               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2022
            COM(2022) 168 final

            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu par kravu autopārvadājumiem starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Ieteikuma konteksts

               Ar šo Komisija iesaka Padomei dot pilnvarojumu sākt sarunas par nolīgumu starp Savienību un Moldovu par kravu autopārvadājumiem (turpmāk “nolīgums”), kas tiktu noslēgts uz laiku, lai novērstu sekas, kuras rada neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, un izvirzīt Komisiju par Savienības sarunu vedēju. Šim ieteikumam arī pievienotas sarunu norādes.

               2.Vispārīga informācija

               Kravu autopārvadājumus starp Savienību un Moldovu pašlaik lielā mērā reglamentē vairāki divpusēji transporta nolīgumi starp ES dalībvalstīm un Moldovu. Šie nolīgumi paredz kvotu režīmu abu pušu pārvadātājiem attiecībā uz tranzītu un divpusējo tirdzniecību. Saskaņā ar Moldovas Valsts autotransporta aģentūras sniegto informāciju Igaunija, Lietuva, Latvija, Polija, Slovākija, Ungārija un Slovēnija Moldovai piešķīrušas kopā 15 000 kvotas. No šā kopējā apjoma 14 320 ir tranzīta vai divpusējās kvotas un 680 vispārējās kvotas. No visām kvotām, ko šīs valstis piešķīrušas Moldovai 2022. gadam, līdz 2022. gada 17. martam bija atlikušas tikai 8647 kvotas (tikai aptuveni 60 % no visām kvotām).

               Papildus atļaujām, kuru pamatā ir iepriekš minētie divpusējie nolīgumi, Starptautiskais transporta forums (ITF) izmanto daudzpusēju kvotu sistēmu, kas paredz daudzpusējas licences starptautiskiem kravu autopārvadājumiem, kurus veic transporta uzņēmumi, kas iedibināti Eiropas Transporta ministru konferences (ECMT) dalībvalstī. Licences attiecas uz kravu pārvadājumiem starp ECMT dalībvalstīm vai tranzītā caur vienas vai vairāku šo valstu teritoriju. Tomēr kvotu skaits ECMT sistēmā ir diezgan mazs salīdzinājumā ar kvotām, kas piešķirtas saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem (lai gan salīdzinājums nav visai precīzs, jo ECMT kvotas attiecas uz gada licencēm, savukārt attiecīgie divpusējie nolīgumi attiecas uz atļaujām vienam braucienam). 2022. gadā Moldovas pārvadātājiem piešķirtas 1430 gada licences un 1752 īstermiņa licences.

               Moldova ir puse Nolīgumā par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR)
                  1
               , kura līgumslēdzējas puses ir arī visas ES dalībvalstis. Tādējādi Moldovas pārvadātājiem, kas veic kravu pārvadājumus Savienības teritorijā, ir jāievēro tie paši transportlīdzekļa vadīšanas laiki, pārtraukumi un atpūtas laikposmi, kurus piemēro Savienībā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 561/2006
                  2
               .

               Tā kā Krievija veic militāru agresiju pret Ukrainu, Moldovas situācija transporta jomā ir ļoti sarežģījusies. Karš Ukrainā liek Moldovas autopārvadātājiem meklēt alternatīvus maršrutus, lai izvairītos no Ukrainas teritorijas šķērsošanas tranzītā, kas līdz šim ir bijis vienīgais veids, kā sasniegt trešo valstu tirgus uz austrumiem no Ukrainas. Tomēr Moldovas pārvadātājiem nav pietiekami daudz vajadzīgo atļauju tranzītam caur dalībvalstīm, caur kurām šāds tranzīts būtu nepieciešams. Tas apdraud ilgtermiņa līgumu izpildi par preču (jo īpaši lauksaimniecības produktu) piegādi tirdzniecības partneriem iepriekš minētajās valstīs. Palielinās arī vajadzība pēc divpusējiem pārvadājumiem starp Moldovu un ES, bet pašreizējais atļauju kopums to nespēj apmierināt. Moldovas pārvadātājiem piešķirto pārvadājumu tiesību paplašināšana un savstarpēju tiesību piešķiršana ES pārvadātājiem varētu arī ļaut ES eksportēt vairāk preču uz Moldovu, un tas savukārt ir arī ES interesēs. Vienlaikus Moldovai varētu nākties vēl vairāk pielāgot savus ekonomikas un transporta modeļus, lai reaģētu uz kara ietekmi uz starptautiskajiem tirgiem.

