title: Komisijas Ieteikums ( 2006. gada 11. aprīlis ) par bīstamības riska samazināšanas pasākumiem šādām vielām: dibutilftalāts; 3,4-dihloranilīns; diizodecilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābes C 9-11 -zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C 10 ; diizononilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābes C 8-10 -zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C 9 ; etilēndiamīntetraacetāts; metilacetāts; monohloretiķskābe; n-pentāns; tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               13.4.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 104/45

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2006. gada 11. aprīlis)
   par bīstamības riska samazināšanas pasākumiem šādām vielām: dibutilftalāts; 3,4-dihloranilīns; diizodecilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābes C9-11-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C10; diizononilftalāts; 1,2-benzoldikarbonskābes C8-10-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C9; etilēndiamīntetraacetāts; metilacetāts; monohloretiķskābe; n-pentāns; tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2006/283/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1993. gada 23. marta Regulu (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (1) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 793/93, novērtēšanai saskaņā ar Komisijas Regulām (EK) Nr. 1179/94 (2), (EK) Nr. 2268/95 (3) un (EK) Nr. 143/97 (4) par – attiecīgi – prioritāro vielu pirmo, otro un trešo sarakstu, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 793/93, kā prioritāras identificētas šādas vielas:

                           —

                           dibutilftalāts;

                           —

                           3,4-dihloranilīns;

                           —

                           etilēndiamīntetraacetāts;

                           —

                           metilacetāts;

                           —

                           tetranātrija etilēndiamīntetraacetāts;

                           —

                           diizodecilftalāts;

                           —

                           1,2-benzoldikarbonskābes C9-11-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C10;

                           —

                           diizononilftalāts;

                           —

                           1,2-benzoldikarbonskābes C8-10-zarotas virknes dialkilesteri, pārsvarā C9;

                           —

                           n-pentāns;

                           —

                           monohloretiķskābe.

               (2)

               Ziņotājas dalībvalstis, kas izraudzītas saskaņā ar minētajām regulām, atbilstīgi Komisijas 1994. gada 28. jūnija Regulai (EK) Nr. 1488/94, ar ko nosaka principus esošo vielu riska faktoru novērtēšanai attiecībā uz cilvēkiem un vidi (5), ir novērtējušas riska faktorus saistībā ar šo vielu kaitīgumu cilvēkiem un videi, kā arī piedāvājušas stratēģiju risku samazināšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93.

               (3)

               Notikušas apspriedes ar Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātnisko komiteju (SCTEE), un tā ir sniegusi atzinumus par ziņotāju veikto riska novērtējumu. Atzinumi publicēti šīs zinātniskās komitejas tīmekļa vietnē internetā.

               (4)

               Riska novērtējuma rezultāti un papildu informācija par risku ierobežošanas stratēģijām apkopoti Komisijas paziņojumā (6).

               (5)

               Pamatojoties uz šo novērtējumu, attiecībā uz konkrētām vielām ir vēlams ieteikt dažus riska samazināšanas pasākumus.

               (6)

               Riska samazināšanas pasākumi, kas ieteicami strādājošajiem, jāapsver to tiesību normu kontekstā, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, jo tās uzskata par pietiekamām, lai līdz vajadzīgajam līmenim samazinātu ar konkrētajām vielām saistītos riska faktorus.

               (7)

               Šajā ieteikumā paredzētie riska samazināšanas pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 793/93 15. panta 1. punktam,

         IESAKA.
   1. IEDAĻA
   DIBUTILFTALĀTS
   (CAS Nr. 84-74-2; EINECS Nr. 201-557-4)
   Riska samazināšanas pasākumi videi (1., 2.)

               1)

               Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes atļaujās, ko izdod saskaņā ar Direktīvu 96/61/EK (7), attiecībā uz dibutilftalātu paredz nosacījumus, emisijas robežvērtības vai tiem ekvivalentus parametrus vai tehniskus pasākumus, lai līdz 2007. gada oktobra beigām, ņemot vērā attiecīgo iekārtu tehniskos parametrus, ģeogrāfisko atrašanās vietu un vietējos vides apstākļus, to ekspluatācija notiktu, ievērojot iespējami labākos tehnoloģiskos paņēmienus (turpmāk tekstā BAT - best available techniques).

               2)

               Dalībvalstīm cieši jāuzrauga BAT ieviešana attiecībā uz dibutilftalātu, un BAT informācijas apmaiņas satvarā jāziņo Komisijai par visām svarīgākajām ar to saistītajām izstrādēm.

         2. IEDAĻA
   3,4-DIHLORANILĪNS
   (CAS Nr. 95-76-1; EINECS Nr. 202-448-4)
   Riska samazināšanas pasākumi strādājošajiem (3.) un videi (4., 5.)

               3)

               Darba devējiem, kas izmanto 3,4-dihloranilīnu ražošanā un pārstrādē lietojumiem, par kuriem riska novērtējumā paustas bažas, ir jāievēro norādījumi par tīrīšanu, apkopēm un remontu, kas nozarei valsts līmenī izstrādāti, pamatojoties uz praktiskiem nesaistošiem noteikumiem, kurus Komisija dara pieejamus, kā paredzēts 12. panta 2. punktā Padomes Direktīvā 98/24/EK (8).
               Piemēro pašlaik spēkā esošos Kopienas tiesību aktus par augu aizsardzības līdzekļiem (Padomes Direktīva 91/414/EEK (9)) un par biocīdiem (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (10)), jo tos uzskata par pietiekamiem, lai līdz vajadzīgajam līmenim samazinātu šīs vielas radītās bīstamības risku.
               Šajā sakarā:

               4)

               Jāņem vērā riska novērtējumā sniegtā informācija par 3,4-dihloranilīnu, kas izdalās no diurona, kuru izmanto par herbicīdu segtajās platībās.

               5)

               Jānovērš mazos iepakojumos fasēta diurona nepareiza izmantošana.

         3. IEDAĻA
   ETILĒNDIAMĪNTETRAACETĀTS
   (CAS Nr. 60-00-4; EINECS Nr. 200-449-4)
   Riska samazināšanas pasākumi videi (6., 7., 8., 9.)

               6)

               Upju baseiniem, kuros etilēndiamīntetraacetāta (EDTA) emisijas var radīt draudus, attiecīgā dalībvalsts nosaka vides kvalitātes standartus (EQS – Environmental Quality Standards), un piesārņojuma samazināšanas valsts pasākumi, kas vajadzīgi šo standartu sasniegšanai līdz 2015. gadam, jāiekļauj šādu upju baseinu apsaimniekošanas plānos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (11).

               7)

               Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes atļaujās, ko izdod saskaņā ar Direktīvu 96/61/EK, attiecībā uz EDTA paredz nosacījumus, emisijas robežvērtības vai tiem ekvivalentus parametrus vai tehniskus pasākumus, lai līdz 2007. gada oktobra beigām, ņemot vērā attiecīgo iekārtu tehniskos parametrus, ģeogrāfisko atrašanās vietu un vietējos vides apstākļus, to ekspluatācija notiktu, ievērojot BAT.

               8)

               Dalībvalstīm cieši jāuzrauga BAT ieviešana attiecībā uz EDTA, un BAT informācijas apmaiņas satvarā jāziņo Komisijai par visām svarīgākajām ar to saistītajām izstrādēm.

               9)

               Lai nodrošinātu to, ka netiek apdraudēta vide, attiecīgos gadījumos vietējās emisijas vidē jākontrolē saskaņā ar valsts noteikumiem.

         4. IEDAĻA
   METILACETĀTS
   (CAS Nr. 79-20-9; EINECS Nr. 201-185-2)
   Riska samazināšanas pasākumi strādājošajiem (10.)

               10)

               Darba devējiem, kuri būvniecībā grīdu segumiem izmanto metilacetātu saturošus materiālus, ir jāievēro norādījumi, kas nozarei valsts līmenī izstrādāti, pamatojoties uz praktiskiem nesaistošiem noteikumiem, kurus Komisija dara pieejamus, kā paredzēts 12 panta 2. punktā Direktīvā 98/24/EK.

         5. IEDAĻA
   MONOHLORETIĶSKĀBE
   (CAS Nr. 79-11-8; EINECS Nr. 201-178-4)
   Riska samazināšanas pasākumi strādājošajiem (11.) un videi (12., 13., 14.)

               11)

               Darba devējiem, kas izmanto monohloretiķskābi lietojumiem, par kuriem riska novērtējumā paustas bažas, ir jāievēro norādījumi, kas nozarei valsts līmenī izstrādāti, pamatojoties uz praktiskiem nesaistošiem noteikumiem, kurus Komisija dara pieejamus, kā paredzēts 12 panta 2. punktā Direktīvā 98/24/EK.

               12)

               Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes atļaujās, ko izdod saskaņā ar Direktīvu 96/61/EK, attiecībā uz monohloretiķskābi paredz nosacījumus, emisijas robežvērtības vai tiem ekvivalentus parametrus vai tehniskus pasākumus, lai līdz 2007. gada oktobra beigām, ņemot vērā attiecīgo iekārtu tehniskos parametrus, ģeogrāfisko atrašanās vietu un vietējos vides apstākļus, to ekspluatācija notiktu, ievērojot BAT.

               13)

               Dalībvalstīm cieši jāuzrauga BAT ieviešana attiecībā uz monohloretiķskābi, un BAT informācijas apmaiņas satvarā jāziņo Komisijai par visām svarīgākajām ar to saistītajām izstrādēm.

               14)

               Lai nodrošinātu to, ka netiek apdraudēta vide un – netieši, ar vides starpniecību – arī cilvēki, attiecīgos gadījumos vietējās emisijas vidē jākontrolē saskaņā ar valsts noteikumiem.

         6. IEDAĻA
   TETRANĀTRIJA ETILĒNDIAMĪNTETRAACETĀTS
   (CAS Nr. 64-02-8; EINECS Nr. 200-573-9)
   Riska samazināšanas pasākumi videi (15., 16., 17., 18.)

