				|

		52014DC0410

			Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Spānijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas stabilitātes programmu 2014. gadam //* COM/2014/0410 final */

Ieteikums
PADOMES IETEIKUMS
par Spānijas 2014. gada valsts
reformu programmu
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas stabilitātes programmu
2014. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta
2. punktu un 148. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes
Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par
budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas
uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši
tās 5. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada
16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt
makroekonomisko nelīdzsvarotību[2],
un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu[3],
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
rezolūcijas[4],
ņemot vērā Eiropadomes
secinājumus,
ņemot vērā
Nodarbinātības komitejas atzinumu,
ņemot vērā Ekonomikas un
finanšu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Sociālās
aizsardzības komitejas atzinumu,
ņemot vērā Ekonomikas politikas
komitejas atzinumu,
tā kā:
(1)
Eiropadome 2010. gada 26. martā
piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un
nodarbinātības stratēģiju – "Eiropa 2020" –,
kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija,
lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām,
kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas
ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.
(2)
Padome 2010. gada 13. jūlijā
pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības
vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm
(2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu
par dalībvalstu nodarbinātības politikas
pamatnostādnēm, kas kopā veido "integrētās
pamatnostādnes". Dalībvalstis tika aicinātas ņemt
vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā
ekonomikas un nodarbinātības politikā.
(3)
Valstu un valdību vadītāji
2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par
"Izaugsmes un nodarbinātības paktu", kas ir saskaņots
pamats rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot
visas iespējamās sviras, instrumentus un politiku. Viņi
pieņēma lēmumu par rīcību, kas jāveic
dalībvalstu līmenī, jo īpaši paužot ciešu
apņēmību sasniegt stratēģijas
"Eiropa 2020" mērķus un īstenot
konkrētām valstīm adresētos ieteikumus.
(4)
Padome 2013. gada 9. jūlijā
pieņēma ieteikumu par Spānijas 2013. gada valsts reformu
programmu un sniedza savu atzinumu par atjaunināto Spānijas
stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 473/2013[5]
Komisija 2013. gada 15. novembrī iesniedza
savu atzinumu par Spānijas budžeta plāna projektu 2014. gadam[6].
(5)
Komisija 2013. gada 13. novembrī
pieņēma Gada izaugsmes pētījumu[7],
tādējādi uzsākot ekonomikas politikas koordinēšanas
2014. gada Eiropas pusgadu. Tajā pašā dienā Komisija,
pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma
brīdinājuma mehānisma ziņojumu[8], kurā tā
noteica Spāniju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām
tiks izstrādāts padziļināts pārskats.
(6)
Eiropadome 2013. gada 20. decembrī
apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu
stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes
sekmēšanai. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot
diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju,
atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt
izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un
krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.
(7)
Komisija 2014. gada 5. martā
publicēja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011
5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata
rezultātus par Spāniju[9].
Komisijas veiktā analīze tai ļauj secināt, ka
Spānijā pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība,
kuras novēršanai vajadzīga īpaša uzraudzība un
izšķiroša politikas rīcība. Konkrēti – vairākās
jomās pagājušā gadā konstatētās
pārmērīgās nelīdzsvarotības novēršana ir
viennozīmīgi pavirzījusies uz priekšu, un pozitīvās izaugsmes
atjaunošanās ir samazinājusi riskus. Tomēr
nelīdzsvarotības apmērs un savstarpēji saistītais
raksturs, jo īpaši augstais iekšējā un ārējā
parāda līmenis un augstais bezdarba līmenis, nozīmē,
ka vājās puses joprojām pastāv.
(8)
Spānija 2014. gada
30. aprīlī iesniedza savu 2014. gada valsts reformu
programmu un savu 2014. gada stabilitātes programmu. Abas programmas
izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to
savstarpējo saistību.
(9)
2014. gada stabilitātes programmā
izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir
līdz 2016. gadam novērst pārmērīgo budžeta
deficītu un 2017. gadā sasniegt vidējā termiņa
mērķi. Programmā ir apstiprināts vidējā
termiņa mērķis, t. i., līdzsvarots budžets
strukturālajā izteiksmē, kas ir tālejošāks
mērķis, nekā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā.
Saskaņā ar programmu ir plānots 2016. gadā
samazināt budžeta deficītu zem 3 % no IKP, kas atbilst Padomes
2013. gada 21. jūnija ieteikumā noteiktajam
mērķim, taču, sākot no 2014. gada, programmā
plānotais (pārrēķinātās) strukturālās
bilances ikgadējais uzlabojums ir mazāks par ieteikto uzlabojumu.
