežotu līdz
mazāk nekā 2,5 % no IKP, ja 3. punkta n) apakšpunktā un 4. punkta b)
apakšpunktā paredzētās ilgtermiņa
prognozes parāda, ka prognozētais valsts pensiju izdevumu pieaugums
varētu pārsniegt minēto apjomu. ð Valsts aktuāriestāde (VAA)
turpina iesniegt ilgtermiņa prognozes attiecībā uz pensiju
izdevumiem līdz pat 2060. gadam atbilstīgi pieņemtajai
reformai. Plānos ietver galvenās papildshēmas
(palīgshēmas) (ETEAM, TEADY, MTPY), pamatojoties
uz visaptverošiem datiem, kurus apkopojusi un izstrādājusi VAA ï ;
ê 2010/486/ES 1.
panta 13. punkts
ð jauns
e)           pārskata
valsts pensiju papildshēmu/palīgshēmu
darbību ar mērķi stabilizēt šo shēmu izdevumus un
garantēt to budžeta neitralitāti;
fg)          pārskata grūto un bīstamo profesiju
sarakstu, lai tas attiektos uz ne vairāk kā 10 % no darbaspēka;
grūto un bīstamo profesiju jauno sarakstu no 2011. gada 1. jūlija ð augusta ïpiemēro attiecībā uz visiem pašreizējiem un
nākamajiem darbiniekiem;
ò jauns
h)           pieņem
tiesību aktus, lai izveidotu Vienoto publiskā iepirkuma iestādi
(SPPA), nosakot tai funkcijas, mērķus, kompetences jomu,
pilnvaras, kā arī spēkā stāšanās grafiku
atbilstoši rīcības plānam;
ê 2010/486/ES
1. panta 13. punkts
g)           īsteno
publiskā iepirkuma sistēmas reformu, kā noteikts
rīcības plānā;
ê 2011/57/ES
1. panta 13. punkts (pielāgots)
ð jauns
hi)           turpina sekmēt
Ö veic
papildpasākumus, lai sekmētu Õģenērisko
zāļu izmantošanu, paredzot obligātu elektronisko recepti,
ņemot vērā aktīvo vielu; ð un lētākas
ģenēriskās zāles, ja vien tādas ir pieejamas; zemāku izmaksu
sadalīšanas likmi piesaista ģenēriskajām zālēm,
kuru cena ir daudz zemāka nekā atsauces cena (zemāka par
60 procentiem no atsauces cenas), pamatojoties uz pieredzi citās ES
dalībvalstīs; nosaka,
ka ģenērisko zāļu maksimālā cena nedrīkst
pārsniegt 60 procentus no to zāļu ar preču zīmi
(oriģinālproduktu) cenas, kurām ir līdzīga
aktīvā viela; ï
ê 2011/257/ES 1.
panta 9. punkts (pielāgots)
ð jauns
ij)           publicē
valstij piederošu īpašumu sarakstu, tostarp biržās kotētu un
nekotētu uzņēmumu daļas un vērtīgu nekustamo
īpašumu un zemi, un norāda šo īpašumu
vērtību; izveido nekustamā īpašuma
Ö attīstības Õģenerālsekretariātu,
ð nolūkā uzlabot nekustamā īpašuma
aktīvu pārvaldību, tos atbrīvot no
apgrūtinājumiem un sagatavot privatizācijai; ï lai uzlabotu koordināciju un
paātrinātu privatizācijas un līdzekļu
pārvaldības programmu Pamatojoties uz veikto uzskaiti,
privatizācijas plānus pārskatīs un paātrinās.
ò jauns
k)           izstrādā
vidēja termiņa fiskālo stratēģiju (turpmāk —
VTFS) līdz 2015. gadam, kā aprakstīts šā lēmuma
I pielikumā, un attiecīgos īstenošanas dokumentus. VTFS
veidojas uz pastāvīgo fiskālās konsolidācijas
pasākumu pamata, ar kuriem nodrošina, ka ar Padomes lēmumu noteiktais
deficīta maksimālais pieļaujamais apjoms 2011.–2015. gadam
netiek pārsniegts un ka parāda un IKP attiecība tiek
ievirzīta ilgtspējīgā pakāpeniskas
samazināšanās gultnē;
l)            privatizē
aktīvus vismaz 390 miljonu euro vērtībā; pieņem
privatizācijas programmu, lai līdz 2012. gada beigām
iekasētu vismaz 15 miljardus euro, līdz 2013. gada
beigām 22 miljardus euro, līdz 2014. gada beigām
35 miljardus euro, bet līdz 2015. gada beigām — vismaz
50 miljardus euro; ieņēmumus no aktīvu (nekustama
īpašuma, koncesiju un finanšu aktīvu) pārdošanas izmanto, lai
atmaksātu parādu, un tie nesamazinās fiskālās
konsolidācijas centienus sasniegt 1. panta 2. punktā
noteiktos budžeta deficīta maksimāli pieļaujamos apjomus;
m)          izveido
privatizācijas fondu ar pienācīgu vadības struktūru,
lai paātrinātu privatizācijas procesu un garantētu, ka tas
ir neatgriezenisks, kā arī tā profesionālu vadību;
n)           pieņem
tiesību aktus, lai slēgtu, apvienotu vai samazinātu nerentablas
struktūras;
o)           pieņem
pasākumus izdevumu kontroles pastiprināšanai: pieņem
lēmumu, kurā nosaka kvalifikāciju un pienākumus tiem
grāmatvežiem, kurus ministrijās norīko kā atbildīgos
par pienācīgas finanšu uzraudzības nodrošināšanu;
p)           veido
jaunus kritērijus un nosacījumus, ar kādiem slēdz
sociālā nodrošinājuma fondu līgumus ar visiem
veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, lai sasniegtu
plānotos izdevumu samazinājumus; sāk veikt kopīgus
medicīnas pakalpojumu un preču iepirkumus nolūkā
panākt izdevumu būtisku samazinājumu par vismaz
25 procentiem salīdzinājumā ar 2010. gadu,
slēdzot līgumus par liela apjoma iepirkumiem, kā
rezultātā veidotos apjomradīti ietaupījumi;
q)           lai
nodrošinātu, ka zāļu izmantojums ir izmaksu ziņā
efektīvas, pamatojoties uz starptautiskajām vadlīnijām
zāļu izrakstīšanai, ārstiem tiks publicētas saistošas
vadlīnijas par zāļu izrakstīšanu; publicē un
pastāvīgi atjaunina sarakstu ar tām zālēm, kuras
atļauts atmaksāt;
r)            izstrādā
īstermiņa un ilgtermiņa plānu [slimnīcu] reorganizācijai
un pārstrukturēšanai nolūkā mazināt pašlaik
pastāvošo neefektivitāti, izmantojot gan apjoma, gan
diversifikācijas radītus ietaupījumus, un nolūkā
uzlabot pacientu aprūpes kvalitāti. Izvirzītais mērķis
ir 2011. gadā slimnīcu izmaksas samazināt par vismaz
10 procentiem un par vēl 5 procentiem 2012. gadā
papildus iepriekšējā gada samazinājumam.
ê 2010/320/ES
6. Līdz 2011. gada septembra
beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
ê 2011/57/ES
1. panta 14. punkts
a)           budžeta
projektā 2012. gadam iekļauj
fiskālās konsolidācijas pasākumus, kuri veido vismaz
2,2 % no IKP. Budžetā jo īpaši iekļauj šādus
pasākumus (vai īpašos gadījumos – pasākumus, kuru mērķis
ir gūt salīdzināmus ietaupījumus): vēl vairāk
paplašina PVN bāzi, precēm un pakalpojumiem piemērojot nevis
pazemināto likmi, bet gan parasto likmi (tādējādi
iegūstot papildus EUR 300 miljonus), vēl vairāk samazina valsts
sektorā strādājošo skaitu papildus noteikumam par viena jauna
darbinieka pieņemšanu piecu pensionējušos personu vietā (tādējādi ietaupot
vismaz EUR 600 miljonus), ievieš akcīzes nodokli nealkoholiskiem
dzērieniem (kopsummā vismaz par EUR 300 miljoniem), paaugstina
nekustamā īpašuma nodokli, atjauninot aktīvu vērtību
(tādējādi gūstot vismaz EUR 200 miljonu lielus papildu
ieņēmumus), pārstrukturizē teritoriālās
valdības iestādes (tādējādi ietaupot vismaz EUR 500
miljonus), iesaldē nominālās pensijas, efektīvāk
iekasē uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus, ko
piemēro pašnodarbinātām personām (tādējādi
iegūstot vismaz EUR 100 miljonus),
samazina pārskaitījumus valsts uzņēmumiem pēc to
pārstrukturēšanas (vismaz par EUR 800 miljoniem), ievieš no
materiālā stāvokļa atkarīgus bezdarba pabalstus
(tādējādi ietaupot EUR 500 miljonus), iekasē lielākus
ieņēmumus no azartspēļu licencēšanas (vismaz EUR
225 miljonus no licenču pārdošanas un EUR 400 miljonus no
honorāriem);
ò jauns
a)           pieņem
budžetu 2012. gadam atbilstīgi vidēja termiņa
fiskālajai stratēģijai (VTFS) un izvirzot mērķi —
nepārsniegt šā lēmuma 1. panta 2. punktā noteikto
deficīta maksimālo apjomu;
ê 2010/320/ES
b)           samazina nodokļu
šķēršļus attiecībā uz uzņēmumu apvienošanos
un pārņemšanu;
c)           vienkāršo muitošanas
procedūras eksporta un importa jomā;
d)           vēl vairāk palielina
struktūrfondu un kohēzijas fondu apgūšanas līmeni;
e)           pilnībā īsteno
labāka regulējuma programmu, lai par 20 % samazinātu
administratīvo slogu (salīdzinājumā ar 2008. gadu);
ê 2011/257/ES 1.
panta 10. punkts
f)            pamatojoties
uz komerciālo valstij piederošo nekustamā
īpašuma uzskaiti (saraksts publicējams līdz 2011. gada
jūnijam), izstrādā vidēja termiņa plānu, lai
atsavinātu valsts īpašumus; pārskata 2011.–2013. gadam
plānotos ieņēmumus no privatizācijas; un pagarina
plānu līdz 2015. gada beigām.
ò jauns
f)            pieņem
tiesību aktus, lai slēgtu, apvienotu vai samazinātu liela apjoma
nerentablas struktūras;
g)           veic
pasākumus, kas ļauj samazināt iepirkumu un trešās puses
izmaksas valsts uzņēmumos, atjaunina tarifus un ievieš jaunus
darbības veidus, un samazina personāla izmaksas, pabeidzot
nodarbināto skaita samazināšanas plāna izstrādi un to
īstenojot. Ar liekajiem darbiniekiem, kurus nevar atlaist, izmantojot
darbā pieņemšanas noteikumu "1 jauns, 5 projām"
("1 jauns, 10 projām" 2011. gadā), darba
attiecības izbeidz, īstenojot nebrīvprātīgu štatu
samazināšanu un atvaļināšanu (darbaspēka rezerve).