               15)

               Upju baseiniem, kuros tetranātrija etilēndiamīntetraacetāta (Na4EDTA) emisijas var radīt draudus, attiecīgā dalībvalsts nosaka vides kvalitātes standartus (EQS – Environmental Quality Standards), un piesārņojuma samazināšanas valsts pasākumi, kas vajadzīgi šo standartu sasniegšanai līdz 2015. gadam, jāiekļauj šādu upju baseinu apsaimniekošanas plānos saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK.

               16)

               Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes atļaujās, ko izdod saskaņā ar Direktīvu 96/61/EK, attiecībā uz Na4EDTA paredz nosacījumus, emisijas robežvērtības vai tiem ekvivalentus parametrus vai tehniskus pasākumus, lai līdz 2007. gada oktobra beigām, ņemot vērā attiecīgo iekārtu tehniskos parametrus, ģeogrāfisko atrašanās vietu un vietējos vides apstākļus, to ekspluatācija notiktu, ievērojot BAT.

               17)

               Dalībvalstīm cieši jāuzrauga BAT ieviešana attiecībā uz Na4EDTA, un BAT informācijas apmaiņas satvarā jāziņo Komisijai par visām svarīgākajām ar to saistītajām izstrādēm.

               18)

               Lai nodrošinātu to, ka netiek apdraudēta vide, attiecīgos gadījumos vietējās emisijas vidē jākontrolē saskaņā ar valsts noteikumiem.

         7. IEDAĻA
   ADRESĀTI

               19)

               Šis ieteikums ir adresēts visām nozarēm, kas iepriekšminētās vielas importē, ražo, transportē, glabā, sagatavo preparātu veidā vai citādi pārstrādā, izmanto, savāc un iznīcina vai reģenerē, kā arī dalībvalstīm.

      Briselē, 2006. gada 11. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Stavros DIMAS

      (1)  OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.

      (2)  OV L 131, 26.5.1994., 3. lpp.

      (3)  OV L 231, 28.9.1995., 18. lpp.

      (4)  OV L 25, 28.1.1997., 13. lpp.

      (5)  OV L 161, 29.6.1994., 3. lpp.

      (6)  OV C 90, 13.4.2006.

      (7)  OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp.

      (8)  OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

      (9)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.

      (10)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

      (11)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.


title: Eiropas Centrālās bankas Ieteikums ( 2014. gada 23. janvāris ), ar ko groza Ieteikumu ECB/2011/24 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā (ECB/2014/2)

text:
               22.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 51/1

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS
   (2014. gada 23. janvāris),
   ar ko groza Ieteikumu ECB/2011/24 par Eiropas Centrālās bankas prasībām attiecībā uz statistikas pārskatiem ārējās statistikas jomā
   (ECB/2014/2)
   (2014/C 51/01)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 5.1. pantu un 34.1. panta trešo ievilkumu,
   ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 5.1. panta pirmajā teikumā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) ar nacionālo centrālo banku (NCB) atbalstu vāc ECBS uzdevumu veikšanai vajadzīgo statistisko informāciju no kompetentām iestādēm, kas nav NCB, vai tieši no uzņēmumiem. ECBS Statūtu 5.1. panta otrajā teikumā paredzēts, ka šajā nolūkā tā sadarbojas ar Savienības iestādēm vai organizācijām un ar dalībvalstu vai trešo valstu kompetentām iestādēm, un ar starptautiskajām organizācijām. ECBS Statūtu 5.2. pantā noteikts, ka 5.1. pantā aprakstītos uzdevumus, ciktāl iespējams, veiks NCB.

               (2)

               Ja saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem un izveidojušos praksi pārskatu sniedzēji vajadzīgo informāciju sniedz kompetentām iestādēm, kas nav NCB, šīs iestādes un to attiecīgās NCB sadarbojas, lai nodrošinātu ECB statistikas prasību ievērošanu. Sadarbība ietver pastāvīgas datu nosūtīšanas sistēmas izveidi, ja vien tas jau nav noteikts nacionālajos tiesību aktos. Pašlaik šī prasība attiecas uz Īrijas Central Statistics Office un Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland sadarbību un Maltas National Statistics Office un Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta sadarbību. Turklāt Somijā no 2014. gada 1. janvāraStatistics Finland pārņems Suomen Pankki uzdevumu vākt un apkopot ārējās statistikas jomā vajadzīgo informāciju. Lai izpildītu iepriekš minētās statistikas prasības Suomen Pankki un Statistics Finland jāsadarbojas.

               (3)

               Ņemot vērā vajadzību Ieteikumu ECB/2011/24 attiecināt uz Statistics Finland, kā arī to, ka ECB izveidos, uzturēs un savā interneta lapā publicēs dalībvalstu kompetento iestāžu sarakstu, par kurām attiecīgās NCB paziņojušas ECB, ka šīs iestādes iesaistītas ārējās statistikas vākšanā un/vai sagatavošanā, un uz kurām nākotnē jāattiecina Ieteikums ECB/2011/24, attiecīgi jāgroza Ieteikums ECB/2011/24,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   I   IEDAĻA

      Grozījums

   Dienā pēc šā ieteikuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Ieteikuma ECB/2011/24 IV iedaļu aizstāj ar šādu:

      “IV   NODAĻA

         Noslēguma noteikumi

                  1.

                  Šis ieteikums no 2014. gada 1. jūnija aizstāj Ieteikumu ECB/2004/16.

                  2.

                  Atsauces uz Ieteikumu ECB/2004/16 uzskata par atsaucēm uz šo ieteikumu.

                  3.

                  Šis ieteikums ir adresēts Central Statistics Office Īrijā, National Statistics Office Maltā, Statistics Finland Somijā un citām kompetentajām iestādēm, kurām dalībvalstīs var tikt uzticēta ārējās statistikas vākšana un/vai sagatavošana un kuras iekļautas kompetento iestāžu sarakstā, ko izveido, uztur un savā interneta lapā publicē ECB.

                  4.

                  Adresātiem jānodrošina šā ieteikuma izpilde no 2014. gada 1. jūnija vai no dienas, kurā tie iekļauti 3. punktā minētajā kompetento iestāžu sarakstā, ja šī diena ir pēc 2014. gada 1. jūnija.”

   II   IEDAĻA

      Adresāti

   Šis ieteikums adresēts Central Statistics Office Īrijā, National Statistic Office Maltā un Statistics Finland Somijā.

      Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 23. janvārī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.


title: EBTA uzraudzības iestādes Ieteikums Nr. 150/06/COL ( 2006. gada 17. maijs ) par koordinētās kontroles programmu dzīvnieku barošanas jomā 2006. gadam

text:
               21.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 366/96

      EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES IETEIKUMS

   Nr. 150/06/COL
   2006. gada 17. maijs
   par koordinētās kontroles programmu dzīvnieku barošanas jomā 2006. gadam
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu un jo īpaši tā 109. pantu un 1. protokolu,
   ņemot vērā Līgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 1. protokolu,
   ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.a punktā minēto tiesību aktu (Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīva 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā
       (1) ), kas grozīts un pielāgots Līgumam par EEZ ar tā 1. protokolu, un jo īpaši tā 22. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               EBTA dalībvalstis 2005. gadā noteica vairākus jautājumus, kurus būtu vēlams iekļaut 2006. gada koordinētās kontroles programmā.

               (2)

               Kaut arī EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 33. punktā minētajā tiesību aktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīvā 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā
                   (2)), un tā grozījumos ir noteikts maksimālais aflatoksīna B1 daudzums barībā, šobrīd nav EEZ noteikumu par citiem mikotoksīniem, tādiem kā ohratoksīns A, zearalenons, deoksinivalenols, fumonizīni, T-2 un HT-2 toksīni. Informācijas apkopošana par šo mikotoksīnu klātbūtni, izmantojot paraugu ņemšanu izlases veidā, varētu sniegt informāciju, kas būtu lietderīga situācijas novērtēšanai no tiesību aktu izstrādāšanas viedokļa. Turklāt atsevišķām barības sastāvdaļām, tādām kā labība un eļļas augu sēklas, ir paaugstināts mikotoksīnu inficēšanās risks, ko rada to novākšanas, uzglabāšanas un transportēšanas apstākļi. Tā kā mikotoksīnu koncentrācija katru gadu mainās, ir lietderīgi apkopot datus par secīgiem gadiem attiecībā uz visiem minētajiem mikotoksīniem.

               (3)

               Iepriekšējās pārbaudes par antibiotiku un kokcidiostatu klātbūtni atsevišķos barības veidos, kas paredzēti tādām dzīvnieku sugām un kategorijām, kurām šīs aktīvās vielas nav atļautas, liecina, ka šāda veida pārkāpumi vēl aizvien notiek. Turklāt saskaņā ar EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā minētā tiesību akta 11. panta 2. punktu (Regula (EK) Nr. 1831/2003 par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām
                   (3)) ir svarīgi nodrošināt, lai aktīvi piemērotu normas par antibiotikas saturošu barības piedevu lietošanas izbeigšanu.

               (4)

               Norvēģijas un Islandes dalība programmās atbilstoši šī ieteikuma II pielikumam par vielām, kuras nav atļauts izmantot kā barības piedevas, vērtējama saistībā ar to atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma II nodaļas noteikumiem un jo īpaši no tiesību akta, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā (Regula (EK) Nr. 1831/2003.).

               (5)

               Ir svarīgi nodrošināt, lai ierobežojumi dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu lietošanai lopbarībā, kā to nosaka attiecīgie EEZ tiesību akti, tiktu efektīvi īstenoti.

               (6)

               Islandes dalība programmās atbilstoši šī ieteikuma III pielikumam par ierobežojumiem dzīvnieku izcelsmes barības līdzekļu lietošanai vērtējama saistībā ar tās atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma I nodaļas noteikumiem.

               (7)

               Ir svarīgi nodrošināt, lai vara un cinka mikroelementu līmenis cūku kombinētajā barībā nepārsniegtu maksimālo saturu, kas noteikts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1 zq. punktā minētajā tiesību aktā (Regula 1334/2003, ar kuru groza nosacījumus, ar kādiem atļauj izmantot vairākas barības piedevas, kas pieder mikroelementu grupai
                   (4)) un tā grozījumos. Norvēģijas dalība programmās šī ieteikuma I pielikuma darbības jomā vērtējama saistībā ar tās atbrīvojumu no EEZ līguma I pielikuma II nodaļas noteikumiem.

         Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi EBTA Augu un dzīvnieku barības komiteja, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei.
   IESAKA.

               1.

               EBTA dalībvalstīm tiek ieteikts 2006. gadā veikt koordinētu kontroles programmu, kuras mērķis ir pārbaudīt:

                           a)

                           mikotoksīnu (aflatoksīna B1, ohratoksīna A, zearalenona, dezoksinivalenola, fumonizinu, toksīnu T-2 un HT-2) koncentrāciju dzīvnieku barībā, norādot analīžu metodes; paraugu ņemšanas metodei jāietver gan paraugu ņemšana izlases veidā, gan paraugu ņemšanu mērķveidā; ja paraugus ņem mērķveidā, paraugiem jābūt barības sastāvdaļām, attiecībā uz kurām ir aizdomas par augstu mikotoksīnu koncentrāciju, piemēram, labības graudi, eļļas augu sēklas, eļļas augu augļi, to produkti un blakusprodukti, kā arī barības sastāvdaļas, kas ir uzglabātas ilgāku laiku vai transportētas lielu attālumu pa jūru; attiecībā uz aflatoksīnu B1, īpaša uzmanība pievēršama piena lopu, kas nav piena liellopi, kombinētajai barībai; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot I pielikumā noteikto paraugu;

                           b)

                           kokcidiostati un/vai histomonostati neatkarīgi no tā, vai šīs vielas ir atļautas barības piedevas kādām dzīvnieku sugām vai kategorijām, ja tās bieži atrod neārstnieciskajos premiksos bez ārstniecības vielām un kompleksajā barībā dzīvniekiem, kuriem tās nav atļautas. Veicot pārbaudes, premiksos un kompleksajā barībā īpaši jāmeklē tās vielas, par kurām kompetentā iestāde uzskata, ka ir lielākas iespējas konstatēt pārkāpumus; par pārbaužu rezultātiem jāziņo, izmantojot II pielikumā noteikto paraugu;

                           c)

                           antibiotiku kā barības piedevu pakāpeniska izmantošanas izbeigšana saskaņā ar II pielikumu ;

                           d)

                           ierobežojumu ievērošanu attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanu un lietošanu, kā noteikts III pielikumā;

                           e)

                           vara un cinka līmeni cūku kombinētajā barībā, kā noteikts IV pielikumā.

               2.

               EBTA dalībvalstīm tiek ieteikts iekļaut 1. punktā paredzētās koordinētās kontroles programmas rezultātus atsevišķā nodaļā gada ziņojumam par pārbaudes darbībām, kas jāiesniedz EBTA uzraudzības iestādei līdz 2007. gada 1. aprīlim saskaņā ar 22. panta 2. punktu tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.a punktā (Padomes 1995. gada 25. oktobra Direktīva 95/53/EK, ar ko nosaka principus, kas reglamentē oficiālo pārbaužu organizēšanu dzīvnieku ēdināšanas jomā), un saskaņotā ziņojumu parauga pēdējo versiju.

      Briselē, 2006. gada 17. maijā.

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā

         Kristján Andri STEFÁNSSON

            kolēģijas loceklis

         Niels FENGER

            Direktors

      (1)  OV L 265, 8.11.1995., 17. lpp., Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/46/EK (OV L 234, 1.9.2001., 55. lpp.).

      (2)  OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp., Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/77/EK (OV L 271, 30.9.2006., 53. lpp.).

      (3)  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 378/2005 (OV L 59, 5.3.2005., 8. lpp.)

      (4)  OV L 187, 26.7.2003., 11. lpp., Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1980/2005 (OV L 318, 6.12.2005., 3. lpp.).

      I PIELIKUMS
      Atsevišķu mikotoksīnu (aflatoksīna B1, ohratoksīna A, zearalenona, dezoksinivalenola un fumonizinu,) toksīnu T-2 un HT-2 koncentrācija barībā
      Rezultāti atsevišķi par katru analizēto paraugu; 1. punkta a) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultātu pārskatu paraugs

                  Barība

                  Paraugu ņemšana (izlases veidā vai mērķveidā)

                  Mikotoksīnu veids un koncentrācija (μg/kg attiecībā pret barību ar mitruma saturu 12 %)

                  Klas (1)

                  Tips (2)

                  Izcelsmes valsts

                  Aflatoksīns B1

                  Ohratoksīns A

                  Zearalenons

                  Dezoksinivalenols

                  Fumonizīni (3)

                  Toksīni T-2 un HT-2 (4)

            Kompetentā iestāde norāda arī:

                  —

                  pasākumus, kas tiek veikti, ja ir pārsniegts maksimālais aflatoksīna B1 līmenis;

                  —

                  izmantotās analīzes metodes;

                  —

                  to noteikšanas robežas.

         (1)  Izraugās vienu no šādām klasēm: barības sastāvdaļas, barības piedeva, premikss, papildbarība, kompleksā barība, kombinētā lopbarība.

         (2)  Izraugās vienu no šādiem tipiem: (a) attiecībā uz barības sastāvdaļu – barības sastāvdaļas nosaukumu, kas noteikts pielikuma B daļā tiesību aktam, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 14.a punktā (Padomes 1996. gada 29. aprīļa Direktīva 96/25/EK par barības sastāvdaļu apriti, ar ko groza Direktīvas 70/524/EEK, 74/63/EEK, 82/471/EEK un 93/74/EEK un atceļ Direktīvu 77/101/EEK), (b) attiecībā uz pārējo barību – dzīvnieku sugu, kurai tā paredzēta.

         (3)  Fumonizina B1 un fumonizina B2 koncentrācijas var uzrādīt to abu kopīgā satura veidā.

         (4)  Toksīna T-2 un toksīna HT-2 koncentrācijas var uzrādīt to abu kopīgā satura veidā.

      II PIELIKUMS
      Atsevišķu ārstniecisko vielu, kuras nav atļauts lietot kā barības piedevas, klātbūtne
      Atsevišķas ārstnieciskās vielas var būt likumīgi atļautas sastāvdaļas iepriekš sagatavotos maisījumos un kombinētajā barībā atsevišķām dzīvnieku sugām un kategorijām, ja ir izpildītas prasības, kas noteiktas 10. pantā tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 1.a punktā (Regula (EK) Nr. 1831/2003).
      Neatļautu ārstniecisko vielu klātbūtne barībā ir pārkāpums.
      Ārstnieciskās vielas, kuru klātbūtne jāpārbauda:

                  1.

                  Ārstnieciskās vielas, ko atļauts lietot kā barības piedevas tikai atsevišķām dzīvnieku sugām vai kategorijām:

                              dekokvināts (Deccox)

                              diklazurils (Clinacox 0,2 %)

                              halofuginona hidrobromīds (Stenorol)

                              lazalocīda A nātrija sāls (Avatec 15 %)

                              alfa-maduramicīnamonijs (Cygro 1 %)

                              monenzīnnātrijs (Elancoban G100, 100, G200, 200)

                              narazīns

                              narazīns/nikarbazīns (Maxiban G160)

                              robenidīna hidrohlorīds (Cycostat 66 G)

                              salinomicīnnātrijs (Sacox 120G, 120)

                              semduramicīna nātrijs (Aviax 5 %)

                  2.

                  Ārstnieciskās vielas, kuras vairs nav atļauts lietot kā barības piedevas:

                              amprolijs

                              apmrolijs/etopabāts

                              arprinocīds

                              avilamicīns

                              avoparcīns

                              karbadokss

                              dimetridazols

                              dinitolmīds

                              flavofosfolipols

                              ipronidazols

                              metiklorpindols

                              metiklorpindols/metilbenzokvāts

                              nikarbazīns

                              nifursols

                              olahindokss

                              ronidazols

                              spiramicīns

                              tetraciklīni

                              tilozīna fosfāts

                              virginiamicīns

                              cinka bacitracīns

                              citas antibakteriālās vielas

                  3.

                  Ārstnieciskās vielas, kuras nekad nav bijušas atļautas kā barības piedevas:
                  citas vielas
                  Analīžu rezultāti atsevišķi par katru prasībām neatbilstošo paraugu; 1. punkta b) apakšpunktā minēto pārbaužu rezultātu pārskatu paraugs

                              Barības veids (dzīvnieku sugas un kategorijas)

                              Konstatētā viela

                              Konstatētais līmenis

                              Pārkāpuma cēlonis (1)

                              Veiktie pasākumi

            Kompetentā iestāde norāda arī:

                  —

                  pārbaudīto paraugu kopējo skaitu;

                  —

                  vielu nosaukumus, attiecībā uz kurām veiktas pārbaudes;

                  —

                  izmantotās analīzes metodes;

                  —

                  kvalitatīvās noteikšanas robežu.

         (1)  Cēlonis, kura dēļ barībā atklāta neatļauta viela, kā tas noteikts kompetento iestāžu veiktā izmeklēšanā.

      III PIELIKUMS
      Ierobežojumi dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanai un lietošanai
      Neskarot Direktīvas 95/53/EK 3. līdz 13. panta un 15. panta noteikumus, EBTA dalībvalstis 2006. gadā veic koordinētu kontroles programmu, lai noteiktu, vai tiek ievēroti ierobežojumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes barības sastāvdaļu ražošanu un lietošanu.
      Jo īpaši, lai nodrošinātu, ka tiek īstenots aizliegums izmantot atsevišķu dzīvnieku barībā pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, kā tas noteikts IV pielikumā tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 7.1.12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai
          (1) ), EBTA dalībvalstis īsteno īpašu kontroles programmu, kas balstās uz mērķveida kontrolēm. Saskaņā ar Direktīvas 95/53/EK 4. pantu, šīs kontroles programmas pamatā jābūt uz risku balstītai stratēģijai, kurā ir iekļauti visi barības ražošanas posmi un visu veidu ražošanas telpas, kurās barība tiek ražota, apstrādāta un izlietota. EBTA dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš to kritēriju definīcijām, kas var būt saistīti ar risku. Koeficientam, kas tiek piešķirts katram kritērijam, ir jābūt atbilstoši proporcionālam riskam. Pārbaužu skaitam un telpās analizēto paraugu skaitam jābūt saistītam ar šīm ražošanas telpām piešķirto koeficientu summu.
      Sastādot kontroles programmu, jāņem vērā šādas indikatīvās ražošanas telpas un kritēriji:

                  Vieta

                  Kritēriji

                  Svērums

                  Barības ražotnes

                              —

                              Lopbarības ražotnes, kurās ražo kombinēto barību atgremotājiem un dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, un kurās ražotā barība satur izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas.

