               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS
            pilnvarot Komisiju sākt sarunas, ko Eiropas Savienības vārdā risina, lai pievienotos Konvencijai par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Pēc ES dalībvalstu un vairāku ES zvejas operatoru lūguma Komisija ierosina ES pievienoties Konvencijai par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā (turpmāk “konvencija”) kā dalībniecei Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijā (NPFC), kas ar konvenciju izveidota nolūkā pārvaldīt zvejniecības attiecīgajā apgabalā.

                  ES pievienošanās konvencijai sasauktos ar ES dalībvalstu un attiecīgās Savienības flotes pausto vēlmi iegūt piekļuvi NPFC resursiem. Tā kalpotu arī par stabilu pamatu NPFC pārvaldīto jūras bioloģisko resursu un jūras vides ilgtspējīgai pārvaldībai un saglabāšanai. Pievienošanās ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku
                     1
                   28. pantu un Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu “Kopējās zivsaimniecības politikas ārējā dimensija”
                     2
                  .

                  Konvencija neparedz nekādas apspriežamas tiesības vai pienākumus starp līgumslēdzēju pusi, kas tai pievienojas, un NPFC. Lai pievienotos konvencijai un kļūtu par NPFC dalībnieku vai iegūtu statusu “sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse” (CNCP), ir pilnībā jāakceptē pievienošanās brīdī spēkā esošie noteikumi.

               •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētās rīcībpolitikas jomā

                  Reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) ir starptautiskas organizācijas, kurās apvienojušās valstis, no kurām dažas ir piekrastes valstis, reģionālas integrācijas organizācijas, tādas kā ES, un zvejniecības subjekti, kas ieinteresēti zvejot konkrētā apgabalā. Dažas RZPO pārvalda visus zivju krājumus konkrētā apgabalā, savukārt citas īpaši koncentrējas uz tālu migrējošām sugām, proti, tunzivīm, plašos ģeogrāfiskos apgabalos. Kaut gan dažām ir tikai padomdevēja loma, lielākajai daļai ir pārvaldības pilnvaras noteikt nozvejas un zvejas piepūles limitus, tehniskos pasākumus un kontroles pienākumus.

                  Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Dalība reģionālās zvejniecības organizācijās (RZO)”
                     3
                   Eiropas Savienība, ko pārstāv Komisija, aktīvi darbojas 6 tunzivju organizācijās un 11 organizācijās, kas nav saistītas ar tunzivīm.

                  Saskaņā ar ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”
                     4
                   un Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                     5
                   galvenā ES darbības iezīme šajos forumos ir tādu pasākumu sekmēšana, kas atbalsta un stiprina RZPO efektivitāti un vajadzības gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

                  Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Pašreizējais ieteikums Padomes lēmumam pamatojas uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

                  Neattiecas.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 3. un 4. punktu Komisija sniedz ieteikumus Padomei, kura pieņem lēmumu, ar ko pilnvaro sākt sarunas. Padome var izdot norādes sarunu vadītājam un iecelt īpašu komiteju, kas pārrauga sarunas saskaņā ar sarunu norādēm.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Dalībvalstis un vairāki ES individuālie zvejas operatori 2017. gada beigās lūdza Komisiju sākt pievienošanās sarunas. 2018. gada sākumā notika apspriešanās ar attiecīgajām organizācijām un interešu grupām, un tās mērķis bija nodrošināt, ka to viedokļi tiktu ņemti vērā gaidāmajās sarunās par ES iespējamo pievienošanos Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijai. Apspriešanās bija iesaistīti pārstāvji no dalībvalstu pārvaldes iestādēm, ES zvejniecības nozares un NVO, kā arī ES iedzīvotāji un patērētāji. Apspriešanas gaitā ES zvejniecības nozare mudināja ES iestādes pieņemt iedarbīgus pasākumus, lai nodrošinātu ES flotei iespēju no 2018. gada 1. jūlija sākt zvejas darbības NPFC reģionā. Tie uzskatīja, ka iespējami ātrākais ceļš, kā to panākt, ir divpakāpju pieeja, ar kuru ES vispirms kļūst par sadarbības partneri, kas nav līgumslēdzēja puse, taču izsaka vēlmi drīz pēc tam kļūt par pilntiesīgu NPFC dalībnieku. Nekādas citas piezīmes apspriešanās laikā netika saņemtas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  ES pievienošanās konvencijai prasīs ikgadēju finansiālu iemaksu NPFC no budžeta pozīcijas 11.03.02 (Obligātās iemaksas RZPO), un tā tiek lēsta 90 000 EUR apmērā katru gadu. ES iemaksa varētu palielināties atkarībā no nākotnē reģistrētajām ES zvejas darbībām NPFC. Precīza summa tiks noteikta attiecīgajās budžeta izdevumu pozīcijās ikgadējā budžeta procedūrā.

                  Iespējamas arī brīvprātīgas iemaksas organizācijas budžetā (budžeta pozīcija 11.06.62.03) ar mērķi veicināt zinātnisko pētniecību. To apmērs tiek lēsts 200 000 EUR gadā. Budžeta pozīcija 11.01.04.01 nodrošina arī tehnisko palīdzību, kas izmantojama, lai atbalstītu zinātnisko ieteikumu sniegšanu NPFC sanāksmē. Attiecīgās izmaksas tiek lēstas 10 000 EUR gadā.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Neattiecas.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS

               pilnvarot Komisiju sākt sarunas, ko Eiropas Savienības vārdā risina, lai pievienotos Konvencijai par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Savienības kompetencē ir saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemt jūras bioloģisko resursu saglabāšanas pasākumus un slēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

               (2)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/392/EK
                  6
                Savienība ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas līgumslēdzēja puse. Minētā konvencija paredz visu starptautiskās sabiedrības locekļu sadarbību jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un pārvaldībā.

               (3)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/414/EK
                  7
                Savienība ir līgumslēdzēja puse Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību.

               (4)ES dalībvalstis un zvejas operatori ir izteikuši savu interesi zvejot apgabalā, uz kuru attiecas Konvencija par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā (turpmāk “konvencija ”).

               (5)Konvencija atļauj reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām pievienoties konvencijai. Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisija (NPFC) ir organizācija, kas izveidota, lai pildītu konvencijā paredzētās funkcijas. Konvencijas puses piedalās lēmumu pieņemšanas procesā. Parasti NPFC lēmumus pieņem vienprātīgi.

               (6)Atbilstoši Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijas paredzētajiem noteikumiem sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse (turpmāk “CNCP”), drīkst piedalīties zvejniecībās ar noteikumu, ka tas apņemas nodrošināt atbilstību NPFC saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, un atkarībā no tā atbilstības vēstures. CNCP nepiedalās lēmumu pieņemšanas procesā, bet tiem ir pienākums pilnībā sadarboties ar NPFC un piemērot saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kurus pieņēmusi Komisija. CNCP tiek mudināti veikt iemaksas NPFC budžetā.

               (7)Ir lietderīgi nodrošināt Savienības īstenoto saglabāšanas pieeju pasaules okeānos un nostiprināt tās apņemšanos atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē. Saskaņā ar ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” un Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu galvenā ES darbības iezīme šajos forumos ir tādu pasākumu sekmēšana, kas atbalsta un stiprina RZPO efektivitāti un vajadzības gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (8)Būtu jāsāk sarunas, kuru mērķis ir Eiropas Savienības pievienošanās konvencijai. Ja kļūst skaidrs, ka ES nav iespējams pievienoties konvencijai vai arī to izdarīt saprātīgā termiņā, ir lietderīgi sarunās vienoties par nosacījumiem, ar kādiem ES piedalās CNCP statusā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Komisija tiek pilnvarota Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas ar mērķi pievienoties Konvencijai par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā (turpmāk “konvencija”).