Saistībā ar šo noteikumu netiek piemēroti izņēmumi
atkarībā no sektora; tas attiecas arī uz to personālu, kas
no valsts uzņēmumiem pārcelts uz citām valsts struktūrām
pēc ASEP (augstākā personāla atlases padome)
veiktās profesionālo kvalifikāciju verifikācijas
atbilstīgi to parastajiem novērtēšanas kritērijiem.
Darbaspēka rezerves personālam izmaksā 60 % no to pamata
algas ne ilgāk kā 12 mēnešus, pēc kuriem tie tiek
atlaisti;
h)           izveido
juridisko satvaru, kas ļauj raiti pieņemt lēmumus par zemes
izmantošanas tiesību piešķiršanu un paātrināt valsts zemes
īpašumtiesību reģistrāciju;
i)            tiesību
aktu, kas sekmētu investīcijas tūrisma nozarē
(kūrortos un brīvdienu mājokļos), lai tas kopā ar
likumprojektu par zemes izmantošanu paātrinātu Grieķijas
tūrisma nekustamā īpašuma aģentūras (ETA)
apsaimniekoto zemesgabalu privatizāciju;
j)            pabeidz
esošo sociālo programmu funkcionālo pārskatīšanu;
valdība izvērtē rezultātus, kas gūti
centrālās pārvaldes neatkarīgās funkcionālās
pārskatīšanas otrajā un beidzamajā posmā; pieņem tiesību
aktus un pasākumus, lai īstenotu valsts pārvaldes
centrālā līmeņa funkcionālās
pārskatīšanas pirmā posma darbības ieteikumus un
pilnībā pārskata esošās sociālās programmas;
k)           padziļināti
pārlūko sekundāro/papildu pensiju valsts fondu, tostarp
labklājības fondu un vienreizējo maksājumu shēmu,
darbību. Šīs pārskatīšanas mērķis ir
stabilizēt pensiju izdevumus, garantēt šo shēmu budžeta
neitralitāti un nodrošināt sistēmas vidēja un
ilgtermiņa noturību. Pārskatīšanas rezultātā
sasniedz turpmāko: vēl vairāk samazināt esošo fondu skaitu;
likvidēt nelīdzsvarotību fondos, kam ir deficīts;
noturīgā līmenī stabilizēt pašreizējos izdevumus,
no 2012. gada 1. janvāra veicot piemērotas korekcijas;
pateicoties stingrai saiknei starp iemaksām un ieguvumiem, garantēt
sekundāro shēmu ilgtermiņa noturību;
l)            identificē
tas shēmas, kuru gadījumā pensionēšanās
brīdī izmaksātās vienreizējā maksājuma
summas neatbilst veiktajām iemaksām, lai pielāgotu
maksājumus līdz 2011. gada decembra beigām;
m)          pieņem
turpmākus pasākumus, lai izmaksu ziņā efektīvā
veidā paplašinātu zāļu elektronisko recepšu
izrakstīšanu, diagnostiku un pacienta nosūtīšanu pie
ārstiem speciālistiem un, attiecīgi, uz visiem sociāla
nodrošinājuma fondiem, veselības aprūpes centriem un
slimnīcām. Valdība saskaņā ar ES noteikumiem iepirkuma
jomā īsteno nepieciešamās iepirkuma procedūras, lai ieviestu
visaptverošu un vienotu veselības aprūpes informācijas
sistēmu (e-veselības sistēmu);
n)           pieņem
turpmākus pasākumus, lai panāktu, ka vismaz 30 procenti no
valsts slimnīcās izmantoto zāļu apjoma ir
ģenēriskās zāles, kuru cena ir zemāka nekā
līdzīgiem oriģinālproduktiem, un zāles, kam beidzies
patenta darbības laiks, jo īpaši nosakot par obligātu
prasību, lai visas valsts slimnīcas veiktu farmaceitisko produktu
iepirkumus, pamatojoties uz aktīvo vielu;
o)           pieņem
lēmumus, lai nodrošinātu SPPA (Vienotās publiskā
iepirkuma iestādes) personāla funkciju izveidi un īstenošanu,
kā arī šīs iestādes cilvēkresursu un pakalpojumu
organizāciju saskaņā ar likumu par SPPA izveidi; lai ieceltu SPPA
locekļus;
p)           publicē ikmēneša
datus par valdības struktūrvienību personāla maiņu
(darba attiecību uzsākšana, darba attiecību izbeigšana, pārcelšana
starp struktūrām).