                              —

                              Lopbarības ražotnes, kurās agrāk nav izpildītas prasības vai bijušas aizdomas par prasību nepildīšanu.

                              —

                              Lopbarības ražotnes, kurās izmanto lielus daudzumus importētas barības ar augstu proteīna saturu, piemēram, zivju miltus, sojas pupu miltus, kukurūzas lipekļa miltus un olbaltumvielu koncentrātus.

                              —

                              Lopbarības ražotnes ar lielu kombinētās barības ražošanas apjomu.

                              —

                              Piesārņojuma izplatīšanās risks, kura cēlonis uzņēmuma iekšējo darbību procedūras (bunkuru izmantošanas kārtība, ražošanas līniju efektīvas atdalīšanas kontrole, sastāvdaļu kontrole, uzņēmuma laboratorija, paraugu ņemšanas metodes).

                  Robežkontroles posteņi un citas ievešanas vietas Kopienā

                              —

                              Barības importa lieli/mazi daudzumi.

                              —

                              Barība ar augstu proteīna saturu.

                  Saimniecības

                              —

                              Lauku saimniecībā izmantojamie maisītāji, kuros jauc izņēmuma kārtā pārstrādātas dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas.

                              —

                              Lauku saimniecības, kurās kopā tiek turēti atgremotāju dzīvnieki un citu sugu dzīvnieki (risks barojot sajaukt barību).

                              —

                              Lauku saimniecības, kas iegādājas beramo lopbarību.

                  Tirgotāji

                              —

                              Lopbarības ar augstu olbaltumvielu saturu noliktavas un pagaidu uzglabāšana.

                              —

                              Lielu barības daudzumu tirgošana beztaras beramkravu veidā.

                              —

                              Tirgotāji, kas pārdod ārzemēs ražotu kombinēto barību.

                  Pārvietojamie maisītāji

                              —

                              Maisītāji, kuros ražo barību gan atgremotājiem dzīvniekiem, gan citu sugu dzīvniekiem.

                              —

                              Maisītāji, attiecībā uz kuriem agrāk nav izpildītas prasības vai bijušas aizdomas par prasību nepildīšanu.

                              —

                              Maisītāji, kuros izmanto lopbarību ar augstu proteīna saturu.

                              —

                              Maisītāji, kas ražo lielus lopbarības daudzumus.

                              —

                              Maisītāji, kas apkalpo lielu saimniecību skaitu, ieskaitot lauku saimniecības, kas tur atgremotājus.

                  Transportēšana

                              —

                              Transportlīdzekļi, kurus izmanto pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu un barības transportēšanai.

                              —

                              Transportlīdzekļi, attiecībā uz kuriem iepriekš nav ievērotas noteikumu prasības vai bijušas aizdomas par to neievērošanu.

            Kā alternatīvu šīm indikatīvajām ražošanas telpām un kritērijiem EBTA dalībvalstis var iesniegt EBTA Uzraudzības iestādei savu riska novērtējumu līdz 2006. gada 31. maijam.
      Paraugu ņemšana galvenokārt veicama partijās vai procesos, kur ir lielāka aizliegto pārstrādāto olbaltumvielu tālākas izplatīšanās iespēja (pirmā partija pēc tādas lopbarības transporta, kas saturējusi šajā partijā aizliegtās dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielas, tehniskas problēmas vai izmaiņas ražošanas līnijās).
      Pārbaudēs var iekļaut arī no transportlīdzekļiem, ražošanas iekārtām un glabātavām ņemto putekļu paraugu analīzes.
      Minimālais pārbaužu skaits gadā katrā EBTA dalībvalstī ir 10 pārbaudes uz katrām 100 000 tonnām saražotās kombinētās barības. Oficiāli noņemto paraugu minimālais skaits gadā katrā EBTA dalībvalstī ir 20 pārbaudes uz katrām 100 000 tonnām saražotās kombinētās barības. Kamēr nav apstiprinātas alternatīvās metodes, paraugu analīzei izmanto mikroskopisko identifikāciju un novērtēšanu, kā noteikts tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma I pielikuma II nodaļas 31.i punktā (Komisijas Direktīva 2003/126/EK par dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu noteikšanas analīzes metodi oficiālai lopbarības pārbaudei
          (2) ). Jebkura dzīvnieku izcelsmes aizliegtās sastāvdaļas konstatēšana lopbarībā uzskatāma par barības aizlieguma pārkāpumu.
      Kontroles programmu rezultātus jāiesniedz EBTA Uzraudzības iestādei, izmantojot norādītos paraugus.
      Kopsavilkums pārbaudēm, kas attiecas uz dzīvnieku izcelsmes barības ierobežojumiem (aizliegtu pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu izmantošana barībā)
      A.   Dokumentētas kontroles

                  Stadija

                  Pārbaužu skaits, tai skaitā pārbaudes pārstrādāto dzīvnieku proteīnu klātbūtnes konstatēšanai

                  Dokumentētās pārbaudēs, izņemot laboratorijas analīzes, konstatēto pārkāpumu u.c. skaits

                  Barības sastāvdaļu imports

                  Barības sastāvdaļu glabāšana

                  Barības ražotnes

                  Maisītāji/pārvietojamie maisītāji

                  Lopbarības starpnieki

                  Transportlīdzekļi

                  Lauku saimniecības, kas tur dzīvniekus, kas nav atgremotāji

                  Lauku saimniecības, kas tur atgremotājus

                  Pārējie

            B.   Barības sastāvdaļu un kombinētās barības paraugu ņemšana un testēšana attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku olbaltumvielām

                  Vieta

                  Oficiāli noņemto paraugu skaits, kas pārbaudīti attiecībā uz pārstrādātām dzīvnieku izcelsmes olbaltumvielām

                  Tādu paraugu skaits, kas neatbilst prasībām

                  Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no sauszemes zīdītājiem

                  Pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas no zivīm

                  Barības sastāvdaļāš

                  Barības maisījumi

                  Barības sastāvdaļāš

                  Barības maisījumi

                  Barības sastāvdaļāš

                  Barības maisījumi

                  atgremotājiem

                  neatgremotājiem

                  atgremotājiem

                  neatgremotājiem

                  atgremotājiem

                  neatgremotājiem

                  Pēc importēšanas

                  Barības ražotnes

                  Starpnieki/glabāšana

                  Transportlīdzekļi

                  Maisītāji/pārvietojamie maisītāji

                  Lauku saimniecībā

                  Pārējie

            C.   Kopsavilkums par aizliegtajām pārstrādātajām olbaltumvielām, kas atrastas paraugos no atgremotājiem paredzētās barības

                  Parauga ņemšanas mēnesis

                  Piesārņojuma veids, pakāpe un izcelsme

                  Piemērotās sankcijas (vai citi pasākumi)

                  1

                  2

                  3

                  4

                  5

                  ...

         (1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1993/2004 (OV L 344, 20.11.2004., 12. lpp.).

         (2)  OV L 339, 24.12.2003., 78. lpp.

      IV PIELIKUMS
      Visu cūkām paredzētās kombinētās barības paraugu (prasībām atbilstošo un neatbilstošo) vara un cinka satura analīžu rezultāti

                  Kombinētās barības veids (dzīvnieku kategorija)

                  Mikroelements (varš vai cinks)

                  Konstatētais līmenis (mg/kg gatavās barības)

                  Iemesls maksimālā satura pārsniegšanai (1)

                  Veiktie pasākumi

         (1)  Kā noteikts kompetento iestāžu veiktā izmeklēšanā.


				|

		52014PC0434

			Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko atceļ Lēmumu 2010/407/ES par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Dānijā /* COM/2014/0434 final */