               2. pants

               Ja konvencijas pievienošanās sarunu laikā atklājas, ka ES nav iespējams pievienoties konvencijai vai to izdarīt saprātīgā termiņā, Komisija tiek pilnvarota Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas par nosacījumiem, ar kādiem ES CNCP statusā piedalās Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijā.

               3. pants

               Šīs sarunas risina, apspriežoties ar īpašo komiteju, ko iecēlusi Padome, un saskaņā ar pielikumos izklāstītajām sarunu norādēm.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Ieteikums Padomes lēmumam pilnvarot Komisiju Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas, ko Eiropas Savienības vārdā risina, lai pievienotos Konvencijai par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  8

                  Veicināt okeānu pārvaldību starptautiskā līmenī.

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  9

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Spēcīgāks globāla mēroga aktors

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis

                  Veicināt okeānu pārvaldību starptautiskā līmenī.

                  Konkrētais mērķis Nr. 3

                  Līdz 2020. gadam panākt ilgtspējīgas zvejniecības visā pasaulē un labāku starptautisko pārvaldību.

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  ES dalībvalstīm un ekonomikas dalībniekiem būtu jāiegūst piekļuve konvencijas apgabalam, ko pārvalda Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisija (NPFC).

                  Tam būtu jāveicina Savienības īstenotā saglabāšanas pieeja okeānos un jānostiprina tās apņemšanās atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Zvejniecībā iesaistīto ES zvejas kuģu skaits

                  ES gūto nozveju skaits

                  Uzlabota krājumu ilgtspēja ilgtermiņā

                  To NPFC sanāksmju skaits, kurās piedalījusies ES

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  ES operatori Nīderlandē, Lietuvā, Latvijā, Polijā un Vācijā cenšas paplašināt savas zvejas darbības Klusā okeāna ziemeļu daļas virzienā, lai tādā veidā nostiprinātu savas globāla mēroga aktoru pozīcijas. Tiks veicināti arī apjomradīti ietaupījumi, jo ES flote jau ir iesaistījusies zvejas darbībās tālāk uz dienvidiem, blakus esošajā RZPO, proti, Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijā (SPRFMO).

                  ES līdzdalība NPFC darbos veicinās arī krājumu ilgtspēju ilgtermiņā un atbalstīs zinātnisko pētniecību atbilstoši kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) ārējiem mērķiem.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tā var rasties no dažādiem faktoriem, piemēram, koordinācijas nodrošinātajiem ieguvumiem, juridiskās noteiktības, lielākas efektivitātes vai papildināmības). Šajā punktā “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante)

                  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu jūras bioloģisko resursu saglabāšana ietilpst ES ekskluzīvā kompetencē.

                  Gaidāmā radītā ES pievienotā vērtība (ex post)

                  Saskaņā ar KZP pamatregulas 28. pantu ES pievienošanās NPFC galvenais mērķis būs:

                  a) piekļūt NPFC resursiem;

                  b) aktīvi atbalstīt un sekmēt zinātniskās informācijas un ieteikumu izstrādi;

                  c) uzlabot rīcībpolitikas saskanību ar Savienības iniciatīvām, jo īpaši ņemot vērā pasākumus vides, tirdzniecības un attīstības jomā, un stiprināt attīstības sadarbības un zinātniskās, tehniskās un ekonomiskās sadarbības kontekstā veikto darbību konsekvenci;

                  d) dot ieguldījumu ilgtspējīgās zvejas darbībās, kas ir ekonomiski dzīvotspējīgas, un veicināt nodarbinātību Savienībā;

                  e) nodrošināt, lai Savienības zvejas darbības ārpus Savienības ūdeņiem balstītos uz tiem pašiem principiem un standartiem kā tās, kas piemērojamas atbilstoši Savienības tiesību aktiem KZP jomā, vienlaikus Savienības ekonomikas dalībniekiem nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus ar trešo valstu operatoriem;

                  f) visās starptautiskajās jomās veicināt un atbalstīt pasākumus, kas vajadzīgi, lai izskaustu NNN zveju;

                  g) veicināt katras valsts atbilstības mehānisma īstenošanu un nostiprināšanu.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Komisijas darbības starptautiskā un divpusējā līmenī ir svarīgs elements tās prioritātei nostiprināt ES kā globāla mēroga aktora pozīciju. Visas ES nostājas RZPO, kurās ES ir puse, ir balstītas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, KZP standartiem un principiem un ES starptautisko pieeju okeānu pārvaldībai. Tomēr citu līgumslēdzēju pušu nostāja ne vienmēr ļauj iegūt pilnīgu atbalstu. Komisija pārstāv ES arī RZPO sanāksmēs, tāpēc MARE ĢD ir uzņēmies vadību visās sarunās, konsekventi nodrošinot pienācīgas apspriešanās ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai popularizētu KZP mērķus globālā mērogā.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Priekšlikums virza uz priekšu globālu un daudzpusēju darbakārtību, kas veicina zvejniecību ilgtspēju visā pasaulē, lai risinātu būtiskas problēmas, piemēram, izskaustu nelegālu, nereģistrētu un nereglamentētu (NNN) zveju vai samazinātu pārmērīgu zvejas kapacitāti.

                  Tas sekmīgāk integrē zivsaimniecības, attīstības, vides, tirdzniecības un citas rīcībpolitikas nolūkā turpināt virzīt ilgtspējīgas un atbildīgas pārvaldības mērķus.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –◻
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               –◻
                     Finansiālā ietekme: GGGG.–GGGG.

               X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2018. gada,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  10

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība,

               –X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V daļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  Nav

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  NPFC budžets tiek pieņemts katru gadu. Saskaņā ar NPFC procedūrām Komisija izskatīs, verificēs un komentēs budžeta projektu, ko iesniedzis NPFC sekretariāts. Budžeta izpildi katru gadu rūpīgi pārbauda arī līgumslēdzējas puses. Budžets tiek pieņemts vienprātīgi.

                  NPFC sekretariāts ik gadus arī ziņo par NPFC budžeta īstenošan.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  NPFC līgumslēdzējas puses regulāri veic savas iemaksas organizācijas budžetā, un pašlaik nav kavētu maksājumu.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  NPFC finansiālo situāciju ik gadus caurskata Finanšu un administratīvā komiteja. Ik gadus notiek pārskatu revīzija, kuros tos salīdzina ar apstiprinātajām saistībām un izdevumiem.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Ierobežotas izmaksas. Salīdzinošā izvērtēšana. Secīga caurskatīšana.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  NPFC gada budžetu un izdevumu prognozes ik gadu sagatavo NPFC sekretariāts un pēc tam caurskata un apstiprina Finanšu un administratīvā komiteja, kura izdod ieteikumu NPFC par tā apstiprināšanu. Ik gadus notiek pārskatu revīzija, kuros tos salīdzina ar apstiprinātajām saistībām un izdevumiem.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksa

                        Nr.

                        Dif./nedif.
                           11

                        no EBTA valstīm
                           12

                        no kandidātvalstīm
                           13

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        11 03 02: Obligātās iemaksas starptautiskām organizācijām (2)

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        11 01 04 01: Ar darbību nesaistītā administratīvā un tehniskās palīdzība (2)

                        Nedif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        11 01 02 11: Citi pārvaldības izdevumi (5)

                        Nedif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        11.06.62.03: Brīvprātīgās iemaksas starptautiskām organizācijām (2)

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksa

                        Nr.
                        [Izdevumu kategorija………………………………………]

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot

                  administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu

                (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāaugšupielādē CISNET starpdienestu konsultācijām.]