               Tāpēc, lai palīdzētu Moldovas ekonomikai, kas saskaras ar lielām grūtībām situācijā, kad šī valsts jau provizoriski ir uzņēmusi vairāk nekā 350 000 bēgļu, kuri ieradušies no Ukrainas un ir tranzītā uz citām valstīm, ir lietderīgi steidzami noslēgt nolīgumu starp Savienību un Moldovu, ar ko bloķētos tranzīta maršrutus caur Ukrainu pēc iespējas labāk varētu aizstāt ar plašākām alternatīvām autopārvadājumiem caur ES un uzlabot divpusējos autopārvadājumus starp Moldovu un ES. Šādam nolīgumam vajadzētu būt spēkā tik ilgi, kamēr turpinās kara smagā ietekme uz transporta operācijām un Ukrainas transporta infrastruktūru.

               Šāds nolīgums ir arī ES interesēs, jo ES ir ieinteresēta stabilizēt Moldovas ekonomiku, ņemot vērā arī to, ka valstij nākas saskarties ar no kara bēgošo cilvēku pieplūdumu, un ES ir arī ieinteresēta mazināt Krievijas agresijas ietekmi uz drošības situāciju Eiropas Savienībā un pie tās robežām. Turklāt ES pārvadātāji iegūs savstarpējas pārvadājumu tiesības atbilstīgi Moldovas pārvadātājiem piešķirtajām tiesībām, un tas pozitīvi ietekmēs ES ekonomiku.

               Asociācijas nolīguma 80. panta c) punktā pausts aicinājums uzlabot galvenos transporta savienojumus starp ES un Moldovas teritoriju, un tā 82. pantā pausts aicinājums sadarboties, lai uzlabotu preču apriti un palielinātu raitas transporta plūsmas starp Moldovas Republiku, ES un trešām valstīm reģionā, šādā nolūkā likvidējot administratīvos, tehniskos un citus šķēršļus.

               3.Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis nolīgums atbilst pašreizējai ES politikai ārējās attiecībās ar Moldovu. Moldovas valdība ir lūgusi noslēgt nolīgumu kā steidzamu pasākumu. Šāds nolīgums arī papildinās ES atbalstu, kas 2022. gada martā piešķirts Moldovai, lai palīdzētu Moldovas iestādēm sniegt palīdzību cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas iebrukuma Ukrainā. Uz laiku noslēgts nolīgums ar Moldovu par kravu autopārvadājumiem, kurš būtu spēkā tik ilgi, kamēr pastāv transporta traucējumi, ko izraisījis karš Ukrainā, būtu arī saskanīgs ar 2014. gada 27. jūnijā parakstīto asociācijas nolīgumu starp Savienību un Moldovu
                     3
                  .

               4.Juridiskais pamats, subsidiaritāte un proporcionalitāte

               •Juridiskais pamats

                  Procesuālais juridiskais pamats lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu starp Savienību un trešo valsti un dod norādes sarunu vedējam, ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts.

               •Savienības kompetence

                  LESD 216. panta 1. punktā noteikts:

                  “Savienība var slēgt nolīgumu ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, ja tas paredzēts Līgumos vai ja šāda nolīguma noslēgšana ir nepieciešama, lai saskaņā ar Savienības politiku sasniegtu kādu no Līgumos izvirzītajiem mērķiem, vai ja tas ir noteikts saistošā Savienības tiesību aktā, vai tas varētu ietekmēt kopējos noteikumus vai mainīt to saturu.”