			   	Ieteikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko atceļ Lēmumu 2010/407/ES
par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu
Dānijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta
12. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
tā kā:
(1)       Ar Padomes
Lēmumu 2010/407/ES (2010. gada 13. jūlijs)[1], pamatojoties uz
Komisijas ieteikumu, tika noteikts, ka Dānijā pastāv
pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka
saskaņā ar informāciju, ko Dānijas iestādes
paziņoja 2010. gada aprīlī, 2010. gadam plānotais
vispārējās valdības budžeta deficīts bija 5,4 %
no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību –
3 % no IKP. Bija sagaidāms, ka vispārējās
valdības bruto parāds 2010. gadā būs 45,1 % no
IKP, t. i., krietni zem Līgumā noteiktās atsauces
vērtības 60 % no IKP[2].
(2)       Saskaņā ar LESD
126. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes
Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs)
par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga
budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[3], Padome 2010. gada
13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu,
pieņēma Dānijai adresētu ieteikumu novērst
pārmērīgo valsts budžeta deficītu, vēlākais,
līdz 2013. gadam. Ieteikums tika publiskots.
(3)       Saskaņā ar
4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru
Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai.
Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā
ar 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009
(2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas
dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu (Nr. 12) par
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[4], divreiz gadā,
proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim,
jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un
citi saistītie rādītāji.
(4)       Apsverot, vai lēmums par
pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu
jāatceļ, Padomei būtu jāpieņem lēmums,
pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par
pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu
jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu
laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs atsauces
vērtību, proti, 3 % no IKP[5].
(5)       Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat)
datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009
14. pantu pēc tam, kad Dānija līdz 2014. gada
1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz
Komisijas 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt šādus
secinājumus:
–
vispārējās valdības budžeta
deficīts 2010.–2013. gadā nepārsniedza atsauces
vērtību 3 % no IKP, izņemot 2012. gadu, kad bilanci
negatīvi ietekmēja vienreizēja atmaksa saistībā ar
2011. gada pensiju reformu. Saskaņā ar aplēsēm
šīs vienreizējās atmaksas rezultātā fiskālā
bilance 2012. gadā pasliktinājās par 1,6 % no IKP. Vispārējās
valdības budžeta deficīts 2010. gadā bija 2,5 % no
IKP, 2011. gadā – 1,9 % no IKP, 2012. gadā –
3,8 % no IKP un 2013. gadā – 0,8 % no IKP.
Fiskālās bilances uzlabošanās pamatā bija
konsolidācijas pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu
jomā, un jo īpaši ierobežotais valsts patēriņa pieaugums;
–
Dānijas 2014. gada konverģences
programmā prognozēts, ka vispārējās valdības
budžeta deficīts 2014. gadā būs 1,3 % no IKP, un
2015. gadā – 2,9 % no IKP. 2013.–2014. gadā
valsts finanses ietekmē vienreizēji ieņēmumi no
pašreizējo kapitāla pensiju pārstrukturēšanas, kas dod
iespēju atmaksāt nodokļu saistības par kapitāla
pensijām nākotnē, izmantojot labvēlīgas likmes. Tiek
lēsts, ka šis pasākums abos gados uzlabos fiskālo bilanci par
gandrīz 1,8 % no IKP. 2015. gadā šim pasākumam
nebūs ietekmes, tādējādi ir sagaidāms, ka valsts
finanšu deficīts pieaugs. Komisijas 2014. gada pavasara prognozē
paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta
deficīts 2014. gadā būs 1,2 % no IKP, un
2015. gadā – 2,7 % no IKP. Tādējādi ir
gaidāms, ka prognozes periodā budžeta deficīts saglabāsies
zem atsauces vērtības 3 % no IKP;
–
pēc uzlabošanās par gandrīz
0,7 % no IKP kumulatīvā izteiksmē starp 2011. un
2013. gadu ir gaidāms, ka strukturālā bilance, t. i.,
veicot korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitot
vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, pasliktināsies par
0,8 % no IKP 2014. gadā (līdz -0,2 % no IKP) un
vēl par 0,3 % no IKP 2015. gadā, ja pieņem, ka
politika paliks nemainīga;
–
Komisijas 2014. gada
pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās
valdības bruto parāds 2014. gadā samazināsies
līdz 43,5 % no IKP un 2015. gadā palielināsies
līdz 44,9 % no IKP, kas ir zem Līgumā noteiktās
atsauces vērtības 60 % no IKP.
(6)       Padome atgādina, ka,
sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc
pārmērīgā deficīta novēršanas, uz Dāniju
attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un
tai būtu jāsaglabā sava strukturālā bilance
tādā līmenī, kurš atbilst tās vidēja termiņa
mērķim vai pārsniedz to.
(7)       Saskaņā ar
Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par
pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu
jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta
deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.
(8)       Padome uzskata, ka
pārmērīgais budžeta deficīts Dānijā ir
novērsts, un tāpēc būtu jāatceļ
Lēmums 2010/407/ES,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
No vispārējā
novērtējuma izriet, ka pārmērīgais budžeta
deficīts Dānijā ir novērsts.
2. pants
Ar šo atceļ Lēmumu 2010/407/ES.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Dānijas
Karalistei.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 189, 22.7.2010., 15. lpp.
[2]               Vispārējās valdības budžeta
deficīts 2010. gadam vēlāk tika pārskatīts,
nosakot to 2,5 % apmērā no IKP, un vispārējās
valdības bruto parāds tika pārskatīts, nosakot to
42,8 % apmērā no IKP.
[3]               OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.
[4]               OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.
[5]               Saskaņā ar “Specifikācijām par
Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un
pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu
formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Skatīt:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


title: Padomes Ieteikums ( 2014. gada 8. jūlijs ) par Slovākijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2014. gada stabilitātes programmu

text:
               29.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 247/122

         PADOMES IETEIKUMS
   (2014. gada 8. jūlijs)
   par Slovākijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2014. gada stabilitātes programmu
   2014/C 247/23
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Dalībvalstu vai to valdību vadītāji 2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, kas ir saskaņots pamats rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot visas iespējamās sviras, instrumentus un politikas jomas. Viņi pieņēma lēmumu par dalībvalstu līmenī veicamo rīcību, jo īpaši paužot pilnīgu apņemšanos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus.

               (4)

               Padome 2013. gada 9. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Slovākijas 2013. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Slovākijas atjaunināto stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam. Komisija 2013. gada 15. novembrī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (4) sniedza atzinumu par Slovākijas budžeta plāna projektu 2014. gadam.

               (5)

               Komisija 2013. gada 13. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2014. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. 2013. gada 13. novembrī, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (5), Komisija pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Slovākija netika noteikta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (6)

               Eiropadome 2013. gada 20. decembrī apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu, novērst krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

               (7)

               Slovākija 2014. gada 23. aprīlī iesniedza savu 2014. gada valsts reformu programmu un 2014. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (8)

               2014. gada stabilitātes programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas ilgtspēju un līdz 2017. gadam sasniegt strukturālā deficīta vidējā termiņa mērķi – 0,5 % no IKP. Šāds vidējā termiņa mērķis ir stingrāks par Stabilitātes un izaugsmes pakta prasīto. Slovākijas vispārējās valdības deficīts 2013. gadā ir noturīgi samazināts zem 3 % no IKP. Plānotās izmaiņas (pārrēķinātajā) strukturālajā bilancē varētu liecināt, ka Slovākija ievērojami novirzās no korekcijām vidēja termiņa mērķa sasniegšanai. 2015. gadā plānotais uzlabojums par 0,3 % no IKP atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Turpmākajos gados stabilitātes programma nenodrošinātu atbilstošas korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai. Gan 2014., gan 2015. gadā izdevumu pieauguma temps atbilstu izdevumu kritērijam. Stabilitātes programmā paredzēts, ka lielākā daļa konsolidācijas pasākumu, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi, tiktu veikti 2016. un 2017. gadā. Kopumā korekcijas vidēja termiņa mērķa sasniegšanai ir saistītas ar risku attiecībā uz atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Stabilitātes programmā paredzēts, ka visā programmas darbības laikā valdības parāds saglabāsies zemāks par atsauces vērtību 60 % apmērā no IKP. Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs, ko ir apstiprinājusi neatkarīga struktūra (Makroekonomisko prognožu komiteja), ir ticams.
               Jau aprēķinātie pasākumi nenodrošina, ka iestāžu noteiktie fiskālie mērķi tiks īstenoti. Turklāt ne visi ieņēmumu pasākumi ir pietiekoši skaidri definēti un joprojām riskam pakļauta ir valsts pārvaldes izmaksu taupīšanas reformu īstenošana, bet publiskā sektora algu izdevumi, tāpat kā iepriekš, var neatbilst budžetā ieplānotajām vērtībām. Savukārt stabilitātes programmā norādītajos skaitļos pagaidām nav ņemti vērā ietaupījumi, ko nodrošinātu iekšējā parāda ierobežojumu aktivizēšana. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi, kurā ir iekļauta pēc parāda ierobežojumu piemērošanas iegūto izdevumu ietaupījumu ietekme, novirze no korekcijām 2014. gadā varētu būt mazāka par stabilitātes programmā paredzēto, bet 2015. gadā paredzamas pietiekamas strukturālās korekcijas, izpildot izdevumu kritēriju gan 2014., gan 2015. gadā.

               (9)

               Gan stabilitātes, gan valsts reformu programmā pausta apņemšanās kāpināt izaugsmi veicinošus izdevumus, taču neizskatās, ka pamatā esošie plāni to pilnībā sekmētu. 2014. gadā palielinās valsts budžeta izdevumi izglītībai, taču turpmākajos gados tie samazinās. Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu un Komisijas prognozi, Padome saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97 uzskata, ka 2014. gadā ir risks novirzīties no korekcijām vidēja termiņa mērķa sasniegšanai, bet 2015. gadā paredzamas atbilstošas korekcijas.

               (10)

               Slovākija, reaģējot uz Līguma par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību prasībām, 2013. gada novembrī ieviesa līdzsvarota budžeta normu. Tomēr budžeta struktūru vājina tas, ka nav noteiktas saistošas un izpildāmas izdevumu maksimālās robežas. Lai gan to ieviešana tika paredzēta 2013. gada stabilitātes programmā, līdz šim šīs saistības nav īstenotas. Slovākija joprojām ir vidēja riska valsts attiecībā uz publisko finanšu stabilitāti, un saskaņā ar prognozēm izdevumi veselības aprūpei būs galvenais ar pieaugošajām novecošanas izmaksām saistītais faktors, ieguldot 2 % no IKP, kas ir otrs lielākais prognozētais veselības aprūpes izdevumu pieaugums starp visām dalībvalstīm. Problēmas ir vērojamas galvenokārt stacionārajā un primārajā veselības aprūpē. Valdība 2013. gada decembrī pieņēma Veselības aizsardzības stratēģisko ietvardokumentu 2014.–2030. gadam, lai uzlabotu izmaksu lietderību. Tagad nepieciešami sīki izstrādāti stratēģijas īstenošanas plāni.

               (11)

               Slovākija ir guvusi sekmes nodokļu saistību izpildes uzlabošanā un strādā pie rīcības plāna īstenošanas cīņai pret nodokļu krāpšanu, – ir ieviesta aptuveni puse no pasākumiem. Tādējādi ir iespaids, ka 2013. gadā ir uzlabojusies Slovākijas nodokļu sistēmas efektivitāte, it īpaši PVN jomā, lai gan joprojām ir jākonsolidē centieni un jāstiprina nodokļu administrācijas spējas veikt analīzi un revīziju, un ir iekavējusies nodokļu, muitas nodevu un sociālās apdrošināšanas iemaksu iekasēšanas unificēšana. Lai turpinātu uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, Slovākija varētu vairāk paļauties uz nodokļiem, kas mazāk kaitē izaugsmei, jo īpašii regulāriem īpašuma un vides nodokļiem. Šajā sakarā nav sekmējušās reformas regulāru īpašuma nodokļu jomā un šo nodokļu piesaistīšana īpašumu tirgus vērtībai. Ieņēmumi no šā nodokļa joprojām ir nelieli un relatīvā izteiksmē nav mainījušies kopš 2000. gada. Valdība 2013. gadā īstenoja pasākumus, lai mazinātu lielās atšķirības algotu darbinieku un pašnodarbinātu personu nodokļu īpatsvarā, taču 2012. gadā novērotās būtiskās atšķirības abu šo grupu faktiskajās nodokļu likmēs joprojām ir spēkā.