               Ikgadējie izdevumi būs atkarīgi no iemaksām, kas ES jāveic organizācijas budžetā un tiks nolemtas NPFC ikgadējā sanāksmē. Patlaban tās tiek lēstas ne vairāk kā 90 000 EUR apmērā, bet var palielināties atkarībā no ES flotes ikgadējās zvejas darbības.

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija:

                        2

                        Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana

                        MARE ĢD

                        2018.
                        gads

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.
                        gads

                        2022. gads

                        2023. gads

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        11.03.02

                        Saistības

                        (1)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,540

                        Maksājumi

                        (2)

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,090

                        0,540

                        11.06.62.03

                        Saistības

                        (1a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        Maksājumi

                        (2a)

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        0,200

                        1,200

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           14

                        Budžeta pozīcijas numurs 11.01.04.01

                        (3)

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        KOPĀ MARE ĢD
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        0,300

                        1,800

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija:

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2018. gads

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.
                        gads

                        2022. gads

                        2023. gads

                        KOPĀ

                        MARE ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        KOPĀ MARE ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2018.
                        gads

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.
                        gads

                        2022. gads

                        2023. gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        Maksājumi

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        2018.
                        gads

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.
                        gads

                        2022.
                        gads

                        2023.
                        gads

                        KOPĀ

                        Rezultāta veids
                           15

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 – Līdz 2020. gadam panākt ilgtspējīgas zvejniecības visā pasaulē un labāku starptautisko pārvaldību

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        0,3

                        1

                        1,8

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2018.
                        gads

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.
                        gads

                        2022.
                        gads

                        2023.
                        gads

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                           5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,143

                        0,858

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                           5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           16

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie
                        izdevumi

                        Starpsumma –
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        ·

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        2021. gads

                        2022. gads

                        2023. gads

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        ·XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        · 01 01 02 (Delegācijas)

                        ·01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        ·10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        ·01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)

                        ·01 04 gg
                           17

                        ·

                        ·- galvenajā mītnē

                        ·

                        ·

                        ·

                        ·- delegācijās

                        ·

                        ·01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)

                        ·10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība)

                        ·Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        ·1.50 KOPĀ

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Veicināt jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgu pārvaldību un saglabāšanu starptautiskajos ūdeņos un uzlabot NPFC veiktspēju atbilstoši KZP mērķiem un tās ārējām dimensijām, kā arī MARE ĢD prioritātēm.

                        Popularizēt KZP principus un standartus attiecībā uz saglabāšanas, kontroles un izpildes pasākumiem NPFC un šajā sakarībā izstrādāt sarunu stratēģijas ES mērķu sasniegšanai.

                        Veikt analīzi un izstrādāt saglabāšanas un zvejniecības pārvaldības pasākumus RZPO, vienlaikus nodrošinot KZP īstenošanas politisko koordinēšanu.

                        Iesaistīties regulārā dialogā ar ieinteresētajām personām un uzturēt konstruktīvas attiecības ar citām iestādēm un starptautiskām struktūrām.

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           18

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        ... pants

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

                  Nav

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                  Nav

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (2)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (3)

                        COM(99) 0613 final.

                     (4)

                        JOIN(2016) 49 final.

                     (5)

                        7348/1/17 REV 1.

                     (6)

                        Padomes 1998. gada 23. marta Lēmums 98/392/EK par Eiropas Kopienas parakstīto ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un 1994. gada 28. jūlija Nolīgumu par minētās konvencijas XI daļas īstenošanu (OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp.).

                     (7)

                        Padomes 1998. gada 8. jūnija Lēmums 98/414/EK par Nolīguma par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju sugu krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu Eiropas Kopienas ratifikāciju (OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp.).

                     (8)

                        ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (9)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.

                     (10)

                        Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (11)

                        Dif. – diferencētās apropriācijas / Nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (12)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (13)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (14)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (15)

                        Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (16)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (17)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (18)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,1.6.2018
            COM(2018) 376 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Ieteikums Padomes lēmumam
            pilnvarot Komisiju sākt sarunas, ko Eiropas Savienības vārdā risina, lai pievienotos Konvencijai par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā

               1. PIELIKUMS

               Norādes sarunām, kas Komisijai Eiropas Savienības vārdā jārisina, lai pievienotos Konvencijai par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā

               A
                     Sarunu norādes

               1.
                     Sarunu mērķis ir dot Eiropas Savienībai iespēju pievienoties konvencijai dalībnieka statusā.

               2.
                     Sarunās ar Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisiju (NPFC) Komisijai būtu:

               –jācenšas panākt ES flotes piekļuvi konvencijas aptvertajam apgabalam;

               –jātiecas pēc ES kā NPFC līgumslēdzējas puses dalības lēmumu pieņemšanas procesā, kas izveidots ar konvenciju;

               –jācenšas panākt atbilstošu daļu no NPFC pārvaldītajiem zvejas resursiem, ņemot vērā ES flotu intereses;

               –jāveicina Savienības īstenotā saglabāšanas pieeja visos pasaules okeānos un jāstiprina tās apņemšanās atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē;

               –jāievēro konvencija un NPFC pieņemtie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi;

               –jāievēro starptautiskās tiesības un jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija, 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību un Nolīgums par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā;

               –jāievēro mērķi un principi, kurus Savienība tiecas īstenot ar kopējo zivsaimniecības politiku, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1380/2013.

               2. PIELIKUMS

               Norādes sarunām, kas Komisijai Eiropas Savienības vārdā jārisina, lai Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijā piedalītos kā sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse (CNCP)

               A
                     Sarunu norādes

               1.
                     Sarunu mērķis ir dot Eiropas Savienībai iespēju piedalīties Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijā kā sadarbības partnerei, kas nav līgumslēdzēja puse (CNCP).

               2.
                     Sarunās ar Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisiju (NPFC) Komisijai būtu:

               –jācenšas panākt ES flotes piekļuvi konvencijas aptvertajam apgabalam;

               –jātiecas uz ES dalību NPFC statusā “sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse”;

               –jācenšas panākt atbilstošu daļu no NPFC pārvaldītajiem zvejas resursiem, ņemot vērā ES flotu intereses;

               –jāveicina Savienības īstenotā saglabāšanas pieeja visos pasaules okeānos un jāstiprina tās apņemšanās atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē;

               –jāievēro konvencija un NPFC pieņemtie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi;

               –jāievēro starptautiskās tiesības un jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija, 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību un Nolīgums par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā;

               –jāievēro mērķi un principi, kurus Savienība tiecas īstenot ar kopējo zivsaimniecības politiku, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1380/2013.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas ar Šveices Konfederāciju, kuru mērķis ir grozīt Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem, lai darītu iespējamu Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Saskaņā ar 75. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulā (ES) 2016/796 par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004
                     1
                  , Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras (turpmāk "aģentūra") darbā var piedalīties trešās valstis, jo īpaši valstis, kuras ir noslēgušas ar Savienību nolīgumus, ar kuriem attiecīgās valstis saskaņā ar LESD 218. pantā izklāstīto procedūru ir pieņēmušas un piemēro Savienības tiesību aktus vai tiem līdzvērtīgus valsts pasākumus jomā, uz ko attiecas Regula (ES) 2016/796 un kas galvenokārt ir dzelzceļa drošība un dzelzceļa savstarpējā izmantojamība.