               Uz šo nolīgumu attiecas Savienības transporta politika, un tas ir nepieciešams, lai sasniegtu vienu no Līgumos izvirzītajiem mērķiem, proti, “veicināt brīvu un godīgu tirdzniecību”.

               Turklāt starptautisku nolīgumu noslēgšana par kravu autopārvadājumiem ir skaidri paredzēta Savienības tiesību aktā.

               Konkrēti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum 1. panta 2. un 3. punktā noteikts:

               “2. Veicot pārvadājumus no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, šī regula attiecas uz braucienu daļu, ko veic tās dalībvalsts teritorijā, kuru šķērso tranzītā. Tā neattiecas uz braucienu daļu, ko veic tajā dalībvalstī, kurā krava tiek iekrauta vai izkrauta, kamēr nav noslēgts nepieciešamais nolīgums starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti.

               3. Līdz 2. punktā minēto nolīgumu noslēgšanai šī regula neietekmē:

               a) noteikumus, kas attiecas uz pārvadājumiem no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, kuri paredzēti dalībvalstu noslēgtos divpusējos nolīgumos ar šīm trešām valstīm;

               b) noteikumus, kas attiecas uz pārvadājumiem no dalībvalsts uz trešo valsti un otrādi, kuri paredzēti starp dalībvalstīm noslēgtos divpusējos nolīgumos, kas vai nu savstarpēji pilnvarojot, vai saskaņā ar noteikumiem par liberalizāciju ļauj dalībvalstī kravas iekraut un izkraut pārvadātājiem, kuri tajā neveic uzņēmējdarbību.”

               Turklāt Asociācijas nolīguma starp Savienību un Moldovu 82. pantā ir noteikts, ka abu pušu sadarbības mērķis ir uzlabot pasažieru pārvietošanos un preču apriti un palielināt raitu transporta plūsmu starp Savienību un Moldovas Republiku.

               Turklāt nolīguma noslēgšana var ietekmēt kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu, kā noteikts EKT judikatūrā. Konkrēti, 2017. gada 16. maija atzinuma 2/15
                  4
                201. punktā Tiesa ir norādījusi:

               “201. Kā Tiesa jau ir konstatējusi, ja nolīgumā starp Savienību un trešo valsti ir paredzēts šajā nolīgumā minētajām starptautiskajām attiecībām piemērot noteikumus, kuri lielā mērā pārklājas ar Savienības kopīgajiem noteikumiem, kas ir piemērojami Kopienas iekšienē pastāvošajām situācijām, šis nolīgums ir uzskatāms par tādu, kas var ietekmēt vai mainīt šo kopīgo noteikumu darbības jomu. Neraugoties uz pretrunu ar minētajiem kopīgajiem noteikumiem neesamību, to nozīme, darbības joma un efektivitāte var tikt ietekmēta (skat. it īpaši atzinumu 1/03 (Jaunā Lugāno konvencija), 2006. gada 7. februāris, EU:C:2006:81, 143. un 151.–153. punkts; atzinumu 1/13 (Trešo valstu pievienošanās Hāgas konvencijai), 2014. gada 14. oktobris, EU:C:2014:2303, 84.–90. punkts, kā arī spriedumu, 2014. gada 26. novembris, Green Network, C‑66/13, EU:C:2014:2399, 48. un 49. punkts). ”

                  Šajā ieteikumā paredzētā piekļuve tirgum nepārprotami pārklājas ar noteikumiem par piekļuvi tirgum, ko Savienība pieņēmusi attiecībā uz iepriekš minētajiem starptautiskajiem kravu autopārvadājumiem.

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, Savienībai saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu ir ekskluzīva ārējā kompetence noslēgt paredzēto nolīgumu.