               (12)

               Darba tirgū joprojām ir vērojamas daudzas problēmas. Lielākā daļa bezdarba (tā līmenis saglabājas ap 14 %) ir ilgtermiņa bezdarbs, kas norāda, ka bezdarba problēma Slovākijā ir strukturāla. Slovākijai ir izdevies nedaudz samazināt nodokļu īpatsvaru mazatalgotiem darba ņēmējiem, kuri atgriezušies darba tirgū pēc ilgtermiņa bezdarba, taču ir jāuzrauga un jāizvērtē šo pasākumu efektivitāte. Citās jomās gūti tikai nelieli panākumi, proti, valsts nodarbinātības dienestu spējas uzlabošanā sniegt individualizētus pakalpojumus un saiknes stiprināšanā starp aktivizācijas pasākumiem un sociālo palīdzību. Attiecībā uz jauniešu bezdarbu valsts nodarbinātības dienestam ir ierobežotas agrīnas iejaukšanās spējas, kā arī spējas pielāgot pakalpojumus darba meklētāju profilam un sasniegt jauniešus, kuri nav reģistrējušies. Tāpēc ir nepieciešama rīcība minētajās jomās, ņemot vērā jaunatnes garantijas shēmas mērķus. Ir jāveic pasākumi, kas ir precīzāk mērķorientēti uz darba meklētajiem visnelabvēlīgākajā situācijā, tostarp romiem, kuru nodarbinātības līmenis joprojām ir ļoti zems. Māšu atgriešanos darba tirgū apgrūtina tas, ka trūkst atbilstošu iespēju bērnu aprūpei.

               (13)

               Ierobežotā izglītības atbilstība darba tirgus vajadzībām kavē kvalificēta darbaspēka piedāvājumu. Skolēnu sekmes obligātajā izglītībā ir zemākas par ES vidējo rādītāju un ir ievērojami kritušās. Valsts izdevumi izglītības jomā joprojām ir zemi, neskatoties uz neseno skolotāju algu pieaugumu. Tiek stiprināta skolotāju sākotnējā apmācība un praktiskās pieredzes gūšana, taču šie centieni ir jāturpina. Neskatoties uz valdības centieniem profesionālās izglītības un apmācības reformu jomā un darbavietu subsidēšanā jauniešiem, jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir viens no visaugstākajiem Savienībā un arvien ir apgrūtināta pāreja no skolas uz nodarbinātību. Uz nodarbinātību orientētu bakalaura programmu salīdzinoši nelielā procentuālā daļa un nepietiekošā sadarbība ar darba devējiem samazina terciārās izglītības atbilstību darba tirgus vajadzībām. Arī augstākās izglītības kvalitātes uzlabošana un uzņēmumu sadarbība ar izglītības iestādēm palīdzētu celt ekonomikas inovācijas spējas. Pārdomātas specializācijas stratēģijas plāni ir solis pareizā virzienā, taču tos ir efektīvi jāīsteno. Ilgstoši nepietiekama kvalitatīvas agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes nodrošināšana ietekmē izglītojamo, it īpaši romu, sekmes. Līdz šim iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot romu skolēnu izglītības rādītājus, ir pārāk lielā mērā balstītas uz ES līdzfinansētiem projektiem.

               (14)

               Enerģētikas jomā Slovākija ir guvusi sekmes darbā, lai nodrošinātu vairāk elektroenerģijas un gāzes tīklu starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm. Tomēr joprojām ir vajadzīgi pasākumi, lai pilnveidotu Slovākijas enerģijas tirgus darbību un it īpaši uzlabotu tarifu noteikšanas mehānisma pārredzamību. Jaunajā plānošanas periodā ES finansējuma saņemšanai ir ierosināts pasākumu kopums energoefektivitātes palielināšanai.

               (15)

               Šobrīd īstenotā valsts pārvaldes reforma uzlabos orientāciju uz klientu, tomēr valsts pārvaldes darbs joprojām nav pietiekoši kvalitatīvs un efektīvs. Pastāvīgā ar politikas ciklu saistītā lielā kadru mainība apvienojumā ar vājo personāla vadību un mazo spēju veikt analīzi vājina uz faktiem balstītas politikas veidošanu. Slovākijai joprojām ir slikti starptautiskie korupcijas rādītāji, un valstij ir tikai nedaudz izdevies uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti un pārredzamību. Darījumdarbības vides kvalitāte Slovākijā ir pasliktinājusies, un atbalsts strauji augošiem uzņēmumiem ir palicis tajā pašā līmenī. Slovākija nesen veica publiskā iepirkuma tiesiskā regulējuma reformu nolūkā uzlabot pārredzamību un efektivitāti, bet joprojām ir problēmas ar šā regulējuma piemērošanu un 2013. gada publiskā iepirkuma reformas ietekme aizvien ir ierobežota.

               (16)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir vispusīgi izanalizējusi Slovākijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Slovākijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 6. ieteikumā.

               (17)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (6) ir atspoguļots jo īpaši turpmāk izklāstītajā 1. ieteikumā.

               (18)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir vispusīgi izanalizējusi arī visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz to, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro (7). Slovākijai kā valstij, kuras valūta ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,

         AR ŠO IESAKA Slovākijai laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam rīkoties šādi.

               1.

               Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas pastiprināt budžeta pasākumus 2014. gadam, ņemot vērā radušos 0,3 % no IKP atšķirību saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasībām, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozi. 2015. gadā atbilstoši prasībām nodrošināt korekciju 0,1 % apmērā no IKP vidēja termiņa mērķa sasniegšanai, ņemot vērā gaidāmos sliktos ekonomiskos apstākļus. Pēc tam, līdz brīdim, kad tiks sasniegts vidēja termiņa mērķis, katru gadu veikt strukturālās korekcijas 0,5 % apmērā no IKP, nosakot to par kritēriju. Arī turpmāk stiprināt fiskālo sistēmu, cita starpā nodrošinot saistošas un izpildāmas izdevumu maksimālās robežas. Ilgtermiņā uzlabot publisko finanšu stabilitāti, palielinot veselības aprūpes nozares rentabilitāti, it īpaši racionalizējot stacionāro aprūpi un pārvaldību un nostiprinot primāro veselības aprūpi.

               2.

               Uzlabot nodokļu administrācijas efektivitāti, stiprinot tās spēju veikt revīziju, riska novērtējumu un piedzīt parādus. Nekustamā īpašuma nodokļu bāzi piesaistīt īpašumu tirgus vērtībai.

               3.

               Efektīvāk risināt ilgtermiņa bezdarba problēmu, izmantojot aktivizācijas pasākumus, otrās iespējas izglītību un īpaši pielāgotu, kvalitatīvu apmācību. Uzlabot valsts nodarbinātības dienestu lietu pārvaldības, personiskas konsultēšanas un darba meklētāju aktivizācijas spēju un stiprināt saikni starp aktivizāciju un sociālo palīdzību. Efektīvi risināt jauniešu bezdarba problēmu, uzlabojot agrīnas iejaukšanās pasākumus, ņemot vērā jaunatnes garantijas shēmas mērķus. Uzlabot sieviešu nodarbinātības veicināšanas pasākumus, pilnveidojot bērnu aprūpes iespējas, jo īpaši bērniem vecumā līdz trim gadiem.

               4.

               Veikt pasākumus, lai palielinātu pedagoģiskā darba kvalitāti ar mērķi uzlabot izglītības rādītājus. Stiprināt ar darbu saistītas apmācības sniegšanu uzņēmumos profesionālās izglītības un apmācības jomā. Pielāgot akreditācijas, finansēšanas un pārvaldības pasākumus, lai veicinātu profesionāli orientētu bakalaura programmu izveidošanu. Uzlabot zinātniskās bāzes kvalitāti un nozīmību un īstenot plānus, lai sekmētu efektīvu zināšanu pārnesi un sadarbību starp akadēmiskajām aprindām, pētniecības nozari un darījumdarbības nozari. Pieņemt sistēmiskus pasākumus, lai uzlabotu nelabvēlīgā situācijā esošu kopienu, tostarp romu, pieeju augstas kvalitātes un iekļaujošai pirmsskolas un skolas izglītībai, un veikt pasākumus, lai palielinātu šo kopienu plašāku iesaistīšanos profesionālajā izglītībā un augstākajā izglītībā.

               5.

               Darīt vairāk, lai pilnveidotu enerģijas tirgus darbību, it īpaši palielinot regulējuma publisko pārredzamību un izpētot augsto elektroenerģijas tīklu izmaksu noteicošos faktorus, jo īpaši rūpnieciskajiem patērētājiem. Pamatojoties uz līdz šim sasniegto, turpināt starpsavienojumu veidošanu ar kaimiņvalstīm, tostarp ar Ukrainu, saskaņā ar aprīlī parakstīto saprašanās memorandu.

               6.

               Veikt pasākumus, tostarp grozot Civildienesta likumu, lai palielinātu civildienesta neatkarību. Pieņemt stratēģiju, lai uzlabotu valsts pārvaldes personāla vadību. Darīt vairāk, lai galvenajās ministrijās uzlabotu spēju veikt analīzi ar mērķi pieņemt uz faktiem balstītas politikas nostādnes un uzlabot politikas ietekmes novērtējumu kvalitāti. Veikt pasākumus, lai apkarotu korupciju, un pastiprināt centienus uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti un kvalitāti. Ieviest pasākumus, lai uzlabotu darījumdarbības vidi, cita starpā arī maziem un vidējiem uzņēmumiem. Darīt vairāk, lai uzlabotu publiskā iepirkuma efektivitāti.