                  Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1999. gada 21. jūnija nolīgums par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem (turpmāk "Sauszemes transporta nolīgums") paredz koordinētu transporta politiku autotransporta, dzelzceļa transporta un kombinētā transporta jomā.

                  Sadarbība ar Šveices Konfederāciju gadu gaitā ir pastiprinājusies un labvēlīgi attīstījusies. Pateicoties Šveices Konfederācijas ģeogrāfiskajam stāvoklim un tam, ka tā ir nozīmīga tranzītvalsts, Šveices Konfederācija ir svarīgs partneris drošas un savstarpēji izmantojamas dzelzceļa telpas izveidē Eiropā.

                  Ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 1/2013
                     2
                   Šveices Konfederācija apņēmās piemērot attiecīgajam acquis līdzvērtīgas tiesību normas dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības jomā. Šveices Konfederācija šādas tiesību normas ir pieņēmusi un efektīvi piemēro. Šveices Konfederācija kā novērotāja piedalās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīvu (ES) 2016/797 par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (pārstrādāta redakcija)
                     3
                   izveidotās Savstarpējās izmantojamības un drošības komitejas sanāksmēs. Šveices eksperti kā novērotāji ir piedalījušies Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras (aģentūras) tehniskajās sanāksmēs.

                  Tiek uzskatīts, ka Savienības un Šveices Konfederācijas pašreizējās konstruktīvās sadarbības turpmāka pastiprināšana ir savstarpēji izdevīga tādā ziņā, ka tā palīdz veidot drošu un savstarpēji izmantojamu dzelzceļa telpu, kā arī nodrošina, ka Šveices Konfederācija arī turpmāk dalīsies zināšanās savstarpējās izmantojamības un drošības jautājumos.

                  Tāpēc ir lietderīgi principā atļaut Šveices Konfederācijas dalību aģentūrā. Šveices Konfederācija 2013. gadā lūdza šādu dalību.

                  Par sīki izklāstītiem noteikumiem Šveices Konfederācijas dalībai aģentūras darbā būtu jāpanāk vienošanās starp aģentūru un Šveices Konfederāciju. Aģentūra paraksta šo vienošanos, kad saņēmusi Komisijas un valdes piekrišanu, kā noteikts Regulas (ES) 2016/796 75. panta 2. punktā.

                  Sagatavojot šo vienošanos, aģentūra rīkojas saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem nolīgumā starp attiecīgo valsti un Savienību, kas minēts Regulas (ES) 2016/796 75. panta 1. punktā. Šveices Konfederācijas gadījumā šis nolīgums ir Sauszemes transporta nolīgums.

                  Tomēr Sauszemes transporta nolīgumā patlaban nav nekādu noteikumu šajā jautājumā. Tāpēc tiek ierosināts Sauszemes transporta nolīguma III sadaļā, kurā ietverti ar starptautisko dzelzceļa transportu saistīti noteikumi, iekļaut jaunu pantu, kas dara iespējamu Šveices Konfederācijas dalību aģentūrā.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

                  Šis ieteikums ir pilnībā saskanīgs ar kopējo transporta politiku kopumā, un jo īpaši ar kopējo dzelzceļa politiku. Tas dara iespējamu Šveices Konfederācijas dalību aģentūrā saskaņā ar Regulas (ES) 2016/796 noteikumiem. Šveicē atrodas svarīgi dzelzceļa koridori, un Šveices dzelzceļa nozare ir ļoti attīstīta un konkurētspējīga un ir cieši integrēta Eiropas dzelzceļa telpā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis ieteikums saskan ar Savienības ārpolitiku. Šveices Konfederācijas un Savienības attiecību pamatā ir 1999. gadā noslēgtu nolīgumu kopums, kurā ietilpst arī Sauszemes transporta nolīgums. Sauszemes transporta nolīguma mērķis ir, no vienas puses, liberalizēt līgumslēdzēju pušu savstarpējo piekļuvi transporta tirgum preču un pasažieru pārvadāšanai pa autoceļiem un dzelzceļu un, no otras puses, ielikt pamatu koordinētai transporta politikai.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pants. Tas nodrošina regulējumu procedūrām, kas piemērojamas sarunām par nolīgumiem starp Savienību un trešām valstīm un šādu nolīgumu noslēgšanai.

               •Proporcionalitāte

                  Šis ieteikums ierosina Padomei pilnvarot Komisiju sākt sarunas ar Šveices Konfederāciju par nolīgumu, ar ko groza 1999. gada 21. jūnija Sauszemes transporta nolīgumu. Tā kā šā nolīguma pamatnoteikumus var grozīt tikai ar citu divpusēju nolīgumu starp abām līgumslēdzējām pusēm, ierosinātais pasākums ir proporcionāls.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 3. punktā noteikts, ka Komisija sniedz ieteikumus Padomei, kura pieņem lēmumu, ar ko atļauj sākt sarunas.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Nav paredzams, ka šim ieteikumam, ar ko pilnvaro Komisiju sākt sarunas ar Šveici, būs tūlītēja ietekme uz budžetu. Turpmākas vienošanās starp aģentūru un Šveices Konfederāciju tiks izstrādātas, pamatojoties uz Regulas (ES) 2016/796 75. pantu, un tajās tiks sīki izklāstīti noteikumi par Šveices Konfederācijas dalību aģentūras darbā, it sevišķi šādas dalības raksturu un apmēru. Šī vienošanās ietvers noteikumus par finansiāliem ieguldījumiem un personālu.

               4.CITI ELEMENTI

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīkāks skaidrojums

                  Ar 1. pantu Komisiju pilnvaro risināt sarunas ar Šveices Konfederāciju par Sauszemes transporta nolīguma grozījumu, kas nodrošinās pamatu turpmākai Šveices Konfederācijas dalībai aģentūrā.

                  2. pantā dota atsauce uz šā ieteikuma pielikumā ietvertajām sarunu norādēm.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas ar Šveices Konfederāciju, kuru mērķis ir grozīt Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem, lai darītu iespējamu Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1999. gada 21. jūnija nolīgums par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem (turpmāk "Sauszemes transporta nolīgums") paredz koordinētu transporta politiku autotransporta, dzelzceļa transporta un kombinētā transporta jomā.

               (2)Sadarbība ar Šveices Konfederāciju gadu gaitā ir pastiprinājusies un labvēlīgi attīstījusies. Šveices Konfederācija ir pieņēmusi un efektīvi piemērojusi tiesību normas, kas līdzvērtīgas attiecīgajam acquis dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības jomā. Šveices Konfederācija kā novērotāja piedalās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīvu (ES) 2016/797 par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (pārstrādāta redakcija) izveidotās Savstarpējās izmantojamības un drošības komitejas sanāksmēs. Šveices eksperti kā novērotāji ir piedalījušies Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras (turpmāk "aģentūra") tehniskajās sanāksmēs. Tiek uzskatīts, ka Savienības un Šveices Konfederācijas sadarbības turpmāka pastiprināšana ir savstarpēji izdevīga tādā ziņā, ka tā palīdz veidot drošu un savstarpēji izmantojamu dzelzceļa telpu, kā arī nodrošina, ka Šveices Konfederācija arī turpmāk dalīsies zināšanās savstarpējās izmantojamības un drošības jautājumos.

               (3)Tāpēc būtu jāsāk sarunas nolūkā noslēgt ar Šveices Konfederāciju nolīgumu, ar ko Sauszemes transporta nolīgumu groza, lai darītu iespējamu Šveices Konfederācijas dalību aģentūrā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas ar Šveices Konfederāciju par nolīgumu, ar ko Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1999. gada 21. jūnija nolīgumu par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem groza, lai darītu iespējamu Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrā.