Plānā ir paredzēts 2017. gadā gūt pietiekamus
panākumus, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi,
kaut arī ar to var nepietikt, lai sasniegtu šo mērķi tajā
pašā gadā, kā noteikts programmā. Programmā
prognozēts, ka valsts parāda attiecība sasniegs maksimumu
2015. gadā (101,7 % no IKP) un pēc tam sāks
samazināties. Budžeta stratēģija, kas izklāstīta
programmā, kopumā tikai daļēji atbilst Stabilitātes un
izaugsmes pakta prasībām. Programmas, kuru nav sniegusi vai
apstiprinājusi neatkarīga struktūra, budžeta prognožu
pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir lielā mērā
ticams attiecībā uz 2014. gadu, savukārt
attiecībā uz 2015. gadu tas ir pakļauts negatīviem
riskiem salīdzinājumā ar Komisijas 2014. gada pavasara
prognozi. Programmā plānotie IKP izaugsmes rādītāji
2016. un 2017. gadā, šķiet, ir diezgan optimistiski
salīdzinājumā ar pašreizējām aplēsēm par
potenciālo ekonomikas izaugsmes rādītāju un
atlikušajām pēckrīzes ekonomikas korekciju vajadzībām.
Tāpēc negatīvi riski apdraud arī deficīta un
parāda korekciju. Turklāt nav pietiekami precīzi
norādīti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir no
2015. gada sekmēt kopējā deficīta mērķu
sasniegšanu, jo īpaši saistībā ar izmaiņām
nodokļu jomas tiesību aktos atbilstoši plānotajai nodokļu
reformai. Citi riski ir saistīti ar neparedzēto izdevumu
saistībām un ieguvumiem, kas gūti plānoto ietaupījumu
rezultātā vietējā un reģionālajā
līmenī. Balstoties uz Komisijas prognozi, fiskālo pasākumu
apmērs 2013. un 2014. gadā ir par 1,1 procentu punktu
mazāks strukturālās bilances (pārrēķināto)
izmaiņu izteiksmē (kaut gan šo skaitli palielina potenciālā
produkcijas apjoma novērtēšanas metodoloģijas nesenās
izmaiņas) un par 0,4 procentu punktiem mazāks
salīdzinājumā ar to pasākumu apmēru, kuri tika
uzskatīti par vajadzīgiem brīdī, kad tika pieņemts
ieteikums saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta
novēršanas procedūru. Pamatojoties uz savu programmas
novērtējumu un Komisijas prognozi saskaņā ar Padomes
Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka budžeta
stratēģijas pamatā esošie pasākumi vēl vairāk
jākonkretizē un ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai
pilnībā izpildītu Padomes ieteikumu saskaņā ar
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.
(10)
Fiskālo strukturālo pasākumu
jomā ir gūti panākumi ziņošanā par budžeta izpildi un
koriģējošo pasākumu piemērošanā saistību
nepildošajām administratīvajām iestādēm; taču
joprojām ir iespējams īstenot Spānijas Budžeta
stabilitātes konstitucionālajā likumā izklāstītos
papildu izpildes mehānismus attiecībā uz saistību
nepildošajiem reģioniem. Ir veikti jauni pasākumi, lai visos
valdības līmeņos piemērotu komercpiegādātājiem
maksājumu veikšanas vidēju termiņu (30 dienas).
2013. gada novembrī ar likumu tika izveidota neatkarīga
fiskāla iestāde, un 2014. gada februārī tika iecelts tās
priekšsēdētājs. Tomēr šī iestāde nebija
laicīgi sākusi darbu, lai novērtētu 2014. gada
stabilitātes programmu. 2014. gada valsts reformu programmā
arī atzīts, ka jāturpina uzlabot izmaksu lietderību
veselības aprūpes un farmaceitisko izdevumu jomā, piemēram,
centralizēti iegādājoties farmaceitiskās preces,
pārskatot pakalpojumu grozu, izstrādājot digitālus
klīniskus datus vai uzlabojot veselības aprūpes iestāžu
vadību. Tā kā vairuma turpmāk plānoto
fiskālās konsolidācijas pasākumu pamatā ir izdevumu
ietaupījumi, tad sistemātiska izdevumu pārskatīšana visos
valdības līmeņos palīdzētu noteikt jomas, kurās
ietaupījumus varētu gūt izaugsmi veicinošā veidā,
vienlaikus ņemot vērā visneaizsargātāko
iedzīvotāju vajadzības.