      Briselē, 2014. gada 8. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Paliek spēkā 2014. gadā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

      (3)  OV C 217, 30.7.2013., 71. lpp.

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

      (6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

      (7)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 141 lpp.


title: Padomes Ieteikums (2017. gada 21. februāris) attiecībā uz Komisijas atbrīvošanu no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (desmitais EAF) darbību īstenošanu 2015. finanšu gadā

text:
               23.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 58/3

         PADOMES IETEIKUMS
   (2017. gada 21. februāris)
   attiecībā uz Komisijas atbrīvošanu no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (desmitais EAF) darbību īstenošanu 2015. finanšu gadā
   (2017/C 58/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (2),
   ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK–EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK līguma Ceturtā daļa (3) (“Iekšējais nolīgums”), ar ko izveido, cita starpā, desmito Eiropas Attīstības fondu (desmitais EAF), un jo īpaši tā 11. panta 8. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 215/2008 (2008. gada 18. februāris) par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (4), un jo īpaši tās 142. līdz 144. pantu,
   izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar desmitā EAF darbībām laikposmā līdz 2015. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas Gada pārskatu par darbībām, ko finansē no 8., 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF), attiecībā uz 2015. finanšu gadu kopā ar minētajā gada pārskatā iekļautajām Komisijas atbildēm (5),
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Iekšējā nolīguma 11. panta 8. punktu, Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma atbrīvo Komisiju no atbildības par desmitā EAF finanšu pārvaldību.

               (2)

               Desmitā EAF darbības 2015. finanšu gadā Komisija ir kopumā īstenojusi apmierinoši,

         AR ŠO IESAKA Eiropas Parlamentam atbrīvot Komisiju no atbildības par desmitā EAF darbību īstenošanu 2015. finanšu gadā.

      Briselē, 2017. gada 21. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. SCICLUNA

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.

      (3)  OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.

      (4)  OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.

      (5)  OV C 375, 13.10.2016., 287. lpp.


title: Padomes Ieteikums ( 2014. gada 18. februāris ) attiecībā uz Komisijas atbrīvošanu no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (devītais EAF) darbību īstenošanu 2012. finanšu gadā

text:
               29.8.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 289/3

         PADOMES IETEIKUMS
   (2014. gada 18. februāris)
   attiecībā uz Komisijas atbrīvošanu no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (devītais EAF) darbību īstenošanu 2012. finanšu gadā
   2014/C 289/02
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (2),
   ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas atbalsta finansēšanu un administrēšanu saskaņā ar Finanšu protokolu pie Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kas parakstīts Kotonū (Beninā) 2000. gada 23. jūnijā, un finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kam piemēro EK Līguma ceturto daļu (3) (“Iekšējais nolīgums”), ar ko izveido, cita starpā, devīto Eiropas Attīstības fondu (devītais EAF), un jo īpaši tā 32. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Finanšu regulu (2003. gada 27. marts), ko piemēro devītajam Eiropas Attīstības fondam (4), un jo īpaši tās 96. līdz 103. pantu,
   izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar devītā EAF darbībām laikposmā līdz 2012. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas Gada pārskatu par darbībām, ko finansē no 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF) (5), attiecībā uz 2012. finanšu gadu kopā ar minētajā gada pārskatā iekļautajām Komisijas atbildēm,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 32. panta 3. punktu Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma atbrīvo Komisiju no atbildības par devītā EAF finanšu pārvaldību.

               (2)

               Devītā EAF darbības 2012. finanšu gadā Komisija ir kopumā īstenojusi apmierinoši,

         AR ŠO IESAKA Eiropas Parlamentam atbrīvot Komisiju no atbildības par devītā EAF darbību īstenošanu 2012. finanšu gadā.

      Briselē, 2014. gada 18. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. STOURNARAS

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

      (4)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

      (5)  OV C 331, 14.11.2013., 261. lpp.


				|

		52011SC0820

			Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Denmarkand delivering a Council opinionon the updated convergence programme of Denmark, 2011-2015