               Ciktāl spēkā esošie divpusējie nolīgumi netiek aizstāti ar paredzēto nolīgumu, tos var turpināt piemērot paredzētā nolīguma ietvaros. Tiklīdz minētais nolīgums ir izbeigts, spēkā esošos divpusējos nolīgumus var atkal piemērot neatkarīgi, izņemot gadījumu un līdz brīdim, kad Savienība noslēdz citu nolīgumu ar Moldovu autotransporta jomā.

               •Komisijas pienākums apspriesties

               Ņemot vērā Tiesas 2015. gada 16. jūlija spriedumu lietā C-425/13
                  5
               , kurā precizēta dažādu iestāžu loma LESD 218. panta 2. un 4. punkta piemērošanas nolūkā saskaņā ar iestāžu līdzsvara un lojālas sadarbības principiem, kas noteikti LES 13. panta 2. punktā, šie precizējumi ir jāatspoguļo.

               Ir lietderīgi noteikt, ka Komisija sniedz Padomei un tās izraudzītajai īpašajai komitejai visu informāciju, kas tām vajadzīga, lai uzraudzītu sarunu gaitu, piemēram, jo īpaši par citu pušu paziņotajiem vispārīgajiem mērķiem un nostāju sarunu gaitā. Komisija rakstiski ziņos Padomei un tās izraudzītajai īpašajai komitejai par sarunu rezultātiem tā, lai Padome varētu īstenot savas institucionālās prerogatīvas.

               Lai izpildītu LES 13. panta 2. punktā noteikto pienākumu ievērot iestāžu līdzsvaru un LESD 218. panta 10. punktā noteikto pienākumu, Komisija tādā pašā apmērā informēs Eiropas Parlamentu.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.

                  Paredzētais nolīgums ir visefektīvākais instruments ES un Moldovas attiecību paplašināšanai autotransporta jomā, jo tas atceļ nepieciešamību pēc kvotām divpusējos nolīgumos starp dalībvalstīm un Moldovu attiecībā uz tranzītu.

                  Ierosinātais nolīgums neradīs papildu administratīvo vai finansiālo slogu ne dalībvalstu iestādēm, ne nozarei. Gluži pretēji, tam būtu jāsamazina administratīvais slogs gan nozarei, gan dalībvalstīm, jo savstarpēju tiesību piešķiršana ES pārvadātājiem atbilstīgi Moldovas pārvadātājiem piešķirtajām tiesībām (tranzīta tiesības un tiesības veikt divpusējus starptautiskus pārvadājumus) novērsīs vajadzību ES pārvadātājiem saņemt atļaujas un tādējādi samazinās administratīvo slogu ES transporta nozarē.

               5.Ietekme uz budžetu

                  Ieteikums neietekmē Savienības budžetu.

               6.Citi elementi

               •Detalizēts konkrētu ieteikuma noteikumu skaidrojums

               Ar Padomes lēmumu tiks dots pilnvarojums sākt sarunas par nolīgumu par kravu autopārvadājumiem starp Savienību un Moldovu, lai novērstu sekas, ko rada Krievijas agresija pret Ukrainu, un Komisija tiks izvirzīta par Savienības sarunu vedēju. Lēmumam pievienotajās sarunu norādēs ir sniegts plašs paredzētā nolīguma darbības jomas apraksts.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu par kravu autopārvadājumiem starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Būtu jāsāk sarunas, kuru mērķis ir noslēgt nolīgumu starp Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem. Ir lietderīgi nolīgumu piemērot tik ilgi, kamēr turpinās Krievijas agresijas pret Ukrainu smagā ietekme uz transporta operācijām un Ukrainas transporta infrastruktūru.

               (2)Komisija būtu jāieceļ par sarunu vedēju.

               (3)Sarunas Komisijai būtu jārisina, apspriežoties ar [īpašās komitejas nosaukums, ko ieraksta Padome],

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem.

               2. pants

               Sarunu norādes ir sniegtas pielikumā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar [īpašās komitejas nosaukums, ko ieraksta Padome].

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Parakstīts Ženēvā 1970. gada 1. jūlijā.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85.