               2. pants

               Sarunu norādes ir ietvertas pielikumā.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 138, 26.5.2016., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 352, 24.12.2013., 79. lpp.

                     (3)
                  OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.11.2017
            COM(2017) 664 final
            PIELIKUMS
            IeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas ar Šveices Konfederāciju, kuru mērķis ir grozīt Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem, lai darītu iespējamu Šveices Konfederācijas dalību Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrā

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Norādes sarunām ar Šveices Konfederāciju par nolīgumu,
                  ar ko Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem groza,
                  lai darītu iespējamu Šveices Konfederācijas dalību
                  Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrā

               Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 1999. gada 21. jūnija nolīgums par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem būtu jāgroza, lai ļautu Šveices Konfederācijai piedalīties Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrā (turpmāk "aģentūra") bez balsstiesībām un ņemot vērā vienošanos, kas jāpanāk ar aģentūru saskaņā ar Regulas (ES) 2016/796
                  1
                75. panta 2. punktu.

                     (1)
                  OV L 138, 26.5.2016., 1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.5.2018
            COM(2018) 408 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Spānijas 2018. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2018. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Spānijas 2018. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2018. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2017. gada 22. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2018. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes Eiropadome apstiprināja 2018. gada 22. martā. Komisija 2017. gada 22. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Spānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu “Padomes ieteikums par eurozonas ekonomikas politiku”, kuru Eiropadome apstiprināja 2018. gada 22. martā. Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (turpmāk “eurozonai adresētais ieteikums”) Padome pieņēma 2018. gada 14. maijā.

               (2)Ņemot vērā to, ka Spānija ir dalībvalsts, kuras valūta ir euro, un ka ekonomiskajā un monetārajā savienībā tautsaimniecības ir savstarpēji cieši saistītas, Spānijai būtu jānodrošina, ka tiek pilnībā un laikus īstenots eurozonai adresētais ieteikums par ekonomikas politiku, kurš atspoguļojas turpmāk sniegtajā 1. līdz 3. ieteikumā.

               (3)2018. gada ziņojums par Spāniju
                  5
                tika publicēts 2018. gada 7. martā. Tajā bija izvērtēts, kā Spānija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2017. gada 11. jūlijā, turpmākie pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējos gados pieņemtajiem ieteikumiem, un Spānijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2018. gada 7. martā
                  6
               . No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Spānijā pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Liels gan valsts, gan privātā sektora ārējais un iekšējais parāds augsta bezdarba līmeņa kontekstā joprojām rada neaizsargātību, kas sniedzas pāri valsts robežām. Ārējā līdzsvara atjaunošana ir pavirzījusies uz priekšu, pateicoties kopš 2013. gada fiksētajam tekošā konta pārpalikumam, kura pamatā ir tirdzniecības rādītāju strukturāli uzlabojumi. Tomēr neto ārējās saistības joprojām ir lielas. Privātā sektora parāda samazināšana arī ir pavirzījusies uz priekšu, un to sekmē labvēlīgi izaugsmes apstākļi, taču vēl joprojām ir nepieciešamība pēc aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas. Veselīgāka finanšu nozare veicina saimniecisko darbību. Neskatoties uz lielo nominālā IKP pieaugumu, vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazinās tikai lēnām. Bezdarba līmenis ir turpinājis strauji samazināties, taču joprojām ir ļoti augsts, un lielā darba tirgus segmentācija kavē straujāku darba ražīguma pieaugumu. Pēc intensīvā reformu tempa laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam progress ieteikumu īstenošanā ir kļuvis ierobežotāks. Pašreizējais ekonomikas stāvoklis paver iespējas veikt atlikušās reformas, kas nepieciešamas, lai Spānijas ekonomika kļūtu noturīgāka un lai palielinātu ražīguma pieaugumu.

               (4)Uz Spāniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. 2018. gada stabilitātes programmā Spānija plāno līdz 2018. gadam novērst pārmērīgo deficītu atbilstīgi Padomes 2016. gada 8. augusta Lēmumam, ar ko Spānijai pieprasa veikt pasākumus budžeta deficīta samazināšanai, kuru uzskata par nepieciešamu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju
                  7
               . Tiek plānots, ka vispārējās valdības bilance turpinās uzlaboties un 2021. gadā sasniegs pārpalikumu 0,1 % apmērā no IKP. 2018. gada stabilitātes programmā ir iekļauti visi pasākumi, kas ietverti parlamentam 3. aprīlī iesniegtajā budžeta likumprojektā, kā arī līdz aprīļa beigām paziņotie papildu pasākumi. 2018. gada stabilitātes programmas darbības laikā netiek plānots sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi — līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē. 2018. gada stabilitātes programmā prognozēts, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2018. gadā samazināsies līdz 97,0 %, 2019. gadā — līdz 95,2 %, savukārt 2021. gadā — līdz 89,1 %. Programmas makroekonomiskie pieņēmumi ir ticami. Plānotā nominālā deficīta mērķu sasniegšana kopumā joprojām ir atkarīga no labām ekonomikas attīstības perspektīvām un no tā, lai valdības izdevumi pieaugtu mazāk nekā nominālais IKP. Ar fiskālo mērķu sasniegšanu saistītie riski attiecas gan uz lielāku ieņēmumu pieaugumu un izdevumu ierobežotāku pieaugumu, nekā prognozē Komisija, gan uz to, ka var realizēties papildu iespējamās saistības.

               (5)Padome 2016. gada 8. augustā pieprasīja Spānijai līdz 2018. gadam novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju un jo īpaši samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 2016. gadā līdz 4,6 % no IKP, 2017. gadā — līdz 3,1 % no IKP un 2018. gadā — līdz 2,2 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2016. gada pavasara prognozi, šis vispārējās valdības bilances uzlabojums tika uzskatīts par atbilstošu strukturālās bilances pasliktinājumam par 0,4 % no IKP 2016. gadā un uzlabojumam par 0,5 % no IKP gan 2017., gan 2018. gadā. 2017. gadā Spānijas nominālais deficīts bija 3,1 % no IKP, kā noteikts Padomes 2016. gada 8. augusta Lēmumā. Saskaņā ar Komisijas 2018. gada pavasara prognozi paredzams, ka nominālais deficīts 2018. gadā samazināsies līdz 2,6 % no IKP, kas par 0,4 % no IKP pārsniedz 2018. gada stabilitātes programmā paredzēto un Padomes noteikto nominālā deficīta mērķi. Salīdzinājumā ar 2018. gada stabilitātes programmu Komisijas prognozē ir paredzēts mazāks valdības ieņēmumu pieaugums un nedaudz lielāki izdevumi. Saskaņā ar Komisijas 2018. gada pavasara prognozi tiek prognozēts, ka, ņemot vērā deficītu palielinošos pasākumus, kas iekļauti parlamentam 3. aprīlī iesniegtajā 2018. gada budžeta likumprojektā, strukturālā bilance 2018. gadā pasliktināsies par 0,3 % no IKP un tikai nedaudz uzlabosies 2019. gadā. Tādējādi nav paredzams, ka 2018. gadā tiks nodrošināts fiskālais stimuls un kumulatīvie pasākumi laikposmā no 2016. līdz 2018. gadam. Kaut gan ekonomikas ekspansija atbalsta deficīta samazināšanu, tā netiek izmantota, lai strukturāli stiprinātu publiskās finanses. Tādējādi Komisija atzinumā par atjaunināto Spānijas budžeta plāna projektu secina, ka plāns kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem, jo Komisijas 2018. gada prognozē ir paredzēts, ka pārmērīgais budžeta deficīts tiks savlaicīgi novērsts, taču ir ekspansīvs.