ê 2010/320/ES
ð jauns
7. Līdz 2011. gada decembra
beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)           galīgajā variantā
pieņem pasākumus,
kas minēti 6. punkta a) apakšpunktā ð 2012. gada budžetu ï;
b)           stiprina visu pārvaldes
iestāžu un starpposma struktūru spējas pārvaldīt
darbības programmas atbilstīgi valsts stratēģiskajai
atsauces pamatprogrammai 2007.–2013. gadam, kā arī to sertificēšanu
ISO 9001:2008 (kvalitātes vadība);
ê 2011/57/ES
1. panta 16. punkts
ð jauns
dc)         slimnīcas izmanto uz konkrētiem gadījumiem
pamatotu izmaksu aprēķina sistēmu, ko budžeta mērķiem
izmanto no 2013. gada;
ed)         pieņem
tiesību aktus, lai īstenotu valsts pārvaldes centrālā
līmeņa funkcionālās pārskatīšanas pirmā
posma darbības ieteikumus un pilnībā pārskata esošās
sociālās programmas; ð novērtē centrālās
pārvaldes neatkarīgās funkcionālās
pārskatīšanas otrā un pēdējā posma
rezultātus; ï
ê 2011/57/ES 1.
panta 16. punkts (pielāgots)
fe)          Ö uzsāk Õ Vienotās publiskā iepirkuma iestādes uzsāk savu darbību ar
nepieciešamajiem resursiem, lai īstenotu savas tās pilnvaras, mērķus,
kompetences un tiesības, kā noteikts rīcības
plānā;
ò jauns
f)            pārskata
maksu par medicīnas pakalpojumiem, par kuru sniegšanu slēgti
līgumi ar privātā sektora pakalpojumu sniedzējiem, lai
2011. gadā ar medicīnas pakalpojumiem saistītas izmaksas
samazinātu par vismaz 15 procentiem, bet 2012. gadā
vēl par 15. procentiem;
g)           veic
pasākumus iedzīvotāju ienākuma nodokļa,
uzņēmumu ienākuma nodokļa un PVN sistēmas
vienkāršošanai, nodokļu bāzes paplašināšanai un
nodokļu likmju samazināšanai bez fiskālas ietekmes;
h)           pieņem
turpmākus pasākumus, lai panāktu, ka vismaz 50 procenti no
valsts slimnīcās izmantoto zāļu apjoma ir
ģenēriskās zāles, kuru cena ir zemāka nekā
līdzīgiem oriģinālproduktiem, un zāles, kam beidzies
patenta darbības laiks, jo īpaši nosakot par obligātu
prasību, lai visas valsts slimnīcas veiktu farmaceitisko produktu
iepirkumus, pamatojoties uz aktīvo vielu.
ê 2011/257/ES 1.
panta 11. punkts (pielāgots)
8. Līdz 2012. gada
marta beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus:
a)           reformē
sekundārās/papildu pensiju shēmas, apvienojot fondus un
sākot aprēķināt pabalstus, pamatojoties uz jauno
nosacīto noteiktu iemaksu sistēmu; iesaldē nominālās
papildu pensijas un samazina fondos ar deficītu uzkrāto pensiju kompensācijas
likmes, pamatojoties uz aktuārizpēti, ko sagatavojusi valsts
aktuāriestāde. Gadījumā, ja aktuārizpēte nav
sagatavota, lai izvairītos no deficīta, kompensācijas likmes tiek samazinātas
Ö samazina Õ, sākot ar 2012. gada
1. janvāri.;
ò jauns
b)           aprēķina
aptieku peļņas apjomu kā fiksētu summu vai fiksētu
maksu, kas kombinēta ar nelielu peļņas apjomu, lai
samazinātu vispārējo peļņas apjomu līdz ne
vairāk kā 15 procentiem, ieskaitot peļņu par
visdārgākajām zālēm.
ê 2010/320/ES
3. pants
Grieķija pilnībā sadarbojas
ar Komisiju un pēc pamatota Komisijas pieprasījuma nekavējoties
nosūta visus datus vai dokumentus, lai varētu uzraudzīt, kā
tiek pildīts šis lēmums.
4. pants
1. Grieķija katru ceturksni Padomei un
Komisijai iesniedz ziņojumu, kurā izklāstīti šā lēmuma
izpildei veiktie politikas pasākumi.
ê 2010/320/ES
(pielāgots)
2. Šā panta 1. punktā
minētajos ziņojumos ietver Ö ietver Õ sīku informāciju par:
ê 2010/320/ES
a)           konkrētiem pasākumiem, kas
līdz ziņojuma datumam īstenoti šā lēmuma izpildei,
tostarp par šo pasākumu kvantitatīvo ietekmi uz budžetu;
b)           konkrētiem pasākumiem,
kurus šā lēmuma izpildei plānots īstenot pēc
ziņojuma datuma, kā arī par to īstenošanas grafiku un
paredzēto ietekmi uz budžetu;
c)           valsts budžeta izpildi katru
mēnesi;
d)           budžeta īstenošanu
saistībā ar sociālā nodrošinājuma, pašvaldību un
ārpusbudžeta finansējumu, sniedzot datus biežāk nekā reizi
gadā;
e)           valsts parāda
vērtspapīru emisiju un atmaksāšanu;
f)            pastāvīgas un pagaidu
nodarbinātības tendencēm valsts sektorā;
ê 2010/486/ES
1. panta 15. punkts15
g)           vēl neapmaksātiem
valsts budžeta izdevumiem, precizējot tos, kuru termiņš jau ir
nokavēts;
ê 2010/320/ES
h)           finanšu stāvokli valsts
uzņēmumos un citās valsts struktūrās.
ê 2010/320/ES
3. Komisija un Padome analizē
minētos ziņojumus, lai izvērtētu, kā Grieķija
pilda šo lēmumu. Pamatojoties uz šiem novērtējumiem, Komisija
var norādīt pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu
lēmumā paredzētās korekcijas pārmērīga
budžeta deficīta novēršanai.
ź
5. pants
Lēmumu 2010/320/ES atceļ.
Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par
atsaucēm uz šo lēmumu, un tās lasa saskaņā ar
atbilstības tabulu III pielikumā.