                     (3)

                        OV L 260, 30.8.2014., 4. lpp.

                     (4)

                        ECLI:EU:C:2017:376.

                     (5)

                        ECLI:EU:C:2015:483.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2022
            COM(2022) 168 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            IeteikumsPADOMES LĒMUMS
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par nolīgumu par kravu autopārvadājumiem starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku

               PIELIKUMS

               Sarunu norādes attiecībā uz nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem

               1.Sarunu mērķi

               Atļaut liberalizēt kravu autopārvadājumus attiecībā uz tranzīta tiesībām un tiesībām veikt divpusējus starptautiskus pārvadājumus starp Moldovu un Savienību uz laiku, kamēr notiek neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu.

               2.Nolīguma piemērošanas joma

               (1)Ar šo nolīgumu būtu jāliberalizē kravu autopārvadājumi, piešķirot piekļuves tiesības Moldovas un Eiropas Savienības pārvadātājiem attiecībā uz tranzīta un divpusējiem starptautiskajiem pārvadājumiem starp Eiropas Savienību un Moldovu. Nolīgumam būtu jāsaglabā vai jāpalielina piekļuve tirgum vai citas komerciālas iespējas, kas pieejamas saskaņā ar spēkā esošajiem divpusējiem nolīgumiem par autotransportu starp ES dalībvalstīm un Moldovu.

               (2)Nolīgumā, kuram vajadzētu būt vienlīdz autentiskam visās ES oficiālajās valodās, šajā nolūkā būtu jāiekļauj klauzula par valodām.

               (3)Nolīgumam vajadzētu būt ierobežotam laikā, un tas būtu jāpiemēro tik ilgi, kamēr turpinās Krievijas agresijas pret Ukrainu smagā ietekme uz transporta operācijām un Ukrainas transporta infrastruktūru.

               3.Vispārīgi noteikumi

               Nolīgums, kas seko spēkā esošajiem divpusējiem nolīgumiem par autotransportu starp dalībvalstīm un Moldovu, prevalēs pār to noteikumiem.

               Tiklīdz šis nolīgums tiks izbeigts, spēkā esošie divpusējie nolīgumi starp ES dalībvalstīm un Moldovu atkal būtu piemērojami, izņemot gadījumu un līdz brīdim, kad Savienība noslēgs citu nolīgumu ar Moldovu autotransporta jomā.

               4.Nolīguma pārvaldība

               Būtu jāizveido Apvienotā komiteja, kuras sastāvā būtu Pušu pārstāvji un kurai vajadzētu būt atbildīgai par nolīguma pārvaldību un tā pienācīgu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz to ES noteikumu pielāgošanu pēc to grozīšanas, kas iekļauti nolīguma pielikumā un kas jāievēro Moldovai, kā arī par jauniem noteikumiem, kas piemērojami autotransporta jomā un kas pieņemti Savienības līmenī.

               Moldovas ekspertiem kā novērotājiem var atļaut piedalīties ekspertu grupās, ko izveidojusi Savienība un kas nodarbojas ar Savienības tiesību aktiem, kuri jāpiemēro Moldovai un kuri tiks izklāstīti nolīguma pielikumā.

               Nolīgumā būtu jāiekļauj ātrs, efektīvs un saistošs strīdu izšķiršanas mehānisms, kas nodrošinās nolīguma pareizu piemērošanu.

               Neatkarīgi no strīdu izšķiršanas mehānisma nolīgumā būtu jāiekļauj noteikumi, kas piemērojami tā saistību neizpildes gadījumā, piemēram, iespēja pieņemt atbilstīgus aizsardzības pasākumus vai pilnībā vai daļēji apturēt tiesības vai privilēģijas, kas piešķirtas saskaņā ar nolīguma noteikumiem.

               5.Sarunu norise

               Komisija risinās sarunas saskaņā ar šīm norādēm un nodrošinās pienācīgu koordināciju ar notiekošajām un turpmākām sarunām citās attiecīgajās jomās.