               (6)Ja tiks panākta savlaicīga un ilgtspējīga pārmērīgā deficīta novēršana, uz Spāniju 2019. gadā attieksies Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un pārejas noteikums par parādu. Ņemot vērā to, ka Spānijas vispārējās valdības parāda attiecība pārsniedz 60 % no IKP un prognozētā pozitīvā izlaides starpība ir 2,3 %, nominālajiem valdības neto primārajiem izdevumiem
                  8
                2019. gadā būtu jāsamazinās vismaz par 0,3 %, kas atbilst strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no IKP, kā noteikts prasību matricā saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Tajā pašā laikā ir pazīmes, kas liecina, ka neizmantotā jauda ekonomikā ir novērtēta par zemu. Joprojām ir paredzams, ka 2019. gadā bezdarba līmenis Spānijā būs viens no visaugstākajiem visā ES, kas radīs spiedienu uz algām, jo īpaši privātajā sektorā, savukārt ir sagaidāms, ka inflācija joprojām būs krietni zemāka par 2 %. Tas norāda, ka darba tirgū turpināsies panīkums. Turklāt, pat ja Komisija novērtējumā par izlaides starpības ticamību atzīst, ka aplēses par izlaides starpību, kas balstītas uz kopīgi saskaņoto metodiku, nav ticamas, tiek norādīts uz diezgan daudzām ticamām aplēsēm par izlaides starpību attiecībā uz Spāniju. Pamatojoties uz iepriekš minēto, gada strukturālā korekcija 0,65 % apmērā no IKP, kas atbilst valdības neto primāro izdevumu maksimālajam pieauguma tempam 0,6 % apmērā, šķiet atbilstīga. Saskaņā ar Komisijas pavasara prognozi nemainīgas politikas apstākļos pastāv risks 2019. gadā būtiski novirzīties no prasītās fiskālās korekcijas. Turklāt netiek prognozēts, ka Spānija 2019. gadā izpildīs pārejas noteikuma par parādu prasības. Kopumā Padome uzskata, ka Spānijai nepieciešams būt gatavai veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību 2018. gadā, un ka no 2019. gada būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai ievērotu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Piesardzīga pieeja būtu izmantot jebkādus neparedzētus ieņēmumus tam, lai vēl vairāk samazinātu vispārējās valdības parāda attiecību.

               (7)Turklāt 2016. gada augustā Padome pieprasīja Spānijai veikt pasākumus fiskālās sistēmas stiprināšanai nolūkā palielināt mehānismu automātiskumu, lai novērstu un koriģētu novirzes no fiskālajiem mērķiem, un stiprināt Likumā par stabilitāti iekļautā izdevumu noteikuma ietekmi uz fiskālo konsolidāciju. Tomēr 2018. gada stabilitātes programmā netiek ziņots par plāniem stiprināt iekšējo izdevumu noteikumu. Tāpat tajā netiek ziņots par pasākumiem, kuru mērķis ir tiesību aktos palielināt koriģējošo un preventīvo mehānismu automātiskumu. Padome ir arī pieprasījusi Spānijai veikt pasākumus, lai uzlabotu tās publiskā iepirkuma politikas satvaru. Spānija 2017. gada novembrī ir panākusi progresu jauna likuma par publiskā sektora līgumiem pieņemšanā. Tomēr jaunais tiesību akts var uzlabot publiskā iepirkuma efektivitāti un pārredzamību tikai tad, ja to ātri un vērienīgi īsteno, izveidojot jaunu pārvaldības struktūru un pastiprinot iepirkuma procedūru kontroles mehānismus visos pārvaldes līmeņos. Jaunajā valsts iepirkuma stratēģijā jo īpaši būtu jāprecizē, kādas ex ante un ex post pārbaudes jāveic jaunajām struktūrām. Valdība 2017. gada jūnijā uzdeva neatkarīgai fiskālajai iestādei veikt izdevumu pārskatīšanu attiecībā uz atsevišķām publiskā sektora subsīdijām. Komisija pārrauga šīs pārskatīšanas īstenošanu, ko paredzēts pabeigt 2019. gada sākumā.

               (8)Spānija savu 2018. gada valsts reformu programmu un 2018. gada stabilitātes programmu iesniedza 2018. gada 27. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

               (9)Attiecīgie šai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, plānojot Eiropas strukturālos un investīciju fondus 2014.–2020. gada plānošanas periodam. Kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013
                  9
                23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Sīkāku informāciju par minētā noteikuma izmantošanu Komisija ir sniegusi Norādēs par to, kā piemērojami pasākumi, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību
                  10
               .

               (10)Spānijā nodarbinātības līmenis ir turpinājis stabili augt, un to ir veicinājusi iepriekšējo darba tirgus reformu un algu pieauguma ierobežošanas ietekme. Bezdarba līmenis turpina samazināties, taču tas joprojām krietni pārsniedz valsts pirmskrīzes līmeni un ir viens no augstākajiem ES. Tas nozīmē, ka netiek izmantots ievērojams prasmju potenciāls, jo īpaši to jauniešu prasmju potenciāls, kuri ir bezdarbnieki. Samazinās tādu bezdarbnieku skaits, kuri ir bijuši bez darba vairāk nekā gadu, tomēr viņu īpatsvars joprojām ir gandrīz puse no visu bezdarbnieku skaita. Spānija pieņēma politikas iniciatīvu kopumu ar mērķi paplašināt individuālo atbalstu ilgtermiņa bezdarbniekiem un palīdzēt jauniešiem ienākt darba tirgū un uzlabot viņu nodarbināmību, jo īpaši palielinot to jauniešu skaitu, kuri saņēma atbalstu no garantijas jauniešiem shēmas. Šo pasākumu efektivitāte ir atkarīga arī no reģionālo valsts nodarbinātības un sociālo dienestu spējas sniegt individualizētu atbalstu darba meklētājiem, kura uzlabojas, taču lēnām. Ir arī iespējas vairāk sadarboties ar darba devējiem, jo īpaši palielinot to brīvo darba vietu skaitu, ar kurām strādā nodarbinātības dienesti, un uzlabojot darba meklētāju profilēšanu un atbilstības nodrošināšanu darba devēju vajadzībām. Vienlaikus būtu jāturpina darbs, lai uzlabotu koordināciju starp nodarbinātības un sociālajiem dienestiem, — šajā ziņā 2017. gadā bijis vērojams neliels progress.