ê 2010/320/ES
65. pants
Šis lēmums stājas spēkā
tā paziņošanas dienā.
76. pants
Šis lēmums ir adresēts
Grieķijas Republikai.
ò jauns
I PIELIKUMS
Vidēja
termiņa fiskālās stratēģijas pasākumi
[kā minēts šā lēmuma
2. panta 5. punktā
Vidēja termiņa fiskālā
stratēģija (MTFS) laikposmā līdz 2015. gadam
ietvers šādus pasākumus:
Samazināt izdevumus
publiskajā sektorā strādājošo algām par vismaz EUR
770 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 600 miljoniem
2012. gadā, EUR 448 miljoniem 2013. gadā, EUR 306 miljoniem
2014. gadā un EUR 71 miljonu 2015. gadā, īstenojot
striktāku darbinieku skaita samazināšanu nekā nosaka princips
"1 jauns, 5 projām" ("1 jauns, 10 projām"
2011. gadā); palielinot nedēļas darba stundu skaitu
publiskajā sektorā strādājošiem no 37½ līdz 40 stundām
un samazinot atlīdzību par virsstundu darbu; samazinot algotu
komiteju un padomju skaitu; ierobežojot citas papildu kompensāciju,
pabalstu un prēmiju shēmas; samazinot līgumdarbinieku skaitu
(par 50 % 2011. gadā un par vēl 10 %
2012. gadā un turpmākajos gados); uz laiku apturot
automātiskus algas pieaugumus; ieviešot jaunu atalgojuma shēmu;
publiskajā sektorā ieviešot daļēja laika darbu un
neapmaksātu atvaļinājumu; samazinot jaunuzņemto skaitu
militārajās un policijas akadēmijās, liekajiem štata darbiniekiem
nosakot darbaspēka rezerves statusu un maksājot vidēji 60 %
no pamatalgas, par 50 % samazinot piemaksu par darba ražīgumu.
Samazināt valsts darbības
izdevumus par vismaz EUR 190 miljoniem 2011. gadā, par vēl
EUR 92 miljoniem 2012. gadā, EUR 161 miljoniem
2013. gadā, EUR 323 miljoniem 2014. gadā un EUR 370
miljoniem 2015. gadā, izmantojot e-iepirkumu sistēmu visiem publiskajiem
iepirkumiem; racionalizējot publiskā sektora izdevumus par
enerģiju; efektīvāk izmantojot publiskā sektora
īpašumus un tādējādi samazinot izdevumus īrei;
samazinot izdevumus par telekomunikācijām, atceļot avīžu
izplatīšanu par brīvu; samazinot darbības izdevumus
parastajā budžetā visās izdevumu kategorijās; piemērojot
kritērijus publiskā sektora izdevumiem pēc tam, kad gada garumā
vispārējās valdības izdevumu pārvaldībai
pilnībā izmantota vadības informācijas sistēma (MIS).
Samazināt izdevumus no
ārpusbudžeta līdzekļiem un pārvedumus citām
struktūrvienībām par vismaz EUR 540 miljoniem
2011. gadā, par vēl EUR 150 miljoniem 2012. gadā,
EUR 200 miljoniem 2013. gadā, EUR 200 miljoniem
2014. gadā un EUR 150 miljoniem 2015. gadā, novērtējot visu
publiskā sektora subsidēto struktūru funkcijas,
rentabilitāti un izmaksas un samazinot subsīdijas
izglītības iestādēm (skolām un augstākās izglītības
iestādēm); apvienojot un slēdzot izglītības
iestādes (skolas un augstākās izglītības
iestādes) un samazinot tām subsīdijas; par 40 % samazinot
valsts atbalstu citām struktūrām, kas ir ārpus
vispārējās valdības sektora, un izveidojot darbības
plānu struktūru slēgšanai, apvienošanai un samazināšanai.
Valsts uzņēmumos
ietaupīt vismaz EUR 414 miljonus 2012. gadā, vēl 329
miljonus 2013. gadā, EUR 297 miljonus 2014. gadā un EUR 274
miljonus 2015. gadā, palielinot OSE, OASA un citu uzņēmumu
ieņēmumus, īstenojot Hellenic Defence Systems, Hellenic
Aeronautical Industry un Hellenic Horse Racing Corporation
pārstrukturizācijas plānus un privatizāciju; pārdodot
ar uzņēmumu pamatdarbību nesaistītos aktīvus; samazinot
personāla izdevumus; samazinot darbības izdevumus, apvienojot un
slēdzot uzņēmumus.
Samazināt aizsardzībai
veltītos darbības izdevumus par vismaz EUR 133 miljoniem
2013. gadā un vēl par EUR 133 miljoniem 2014. gadā un
EUR 134 miljoniem 2015. gadā, turklāt samazinot
militārā aprīkojuma iepirkumus (piegādes) par EUR 830
miljoniem 2010.–2015. gada laikposmā.