			   	Ieteikums
PADOMES IETEIKUMS
par Dānijas 2011. gada valsts
reformu programmu
un ar ko sniedz Padomes atzinumu
par atjaunināto Dānijas konverģences programmu 2011.-2015. gadam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta
2. punktu un 148. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes
1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta
stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un
koordinācijas stiprināšanu[1] un
jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu[2],
ņemot vērā Eiropadomes
secinājumus,
ņemot vērā
Nodarbinātības komitejas atzinumu,
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu
komiteju,
tā kā:
(1)
Eiropadome 2010. gada 26. martā
piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un
nodarbinātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam
pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija,
lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām,
kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas
ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.
(2)
Padome 2010. gada 13. jūlijā
pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības
vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm
(2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī — lēmumu
par dalībvalstu nodarbinātības politikas
pamatnostādnēm[3], kas kopā veido „integrētās
pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā
ekonomikas un nodarbinātības politikā ņemt vērā
šīs integrētās pamatnostādnes.
(3)
Komisija 2011. gada 12. janvārī
pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu,
tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās
pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un
integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz
stratēģiju „Eiropa 2020”.
(4)
Eiropadome 2011. gada 25. martā
apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu
reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada
15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi
Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Eiropadome uzsvēra, ka
prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes
atjaunošanai, bezdarba samazināšanai ar darbaspēka tirgus reformu
palīdzību un jauniem centieniem stiprināt izaugsmi. Tā
aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst
konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to
stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu
programmās.
(5)
Eiropadome 2011. gada 25. martā arī
aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā „Euro plus”,
nākt klajā ar savām saistībām, lai tās
varētu laikus ietvert stabilitātes vai konverģences
programmās un valsts reformu programmās.
(6)
Dānija 2011. gada 9. maijā
iesniedza savu atjaunināto 2011. gada konverģences programmu,
kas attiecas uz 2011.-2015. gadu, un 2011. gada valsts reformu
programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu
vērā to savstarpējo saistību.
(7)
Pamatojoties uz atjauninātās
konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes
Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas
scenārijs, kas ir konverģences programmas pamatā, šķiet
ticams. Tā kā tas ir balstīts uz labvēlīgākiem
izaugsmes pieņēmumiem par 2012. gadu un turpmākajiem
gadiem, tas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2011. gada pavasara
prognozei. Konverģences programmā izklāstītās budžeta
stratēģijas mērķis ir samazināt budžeta deficītu
zem 3 % atsauces vērtības līdz 2013. gadam
saskaņā ar Padomes ieteikumiem, sasniedzot pārskatīto
vidēja termiņa mērķi (VTO), kurā paredzētā
strukturālā budžeta bilance nav zemāka par -0,5 % no IKP
līdz 2015. gadam, un panākot līdzsvarotu budžetu līdz
2020. gadam. Korekcijas veids minētā mērķa
sasniegšanai ir piemērots. Programmā iekļautie un Parlamenta
2010. gada pavasarī pieņemtie pasākumi tiek uzskatīti
par piemērotiem budžeta mērķu sasniegšanai un veidotu gada
fiskālos pasākumus aptuveni 1 % apmērā no IKP
laikposmā no 2011.-2013. gadam. Dānija sasniegs savu
pārskatīto vidēja termiņa mērķi programmas
perioda ietvaros. Budžeta mērķu riski ir kopumā
līdzsvaroti.
(8)
Dānijas ekonomikas attīstība
sāka palēnināties 2007. gadā paralēli korekcijai
nekustamo īpašumu tirgū, kas veicināja iekšējās banku
problēmas, kuras pastiprināja pieaugošie maksātnespējas
gadījumi un bezdarbs. Recesija bija smaga — ražošana
samazinājās par 8 % laikposmā no 2007. gada rudens
līdz 2009. gada pavasarim, un bezdarba līmenis pieauga līdz
7,4 % 2010. gadā. Nodarbinātības līmenis saruka
no 79,8 % 2008. gadā līdz 76,1% 2010. gadā,
īpaši skarot jauniešus. Ražošana sāka atgūties
2009. gadā, un reālā IKP pieaugums 2010. gadā
sasniedza 2,1 %. Ekonomikas atveseļošanos veicināja
iekšējā pieprasījuma saglabāšanās (arī uz
fiskālās ekspansijas rēķina), spēcīga
likvīdo aktīvu atgūšana un stabila Dānijas galveno
tirdzniecības partneru atgūšana.
(9)
Automātisko stabilizatoru un krīzes
novēršanas pasākumu dēļ valsts bilances pārpalikums
3,2 % apmērā no IKP 2008. gadā kļuva par budžeta
deficītu 2,7 % apmērā no IKP 2009. gadā.
Pamatojoties uz Dānijas 2010. gada pavasara paziņojumu, ka budžeta
deficīts 2010. gadā palielināsies, pārsniedzot
5 % no IKP, 2010. gada jūlijā Dānijā tika
uzsākta pārmērīga budžeta novēršanas procedūra.
Lai arī negaidīta un provizoriska straujā peļņa, kas
saistīta ar ieņēmumiem no pensiju ienākumu aplikšanas ar
nodokli, panāca budžeta deficīta stabilizāciju 2,7 %
apmērā no IKP pagājušā gadā, Komisijas dienestu
2011. gada pavasara prognozē lēsts, ka budžeta deficīts
atkal palielināsies līdz aptuveni 4 % no IKP
2011. gadā, uzsverot vajadzību pēc nepārtrauktiem un
vērienīgiem konsolidācijas pasākumiem 2012. gadā.
Tas nozīmē 2010. gada Konsolidācijas nolīgumā
pieņemto pasākumu stingru īstenošanu un izdevumu kontroli,
kā izklāstīts konverģences programmā, lai
nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta korekciju
līdz 2013. gadam.
(10)
Lai sasniegtu budžeta mērķus, ir
svarīgi veikt ciešu kontroli, lai novērstu periodisku izdevumu
pārtēriņu vietējā un reģionālajā
valdības mērogā. Pēdējos 20 gados valsts izdevumi
nepārtraukti pārsniedza budžeta mērķus. Valdība jau ir
veikusi dažus pasākumus, lai risinātu šo jautājumu, un
plāno ieviest jaunu izdevumu kontroles shēmu, ko kontrolētu
Dānijas Ekonomikas padome, kā aprakstīts konverģences
programmā.
(11)
Demogrāfisko faktoru rezultātā darbspējīgo
iedzīvotāju (15-64 gadi) skaits samazināsies aptuveni par
1,5 % no 2010. līdz 2025. gadam un gandrīz par 5 %
līdz 2040. gadam. Vidējā termiņā ekonomikas
atveseļošanās varētu radīt spriedzi darba tirgū,
kā tas notika uzplaukuma gados. Neraugoties uz jau augsto
nodarbinātības līmeņa rādītāju, ir iespēja
turpmāk palielināt darbaspēka piedāvājumu. Brīvprātīga
priekšlaicīga pensionēšanās vecuma grupā no 60 līdz 64
gadiem ir plaši izplatīta, kā rezultātā
nodarbinātības līmenis minētajā vecuma grupā ir
tikai 40 %. Turklāt 10 % no darbspējīgajiem
iedzīvotājiem, kas jaunāki par 40 gadiem, saņem vai nu
invaliditātes pabalstus, vai strādā fleksiblu darbu
(subsidizētā nodarbinātība).
(12)
Ražīguma pieaugumam ir tendence
samazināties kopš 1995. gada, un viens no iespējamajiem
iemesliem ir vājš izglītības sniegums. Lai gan Dānija
aizvien nesavtīgi atvēl līdzekļus savai
izglītības sistēmai, tomēr izglītības
rezultāti ir tikai vidēji dažās galvenajās jomās, un
Dānijā ir ceturtais zemākais jauniešu izglītības
līmenis ES. 2009. gadā tikai
70,1 % no iedzīvotājiem 20-24 gadu vecumā bija ieguvuši
vismaz vidējo izglītību (salīdzinājumā ar ES
vidējo rādītāju 78,6 % apmērā), un
Starptautiskās studentu vērtēšanas programmas (PISA) aptaujas
rezultāti ir vidēji. Jauniešu
mācību iestādes un arodmācību iestādes
nepabeigušo studentu skaits ir salīdzinoši augsts, gandrīz 50 %
no audzēkņiem, kas priekšlaicīgi pārtrauc
arodmācību izglītību jauniešu vidū. Turklāt aptuveni 20 % jauniešu, kuriem ir
zemākā vidējā izglītība, nav turpinājuši
mācības 10 gadus pēc pamatskolas beigšanas. Izglītības
sistēmu kvalitātes uzlabošana arī palīdzētu
novērst turpmākās nelīdzsvarotības prasmju jomā
darba tirgū, kur patlaban norādīts uz iespējamo
nekvalificētu darba ņēmēju pārpalikumu un
kvalificētu darba ņēmēju trūkumu. Ražīguma pieaugums bija īpaši vājš
būvniecības un pakalpojumu nozarē. Tas jo īpaši attiecas uz
vietējiem pakalpojumiem, mazumtirdzniecības nozari,
vairumtirdzniecību un individuālajiem pakalpojumiem, kur zems
konkurences līmenis konkrētās nozarēs, piemēram,
nopietni šķēršļi iekļūšanai tirgū, var radīt
neoptimālu līdzekļu piešķiršanu. Zonu noteikšanas likumi ir
stingri, ierobežojot iespējas ražošanu veicinošiem apjomradītiem
ietaupījumiem mazumtirdzniecības sektorā. Lai risinātu to,
ka atvērts publiskā iepirkuma tirgus attiecas tikai uz aptuveni 25 %
no publiskā iepirkuma, valdība ir uzsākusi stratēģiju,
lai paaugstinātu publisko pakalpojumu konkurenci, pakāpeniski
palielinot publisko iepirkumu visās pašvaldībās un
reģionos, un ir noteikusi jaunu mērķi
pašvaldībām — panākt, lai līdz 2015. gadam
31,5 % no kopējā iepirkuma apjoma būtu publiskais
iepirkums.
(13)
Mājsaimniecību parāds IKP
izteiksmē ir visaugstākais ES. Parāda līmeņu
uzkrāšanās, ko veicināja aktivitāte mājokļu
tirgū laikposmā no 2004. gada līdz 2007. gadam, rada potenciālus
riskus ekonomikai un finansiālajai stabilitātei. Lai arī
minētos riskus mazina Dānijas sarežģītais ar
hipotēkām nodrošinātais obligāciju tirgus un vairuma
mājsaimniecību kopumā stabilā finansiālā
situācija (aktīvi krietni vien pārsniedz pasīvus), pēc
mājokļu cenu korekcijas tika ieviesti tikai daļēji
pasākumi, lai samazinātu mājokļu cenu cikliskās
svārstības.
(14)
Dānija ir apņēmusies īstenot
daudz saistību saskaņā ar paktu „Euro plus”[4].
Lai uzlabotu fiskālo ilgtspējību, ir panākta
vienošanās stiprināt sankciju tiesību aktus attiecībā
uz izdevumu kontroli vietējā mērogā. Valdība ir
iesniegusi priekšlikumu par pamatīgu shēmu, lai sekmētu
privātus risinājumus grūtībās nonākušām
bankām un palīdzētu uzlabot finansiālo stabilitāti.
Nodarbinātības pasākumu mērķis ir sekmēt
nodarbinātību, paildzinot dalību darba tirgū. Lai
sekmētu konkurētspēju, tiesību aktu kopumā konkurences
jomā ar konkrētam iniciatīvām uzmanība veltīta
galvenokārt būvniecības un pakalpojumu nozarei.
Minētās saistības attiecas uz četrām pakta jomām.
Kopumā pasākumi atbilst tiem pasākumiem, kurus veica pēc
Gada izaugsmes pētījuma, un gūst panākumus ceļā
uz stratēģijas „Europe 2020” mērķu sasniegšanu, īpaši
nodarbinātības jomā. Lai gan jau ir ieviestas daudzas no
paziņotajām saistībām, tuvākajā nākotnē
būtu jāīsteno svarīgi pasākumi, lai uzlabotu budžeta
disciplīnu (vietējā mērogā) un sekmētu
nodarbinātību. Minētās saistības ir
izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos.
(15)
Komisija ir izvērtējusi konverģences
programmu un valsts reformu programmu, tostarp pakta „Euro plus” saistības[5].
Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to
lietderību ilgtspējīgas fiskālās un
sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet
arī to, kā tajās ievēroti ES noteikumi un norādes,
ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības
vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas
panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES
līmeņa norādes. Ņemot vērā iepriekšminēto
Komisija uzskata, ka 2011. gadā un turpmākajos gados jāveic
nepārtraukti un vērienīgi fiskālās konsolidācijas
pasākumi. Jāveic arī papildu pasākumi, lai turpmāk
palielinātu darbaspēka pieejamību, samazinot priekšlaicīgas
pensionēšanās iespējas un veltot uzmanību īpašām
iedzīvotāju grupām, uzlabotu izglītības
kvalitāti, stiprinātu konkurenci galvenajās nozarēs un
turpmāk stabilizētu nekustamā īpašuma tirgu.
(16)
Ņemot vērā šo novērtējumu
un Padomes 2010. gada 2. jūnija ieteikumu saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta
7. punktu, Padome ir izskatījusi Dānijas konverģences
programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums[6]
ir atspoguļots tālāk jo īpaši 1. un 2. punktā
izklāstītajā ieteikumā. Ņemot vērā
Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir
izskatījusi Dānijas valsts reformu programmu
AR ŠO IESAKA Dānijai
laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.
(1)
Īstenot plānotos fiskālās
konsolidācijas pasākumus 2011. un 2012. gadā un
koriģēt pārmērīgu budžeta deficītu līdz
2013. gadam. Paātrināt valsta budžeta deficīta
samazināšanu, ja ekonomiskie apstākļi attīstās
labāk, nekā pašreiz gaidāms. Stiprināt izdevumu kontroli,
pieņemot saistošas izdevumu daudzgadu robežvērtības
attiecībā uz vietējo, reģionālo un centrālo
valdību, ievērojot kopējo vidēja termiņa
vispārējā budžeta mērķi.
(2)
Pakāpeniski pārtraukt
brīvprātīgas priekšlaicīgas pensionēšanās, reformēt
invaliditātes pensiju un veltīt lielāku uzmanību subsidētajām
nodarbinātības shēmām (fleksiblās
nodarbinātības sistēma) attiecībā uz
visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām.
(3)
Paātrināt reformu īstenošanu, lai
uzlabotu izglītības sistēmas kvalitāti. Samazināt
skolu priekšlaicīgi pametušo skolēnu īpatsvaru
arodizglītības nozarē un paaugstināt stažieru pieejamo
vietu skaitu.
(4)
Veikt pasākumus, lai novērstu konkurences
šķēršļus, īpaši vietējo pakalpojumu un
mazumtirdzniecības nozarē, pārskatot tiesību aktus par
zemes izmantošanu un uzsākot publisko iepirkumu pašvaldībās un
reģionos.
(5)
Vienlaikus atbalstot uzsākto nekustamā
īpašuma tirgus stabilizāciju pēc nesenās cenu korekcijas,
veikt preventīvus pasākumus, lai stiprinātu mājokļu
tirgus un finanšu sistēmas vidēja termiņa stabilitāti,
tostarp reformas hipotekārajā un īpašuma nodokļu
sistēmā.
Briselē,
                                                                       Padomes vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
[2]               OV C , , …lpp.
[3]               Saglabātas 2011. gadam ar Padomes
2011. gada 19. maija Lēmumu 2011/308/ES.
[4]               Sīkāka informācija par
saistībām, kuras noteiktas pakta „Euro plus” ietvaros, pieejama
SEC(2011) 713.
[5]               SEC(2011) 713.
[6]               Paredzēts Padomes Regulas (EC)
Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.