               (11)To darbinieku īpatsvars, kuri strādā ar terminētu līgumu, ir viens no visaugstākajiem ES, un galvenokārt ietver jauniešus un mazkvalificētus darba ņēmējus. Terminētie līgumi nereti ir īstermiņa, un tikai retos gadījumos pēc to beigām tiek noslēgts beztermiņa darba līgums. To plaša izmantošana, t. sk. nozarēs, kurās ir mazākas sezonālās vai cikliskas darbības svārstības, var bremzēt straujāku ražīguma pieaugumu un bieži ir saistīta ar mazākām tiesībām uz sociālajiem pabalstiem un lielākiem nabadzības riskiem. Lai gan pēdējos divos gados ir palielinājusies beztermiņa darba līgumu procentuālā daļa no neto nodarbinātības pieauguma, ir vajadzīga turpmāka rīcība, lai stimulētu pāreju no terminētiem līgumiem uz beztermiņa līgumiem. Darbā pieņemšanas stimulu sistēma joprojām ir sadrumstalota un nav pietiekami efektīvi vērsta uz beztermiņa darba līgumu veicināšanu. Spānija pieņēma plānu par to, kā samazināt nodarbinātības uz noteiktu laiku īpatsvaru publiskajā sektorā, taču tā īstenošana ir tikko sākusies un ir jāpaātrina, lai sasniegtu 2019. gadam noteikto 8 % mērķi. Pateicoties uzlabotām darba inspekciju spējām un efektivitātei cīņā pret terminētu līgumu ļaunprātīgu izmantošanu, arvien vairāk šādu darba līgumu tiek pārveidoti par beztermiņa darba līgumiem, taču šķiet, ka tas neattur darba devējus tos joprojām plaši izmantot. 2017. gada sākumā nodarbinātības kvalitātes apspriešanai tika sasaukta trīspusējā apaļā galda sanāksme, taču konkrēti priekšlikumi vēl nav pieņemti. Pēdējā laikā ir palielinājusies sociālo partneru iesaistīšanās politikas izstrādē, taču situāciju ir iespējams vēl vairāk uzlabot.

               (12)Ekonomikas izaugsme un darbavietu radīšana palīdz samazināt nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku īpatsvaru, kas tomēr joprojām ir virs ES vidējā rādītāja, kā arī ienākumu nevienlīdzību. Nodarbinātu personu nabadzība ir īpaša problēma mājsaimniecībās, kuru locekļi ir nodarbināti ar terminētiem vai nepilna laika līgumiem. Kaut gan bērnu nabadzības līmenis samazinās, tas joprojām ir ļoti augsts. Sociālo pārvedumu (izņemot pensijas) ietekme uz nabadzības samazināšanu ir zemāka par ES vidējo rādītāju un samazinās. Ienākumu garantijas shēmām ir raksturīgas lielas atšķirības attiecībā uz piekļuves nosacījumiem dažādos reģionos un daudzo valstu shēmu sadrumstalotība, jo šīs shēmas ir vērstas uz dažādām darba meklētāju grupām un tās pārvalda dažādas pārvaldes iestādes. Tāpēc daudzi cilvēki, kuriem ir vajadzīga palīdzība, nesaņem atbalstu. Vēl joprojām nav pieņemts rīcības plāns pēc nesen veiktā pētījuma, kurā novērtēta valsts un reģionālo ienākumu garantijas shēmu efektivitāte. Sociālo karšu sistēmas ieviešana padarītu sociālo pabalstu piešķiršanu pārredzamāku un atvieglotu līdzdalību ar tiem saistītos pasākumos iesaistīšanai darba tirgū, tomēr tā nenodrošinās tiešu risinājumu pašreizējo shēmu trūkumu novēršanai. Arī ģimenes pabalstu efektivitāte ir vāja un tvērums — nevienmērīgs. Spānijas pensiju sistēmai ir liela nozīme vecāka gadagājuma cilvēku dzīves kvalitātes saglabāšanā, un, pateicoties tai, viņi saskaras ar ievērojami mazāku nabadzības risku nekā jaunākās paaudzes. Attiecībā pret algām pašreizējās pensijas ir vienas no visaugstākajām ES. Prognozes 2018. gada ziņojumā par novecošanu un ziņojumā par pensiju pietiekamību
                  11
                norāda, ka 2011. un 2013. gada reformas ir palīdzējušas ilgtermiņā nodrošināt pensiju ilgtspējību un relatīvo pietiekamību. Tomēr 2018. gada budžeta projekta pieņemšanas laikā ierosinātie pensiju palielinājumi un ilgtspējības faktora atlikšana liek apšaubīt apņēmību īstenot šīs reformas. Vienlaikus minētie pasākumi nerisina galveno problēmu attiecībā uz nākotnes pensionāru ienākumu pietiekamību, kas drīzāk ir saistīta ar augstu bezdarba līmeni un darba tirgus segmentāciju.

               (13)Spānijas uzņēmumu inovācijas spējas trūkumu novēršana varētu uzlabot to ražīgumu. Inovācijas rezultātus un ražīguma pieaugumu mazina nemainīgi pieticīgie ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, tādēļ ir ļoti maz ticams, ka tiks sasniegts stratēģijas “Eiropa 2020” nacionālais pētniecības un izstrādes intensitātes mērķis — 2 %. Šo tendenci pastiprina zemais un krītošais valsts budžeta izpildes līmenis pētniecības un izstrādes jomā. Lai gan valsts pētniecības un inovācijas politikas pārvaldība tiek racionalizēta, daļēji ar jaunās Valsts pētniecības aģentūras palīdzību, politikas izstrādes, īstenošanas un novērtēšanas koordinācija valsts un reģionālajā līmenī joprojām ir vāja. Pilnveidojot novērtēšanas kultūru, lai sistemātiski novērtētu atbalsta programmu un politikas virzienu efektivitāti, varētu stratēģiski mācīties un veidot sinerģiju starp dažādiem pārvaldes līmeņiem.

               (14)Spānijas uzņēmumu ierobežotās spējas inovācijas jomā ir skaidrojamas arī ar prasmju neatbilstību, kas negatīvi ietekmē ražīguma pieauguma ilgtermiņa potenciālu. Spānijas darbvietās ir plaši izplatīta pārāk zema un pārāk augsta kvalifikācija. Kaut gan pēdējos desmit gados situācija ievērojami uzlabojusies, izglītības priekšlaicīgas pamešanas rādītāji krietni pārsniedz ES vidējo rādītāju. Tāpat kā izglītības rezultāti tie dažādos reģionos ievērojami atšķiras un var ietekmēt vienlīdzīgas iespējas. Programmām, kuru mērķis ir novērst šīs atšķirības, līdz šim ir bijusi tikai ierobežota ietekme. Valsts sociālais un politiskais pakts par izglītību, kura mērķis ir padziļināti reformēt izglītības sistēmu, joprojām ir sarunu posmā. Tikmēr skolotāju profesionālā attīstība ir jāatbalsta, samazinot terminēto līgumu apjomu un palielinot resursus viņu apmācībai. Vienlaikus augstāko izglītību ieguvušie jo īpaši saskaras ar grūtībām darba tirgū atrast piemērotu, stabilu darbu. Ciešāka sadarbība starp izglītības iestādēm un uzņēmumiem varētu veicināt skolas beigušo jauniešu piekļuvi darba tirgum, vienlaikus nodrošinot uzņēmumiem inovācijas spēju uzlabošanai vajadzīgās prasmes. Šajā kontekstā priekšlikumā par jaunu valsts digitālo stratēģiju ir atzīta nepieciešamība uzlabot digitālās prasmes. Problēmas ir saistītas ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju speciālistu mazo skaitu, kā arī ar izglītības sistēmas nozīmes palielināšanu digitālo prasmju uzlabošanā. Arī digitālo prasmju profesionālā pārkvalifikācija nodrošinātu Spānijas uzņēmumiem iespēju joprojām būt konkurētspējīgiem ekonomikā, kas kļūst arvien digitalizētāka.