Samazināt veselības
aprūpes izdevumus un izdevumus zālēm par vismaz EUR
310 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 697 miljoniem
2012. gadā, EUR 349 miljoniem 2013. gadā, EUR
303 miljoniem 2014. gadā un EUR 463 miljoniem
2015. gadā, ieviešot jaunu veselības aprūpes plānu un
saistībā ar to samazinot izdevumus par slimnīcām;
pārvērtējot citu pārraudzībā esošo veselības
aprūpes struktūru (izņemot slimnīcas) pilnvaras un
izdevumus; ieviešot centralizētu iepirkumu sistēmu; samazinot
vidējās izmaksas uz pacientu, pacientus iedalot diagnostiski
saistītās grupās; ierobežojot pakalpojumu sniegšanu
neapdrošinātiem pacientiem ("atlases" funkcija); ieviešot maksu
par ārvalstu pilsoņiem sniegtajiem pakalpojumiem; nodrošinot Valsts
primārās veselības aprūpes organizācijas (EOPI)
darbību; nodrošinot, ka IKA veic ar roku izrakstītu recepšu
skenēšanu; paplašinot to zāļu sarakstu, kuram nav vajadzīga
recepte; nosakot jaunas medikamentu cenas; garantējot, ka
sociālā nodrošinājuma sektors var pārdot savus pakalpojumus
apdrošinātājiem un pilnībā ieviešot e-recepšu sistēmu.
Samazināt sociālos
pabalstus par vismaz EUR 1 188 miljoniem 2011. gadā, par
vēl EUR 1 230 miljoniem 2012. gadā, EUR
1025 miljoniem 2013. gadā, EUR 1 010 miljoniem
2014. gadā un EUR 700 miljoniem 2015. gadā, koriģējot
papildu pensiju shēmas un 2015. gadā tās
"iesaldējot"; "iesaldējot" pamatpensijas;
reformējot invaliditātes pensiju sistēmu; veicot pensionāru
uzskaiti un personas datu pārbaudi ar sociālā nodrošinājuma
numura ieviešanu un maksimāli pieļaujamā pensijas apmēra
noteikšanu; racionalizējot pensionēšanās kritērijus (EKAS);
racionalizējot OEE-OEK un OAED pabalstus un pabalstu
saņemšanu; samazinot vienreizējos maksājumus, ko saņem
pensionējoties; pārbaudot personas datus ar noteiktiem limitiem darba
devējiem, kas var pievienoties OAED shēmām; samazinot OGA
pamatpensijas un citu sociālā nodrošinājuma fondu zemāko
pensiju robežvērtības, kā arī nosakot striktākus
kritērijus, kas balstās uz pastāvīgas dzīvesvietas
prasību; samazinot izdevumus sociālajiem pabalstiem, pārbaudot
datus; visiem sociālā nodrošinājuma fondiem ieviešot vienotu
regulējumu veselības aprūpes pabalstu saņemšanai; ieviešot
vienotus līgumus ar privātajām slimnīcām un
medicīnas centriem; pārskatot sociālo pabalstu sniegšanu
naudā un pakalpojumu veidā, likvidējot mazāk efektīvo;
palielinot īpašo pensionāru maksājumu (sk. Likumu
Nr. 3863/2010), ko iekasē no tiem pensionāriem, kuru ikmēneša
pensija pārsniedz EUR 1700; palielinot īpašo pensionāru maksājumu,
ko iekasē no tiem pensionāriem, kuru vecums ir zem 60 gadiem un kuru
ikmēneša pensija pārsniedz EUR 1700; ieviešot īpašu
diferencēto maksājumu no papildpensijām, kuras pārsniedz
EUR 300 mēnesī, samazinot transfertus uz NAT (jūrnieku
pensiju shēma) un OTE pensiju shēmu, vienlaicīgi
samazinot pensijas vai palielinot labuma guvēju līdzdalības
maksājumus.
Samazināt valdības
transfertus pašvaldībām par vismaz EUR 150 miljoniem
2011. gadā, par vēl EUR 355 miljoniem 2012. gadā, EUR
345 miljoniem 2013. gadā, EUR 350 miljoniem 2014. gadā un
EUR 160 miljoniem 2015. gadā. Šie samazinājumi tiks
panākti galvenokārt samazinot pašvaldību izdevumus par vismaz
EUR 150 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 250 miljoniem
2012. gadā, par EUR 175 miljoniem 2013. gadā, EUR 170
miljoniem 2014. gadā un par EUR 160 miljoniem 2015. gadā.
Turklāt pašvaldību ieņēmumi palielināsies par vismaz
EUR 105 miljoniem 2012. gadā, par vēl EUR 170 miljoniem
2013. gadā, EUR 130 miljoniem 2014. gadā un EUR 145
miljoniem 2015. gadā, palielinot ieņēmumus no nodevām,
maksājumiem, tiesībām un citām ieņēmumu
plūsmām pašvaldību apvienošanas rezultātā, kā
arī no uzlabotas nodokļu maksātāju saistību izpildes
pēc vietējā nodokļa samaksas apliecinājuma
sertifikāta ieviešanas.
Samazināt izdevumus
publiskā sektora investīciju budžetā (publiskā sektora
investīcijas no iekšzemes finansējuma un ar investīcijām
saistītās dotācijas) un administratīvās izmaksas par
EUR 950 miljoniem 2011. gadā, no kuriem EUR 350 miljoni būs
pastāvīgs samazinājums, un 2012. gadā būs papildu
samazinājums EUR 154 miljonu apmērā (administratīvās
izmaksas).
Palielināt nodokļus par
vismaz EUR 2017 miljoniem 2011. gadā, par vēl EUR 3 678
miljoniem 2012. gadā, EUR 156 miljoniem 2013. gadā un EUR
685 miljoniem 2014. gadā, sākot ar 2011. gada septembri palielinot
PVN restorānos un bāros no 13 % līdz 23 %; palielinot
īpašuma nodokli; līdz EUR 8000 samazinot ieņēmumus, kas nav
apliekami ar nodokli un nosakot progresīvu solidaritātes maksājumu;
palielinot uz aprēķinu pamata noteiktus nodokļus un maksājumus
pašnodarbinātām personām; samazinot nodokļu
atbrīvojumus/izmaksas; mainot nodokļu režīmu tabakas
izstrādājumiem ar paātrinātu akcīzes nodokļa
samaksas kārtību un citu nodokļa struktūru; piemērojot
akcīzi bezalkoholiskajiem dzērieniem; piemērojot akcīzi
dabasgāzei un sašķidrinātajai gāzei; atceļot
nodokļa priekšrocības par šķidro kurināmo
(uzņēmumiem no 2011. gada oktobra un
mājsaimniecībām pakāpeniski no 2011. gada oktobra
līdz 2013. gada oktobrim); palielinot transportlīdzekļu
nodokli; nosakot ārkārtas maksājumus par
transportlīdzekļiem, motocikliem un baseiniem; palielinot soda naudas
par nelikumīgu būvniecību un apbūves plānu
pārkāpumu legalizāciju; uzliekot nodokli privātajām
laivām un jahtām; nosakot īpašu maksājumu par
vērtīgu nekustamo īpašumu; nosakot īpašu maksājumu par
smēķēšanai atvēlētām vietām;
Uzlabot nodokļu
maksātāju saistību izpildi par vismaz EUR 878 miljoniem
2013. gadā, par vēl EUR 975 miljoniem 2014. gadā
un EUR 1147 miljoniem 2015. gadā.
Palielināt saņemtās
sociālās iemaksās par vismaz EUR 629 miljoniem
2011. gadā, par vēl EUR 259 miljoniem 2012. gadā, EUR
714 miljoniem 2013. gadā, EUR 1 139 miljoniem
2014. gadā un EUR 337 miljoniem 2015. gadā,
pilnībā ieviešot vienotu atalgojuma sistēmu un vienotu
apdrošināšanas iemaksu veikšanas metodi; palielinot iemaksu likmes OGA
un ETAA labuma guvējiem; izveidojot OAEE labuma guvēju
solidaritātes fondu; koriģējot bezdarba apdrošināšanas
iemaksu privātajā sektorā nodarbinātajiem; ieviešot
bezdarba apdrošināšanas iemaksu pašnodarbinātajiem; kā arī
nosakot bezdarbniekiem paredzētu maksājumu, ko iekasē no
publiskajā sektorā strādājošajiem, tostarp valsts
uzņēmumu, pašvaldību un citu publiskā sektora
struktūru darbiniekiem.
é
II
PIELIKUMS
Atceltais lēmums ar tam sekojošo
grozījumu sarakstu
 Padomes 2010. gada 10. maija Lēmums (2010/320/ES) || (OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.) ||
 || Padomes 2010. gada 7. septembra Lēmums (2010/486/ES) || (OV L 241, 14.9.2010., 12. lpp.)
 || Padomes 2010. gada 20. decembra Lēmums (2011/57/ES) || (OV L 026, 29.1.2011., 15. lpp.)
 || Padomes 2011. gada 7. marta Lēmums (2011/257/ES) || (OV L 110, 29.4.2011., 26. lpp.)
_____________
III PIELIKUMS
Atbilstības tabula
 Lēmums 2010/320/ES || Šis lēmums
 1. pants || 1. pants
 2. panta 1. punkts || 2. panta 1. punkts
 2. panta 2. punkts, ievadvārdi || 2. panta 2. punkts, ievadvārdi
 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts
   ||
 2. panta 2. punkta c) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta d) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta c) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta e) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta d) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta f) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta e) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta g) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta f) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta h) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta g) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta i) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta h) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta j) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta i) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta k) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta j) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta l) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta k) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta m) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta l) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta n) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta m) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta o) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta n) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta p) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta o) apakšpunkts
 2. panta 2. punkta q) apakšpunkts || 2. panta 2. punkta p) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta ievadvārdi || 2. panta 3. punkta ievadvārdi
 2. panta 3. punkta a) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta a) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta b) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta b) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta c) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta n) apakšpunkts
   ||
   ||
 2. panta 3. punkta f) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta c) apakšpunkts
   ||
   ||
 2. panta 3. punkta i) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta d) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta j) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta e) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta k) apakšpunkts aizstāts ar Lēm. 57/2011 || -
 2. panta 3. punkta l) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta f) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta m) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta g) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta n) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta h) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta o) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta i) apakšpunkts
   ||
 2. panta 3. punkta q) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta j) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta r) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta k) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta s) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta l) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta t) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta m) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta u) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta n) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta v) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta o) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta w) apakšpunkts || -