               (15)Arī uzņēmējdarbības vides regulējuma atšķirības ļoti sekmē to, ka ražīguma izaugsme joprojām ir zema. Pašreizējā kontekstā uzņēmējdarbības vides regulējuma atšķirības un ierobežojumi veicina to, ka uzcenojumi joprojām ir lieli, samazina uzņēmumu un darba ņēmēju ģeogrāfisko mobilitāti un ierobežo ražīguma pieaugumu. Tirgus vienotības likums, kura mērķis bija risināt šo problēmu, ir īstenots tikai daļēji. Ir jāuzlabo likuma īstenošanas uzraudzība reģionālā un vietējā līmenī, un jāstiprina starpnozaru konferenču nozīme. Ar minēto likumu tika ieviests princips, ka atbilstība konkrētām prasībām vienā teritorijas daļā ļautu uzņēmumiem darboties visā teritorijā. Vairākos spriedumos, kas publicēti 2017. gadā, Konstitucionālā tiesa lēma, ka šis princips nav spēkā, ja nepastāv kopīgi vai līdzvērtīgi minimālie standarti attiecībā uz piekļuvi saimnieciskai darbībai vai uz tās veikšanu. Ņemot vērā minētos spriedumus, konsekventu kopēju vai līdzvērtīgu standartu noteikšana visā teritorijā varētu veicināt likuma mērķu sasniegšanu. Turklāt visos īstenošanas posmos būtu jāuzlabo sadarbība starp dažādiem pārvaldes līmeņiem, lai efektīvāk risinātu sadrumstalotības nelabvēlīgo ietekmi uz uzņēmumiem. Būtu jāpaātrina un jāpabeidz Labāka regulējuma komitejas darbs, kura tika izveidota, lai nodrošinātu tiesību aktu atbilstību ES acquis pakalpojumu jomā. 2017. gada janvārī pieņemtajā tiesību aktu kopumā pakalpojumu jomā tika arī uzsvērti ierobežojumi, kas skar konkrētas reglamentētās profesijas, piemēram, būvinženierus un arhitektus, un līdz šim nav veikti konkrēti pasākumi to novēršanai
                  12
               .

               (16)Kopumā iestāžu kvalitātes uzlabošana varētu palielināt uzticēšanos Spānijas ekonomikai un palielināt ieguvumu no pasākumiem, kas pieņemti ražīguma pieauguma palielināšanai. Ir panākts progress attiecībā uz partiju finansējuma pārredzamību, aktīvu atklāšanu un interešu konfliktiem. Progress cīņā pret korupciju ir nodrošinājis priekšrocības arī uzņēmējdarbības vidē, lai gan problēmas šajā jomā ir joprojām. Arī pilsoņu un uzņēmumu uztvere par tiesu sistēmas neatkarību ir uzlabojusies. Tiek veikti pasākumi, lai vēl vairāk uzlabotu tiesu sistēmas efektivitāti, un tie būtu jāturpina. Lai gan šajā plašajā jomā ir panākts neliels progress, joprojām grūti sokas ar uzticēšanās veicināšanu iestādēm visos pārvaldes līmeņos.

               (17)Transporta, enerģētikas un ūdensapgādes infrastruktūras turpmāka uzlabošana veicinātu teritoriālo kohēziju, labāku integrāciju kopējā tirgū un ražīguma pieaugumu. Transporta un energotīklu pārrobežu savienojumiem, kā arī ūdens infrastruktūrai trūkst ieguldījumu. Varētu labāk izmantot pasažieru un kravas pārvadājumu dzelzceļa infrastruktūru. Atšķirīgais sliežu ceļa platums Spānijā, Portugālē un Francijā ir būtisks šķērslis labākai dzelzceļa savienojamībai, lai gan nesen ir pabeigti jauni posmi kur izmantots starptautiski izplatītākais standarta sliežu ceļa platums. Trūkumi ir konstatēti arī kravas pārvadājumu dzelzceļa tīklu savienojumos starp galvenajām ostām Atlantijas okeāna un Vidusjūras piekrastē, kā arī sauszemes industriālajās zonās. Nepietiekama savienojamība arī kavē ciešāku integrāciju ES elektroenerģijas un gāzes tirgos. Ir vajadzīgi turpmāki ieguldījumi infrastruktūrā, lai uzlabotu ūdens resursu apsaimniekošanu (piemēram, notekūdeņu attīrīšanu), samazinātu noplūdi tīklos un uzlabotu ūdens apgādi. Tādējādi ieguvēja būtu Spānijas vide, ekonomika un sabiedrība.

               (18)Komisija 2018. gada Eiropas pusgada ietvaros ir veikusi Spānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2018. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2018. gada stabilitātes programmu un 2018. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti Spānijai iepriekšējos gados adresētie ieteikumi. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Spānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Savienības vispārējo ekonomikas pārvaldību, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

               (19)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2018. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  13
                ir atspoguļots jo īpaši turpmāk sniegtajā 1. ieteikumā.

               (20)Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu, ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk sniegtajā 1. līdz 3. ieteikumā Spānijai,

               AR ŠO IESAKA Spānijai 2018. un 2019. gadā rīkoties šādi.

               1.Nodrošināt atbilstību Padomes 2016. gada 8. augusta lēmumam, ar ko pieprasa veikt pasākumus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, t. sk. pasākumus, kuru mērķis ir stiprināt fiskālo sistēmu un publiskā iepirkuma politikas satvaru visos pārvaldes līmeņos. Pēc tam nodrošināt, ka valdības primāro neto izdevumu nominālā pieauguma temps 2019. gadā nepārsniedz 0,6 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,65 % apmērā no IKP. Izmantot neparedzētos ieņēmumus tam, lai ātrāk samazinātu vispārējās valdības parāda attiecību.

               2.Nodrošināt, lai nodarbinātības un sociālajiem dienestiem būtu spēja sniegt efektīvu atbalstu darba meklētājiem, t. sk. uzlabojot sadarbību ar darba devējiem. Veicināt pāreju uz beztermiņa darba līgumiem. Uzlabot atbalstu ģimenēm un novērst ienākumu garantiju shēmu tvēruma trūkumus, vienkāršojot valsts shēmu sistēmu un samazinot reģionālo shēmu pieejamības atšķirības. Samazināt izglītības priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaitu un izglītības rezultātu atšķirības reģionos, jo īpaši uzlabojot atbalstu izglītojamajiem un mācībspēkiem.

               3.Palielināt publiskos ieguldījumus pētniecībā un inovācijā un sistemātiski veikt atbalsta politikas novērtēšanu šajās jomās, lai nodrošinātu tās efektivitāti. Palielināt sadarbību starp izglītības iestādēm un uzņēmumiem, lai mazinātu pašreizējo prasmju neatbilstību. Turpināt Likuma par tirgus vienotību īstenošanu, nodrošinot, ka visos pārvaldes līmeņos noteikumi, kas reglamentē piekļuvi saimnieciskajai darbībai un tās veikšanu, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumiem, ir saskaņā ar minētā likuma principiem, un uzlabojot sadarbību starp pārvaldes iestādēm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)

                        COM(2018) 408 final.

                     (4)

                        P8_TA(2018)0077 un P8_TA(2018)0078.

                     (5)

                        SWD(2018) 207 final.

                     (6)

                        COM(2018) 120 final.

                     (7)

                        OV L 148, 10.6.2017., 38.–41. lpp.

                     (8)

                        Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts 4 gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

                     (9)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

                     (10)

                        COM(2014) 494 final.

                     (11)

                        Eiropas Komisija (2018), The 2018 Pension Adequacy Report: current and future income adequacy in old age in the EU, I sējums un II sējums, kopīgs ziņojums, ko sagatavojusi Sociālās aizsardzības komiteja un Eiropas Komisija (EMPL ĢD), Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2018. gads.

                     (12)

                        COM(2016) 820 final.

                     (13)

                        Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.