 2. panta 3. punkta x) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta p) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta y) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta q) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta z) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta r) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta aa) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta s) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta bb) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta t) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta cc) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta u) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta dd) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta v) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta ee) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta w) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta ff) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta x) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta gg) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta y) apakšpunkts
 2. panta 3. punkta hh) apakšpunkts || 2. panta 3. punkta z) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta ievadvārdi || 2. panta 4. punkta ievadvārdi
   ||
 2. panta 4. punkta b) apakšpunkts || 2. panta 4. punkta a) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta c) apakšpunkts || 2. panta 4. punkta b) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta d) apakšpunkts || -
 2. panta 4. punkta e) apakšpunkts || 2. panta 4. punkta c) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta f) apakšpunkts || 2. panta 4. punkta d) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta g) apakšpunkts || 2. panta 4. punkta e) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta h) apakšpunkts || 2. panta 4. punkta f) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta i) apakšpunkts || 2. panta 4. punkta g) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta j) apakšpunkts || 2. panta 4. punkta h) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta k) apakšpunkts || 2. panta 4. punkta i) apakšpunkts
 2. panta 4. punkta l) apakšpunkts || -
 2. panta 5. punkta ievadvārdi || 2. panta 5. punkta ievadvārdi
 2. panta 5. punkta a) apakšpunkts || 2. panta 5. punkta a) apakšpunkts
 2. panta 5. punkta b) apakšpunkts || 2. panta 5. punkta b), c) un d) apakšpunkts - jauns
 2. panta 5. punkta c) apakšpunkts || 2. panta 5. punkta e) apakšpunkts
 2. panta 5. punkta d) apakšpunkts || 2. panta 5. punkta f) apakšpunkts
 2. panta 5. punkta e) apakšpunkts || -
 2. panta 5. punkta f) apakšpunkts || 2. panta 5. punkta g) apakšpunkts
 2. panta 5. punkta g) apakšpunkts || -
 - || 2. panta 5. punkta h) apakšpunkts
 2. panta 5. punkta h) apakšpunkts || 2. panta 5. punkta i) apakšpunkts
 2. panta 5. punkta i) apakšpunkts || 2. panta 5. punkta j) apakšpunkts
 - || 2. panta 5. punkta k) – r) apakšpunkts
 2. panta 6. punkta ievadvārdi || 2. panta 6. punkta ievadvārdi
 2. panta 6. punkta a) apakšpunkts || 2. panta 6. punkta a) apakšpunkts
 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts || 2. panta 6. punkta b) apakšpunkts
 2. panta 6. punkta c) apakšpunkts || 2. panta 6. punkta c) apakšpunkts
 2. panta 6. punkta d) apakšpunkts || 2. panta 6. punkta d) apakšpunkts
 2. panta 6. punkta e) apakšpunkts || 2. panta 6. punkta e) apakšpunkts
 2. panta 6. punkta f) apakšpunkts || 2. panta 6. punkta f) apakšpunkts
 - || 2. panta 6. punkta g) – n) apakšpunkts
 2. panta 7. punkta ievadvārdi || 2. panta 7. punkta ievadvārdi
 2. panta 7. punkta a) apakšpunkts || 2. panta 7. punkta a) apakšpunkts
 2. panta 7. punkta b) apakšpunkts || 2. panta 7. punkta b) apakšpunkts
   ||
 2. panta 7. punkta d) apakšpunkts || 2. panta 7. punkta c) apakšpunkts
 2. panta 7. punkta e) apakšpunkts || 2. panta 7. punkta d) apakšpunkts
 2. panta 7. punkta f) apakšpunkts || 2. panta 7. punkta e) apakšpunkts
 - || 2. panta 7. punkta f) apakšpunkts
 - || 2. panta 7. punkta g) apakšpunkts
 2. panta 8. punkta ievadvārdi || 2. panta 8. punkta ievadvārdi
 2. panta 8. punkta a) apakšpunkts || 2. panta 8. punkta a) apakšpunkts
 - || 2. panta 8. punkta b) apakšpunkts
 3. pants || 3. pants
 4. pants || 4. pants
 - || 5. pants
 5. pants || 6. pants
 6. pants || 7. pants
 - || I, II un III pielikums
_____________
[1]               OV
L 145, 11.6.2010., 6. lpp.
[2]               Skatīt
I pielikumu.
[3]               OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.
[4]               Eurostat ziņu izlaidums 55/2010, 2010. gada
22. aprīlis.
[5]               Eurostat ziņu izlaidums 60/2011,
2011. gada 26. aprīlis.
[6]               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/123/EK
(2006. gada 12. decembris) par pakalpojumiem iekšējā tirgū (OV L
376, 27.12.2006., 36. lpp.).
[7]               Padomes Regula (EK) Nr. 2223/96 (1996. gada 25.
jūnijs) par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu
sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.).
[8]               Komisijas Regula (EK) Nr. 264/2000 (2000. gada 3.
februāris) par Padomes Regulas (EK) Nr. 2223/96 īstenošanu
attiecībā uz īstermiņa valsts finanšu statistiku (OV L 29,
4.2.2000., 4. lpp.).
[9]               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2002
(2002. gada 10. jūnijs) par valsts ceturkšņa nefinanšu
pārskatiem (OV L 179, 9.7.2002., 1. lpp.).
[10]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 501/2004
(2004. gada 10. marts) par valsts ceturkšņa finanšu pārskatiem (OV L
81, 19.3.2004., 1. lpp.).
[11]             Padomes Regula (EK) Nr. 1222/2004 (2004. gada 28.
jūnijs) par to, kā apkopot un sūtīt datus, kas attiecas uz
valsts parādu ceturksnī (OV L 233, 2.7.2004., 1. lpp.).
[12]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1161/2005
(2005. gada 6. jūlijs) par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa
institucionāliem sektoriem (OV L 191, 22.7.2005., 22. lpp.).
[13]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009
(2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas
statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas
birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr.
322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar
ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87,
31.3.2009., 164. lpp.).
[14]             Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs)
par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam
pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta
novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).