(11)
Spānija 2013. gadā pieņēma
jaunus pasākumus, lai samazinātu parādu kropļojošo ietekmi
uzņēmumu nodokļu jomā. 2013. gadā Spānija
guva arī zināmus panākumus, lai uzlabotu nodokļu
saistību izpildi, pastiprinot cīņu pret krāpšanu
nodokļu jomā un nedeklarētu nodarbinātību, taču
joprojām pastāv nopietnas problēmas. 2013. un
2014. gadā Spānija arī samazināja sociālā
nodrošinājuma iemaksas par jauniešu un jaunu darba ņēmēju
pieņemšanu darbā. Pēc tam, kad valdības pilnvarota ekspertu
komiteja nāca klajā ar visaptverošu ziņojumu par nodokļu
reformu, iestādes 2014. gada otrajā ceturksnī plāno
iesniegt konkrētus tiesību aktu priekšlikumus. Saskaņā ar
2014. gada valsts reformu programmu šo priekšlikumu mērķis
būs modernizēt nodokļu sistēmu, samazināt
aizspriedumus pret nodarbinātību, paātrināt nodokļu
iekasēšanu, sekmēt ekonomikas attīstību, nodrošināt
tirgus viengabalainību un fiskālo neitralitāti un uzlabot
Spānijas ekonomikas konkurētspēju, vienlaikus veicinot
fiskālo konsolidāciju. Šīs reformas izstrāde un
īstenošana būs nozīmīgs faktors turpmākajām
ekonomikas perspektīvām un valsts finansēm.
(12)
Finanšu stabilitāti ir sekmējusi banku
nozares rekapitalizācija un pārstrukturēšana, kā arī
tas, ka tika īstenota 2012. gada jūlijā pieņemtā
ESM programma finanšu iestāžu rekapitalizācijai; šī programma
tika pabeigta 2014. gada 22. janvārī. Tomēr finanšu
nozare Spānijā vēl aizvien saskaras ar ievērojamām
problēmām, kas rūpīgi jāuzrauga un jārisina.
Turklāt banku labvēlīgāki finansēšanas nosacījumi
tiek tikai pakāpeniski attiecināti uz MVU finansēšanu.
Nākotnē jānodrošina, ka kredīti arī turpmāk tiek
piešķirti dzīvotspējīgām ekonomikas nozarēm, jo
privātajā sektorā turpinās samazināties aizņemto
līdzekļu īpatsvars. Iestādes ir veikušas vairākus
pasākumus, lai uzlabotu uzņēmumu pieeju banku un ārpusbanku
finansējumam un atvieglotu uzņēmumu parādu
pārstrukturēšanu, taču ir vajadzīgi turpmāki politikas
pasākumi.
(13)
Darba tirgū ir konstatējamas zināmas
stabilizācijas pazīmes, un 2014. gadā ir paredzama
mērena atveseļošanās ar pieaugošu nodarbinātības un
zemāku bezdarba līmeni. Tomēr bezdarba līmenis vēl
aizvien ir ļoti augsts – 2013. gadā vidēji 26,1 %.
Īpašas bažas rada augstais jauniešu bezdarba līmenis (54,3 %) un
ievērojamais ilgtermiņa bezdarba līmenis (49,7 % no
kopējā bezdarbnieku skaita 2013. gadā); ilgtermiņa
bezdarba līmenis ir īpaši augsts gados vecāku un
mazkvalificētu darba ņēmēju vidū. Pieejamie 2012. gada
darba tirgus reformas izvērtējumi liecina, ka reforma – kopā ar
sociālo partneru apņemšanos ievērot 2012.–2014. gadā
algu mērenību – ir palīdzējusi uzņēmumiem
nodrošināt lielāku iekšējo elastību un ierobežot darbvietu
skaita samazināšanu, uzņēmumu līmenī piešķirot
prioritāti darba koplīgumiem un paplašinot uzņēmumu
iespējas izstāties no koplīguma. Reformas rezultātā ir
arī samazinātas kompensācijas izmaksas par netaisnīgu
atlaišanu no darba, tā ir palīdzējusi samazināt tiesā
apstrīdēto atlaišanas gadījumu skaitu, un ar reformu ir ieviests
jauns līguma veids, lai sekmētu stabilu pieņemšanu darbā
mazos un vidējos uzņēmumos (MVU). 2013. gadā un
2014. gada sākumā tika ieviesti turpmāki pasākumi,
kuru mērķis ir atvieglot stabilu nepilnas slodzes nodarbinātību
un samazināt pagaidu sociālā nodrošinājuma iemaksas par
jauniem beztermiņa līgumiem. Tomēr nopietna problēma
Spānijas darba tirgū vēl aizvien ir segmentācija,
dažādo līgumu veidu skaits joprojām ir liels, un atlaišanas
pabalstu izmaksu starpība starp fiksēta termiņa līgumiem un
beztermiņa līgumiem pat pēc reformas vēl aizvien ir viena
no lielākajām Eiropas Savienībā. Aktīva darba tirgus
politikas jomā ir gūti panākumi, tostarp tika apstiprināts
ikgadējais nodarbinātības plāns (PAPE). Tomēr
pasākumi, kuru mērķis ir modernizēt un pastiprināt
valsts nodarbinātības dienestu, šķiet, atpaliek no grafika, kas
varētu traucēt sekmīgu jaunās sistēmas
īstenošanu. Ir aizkavējusies vienotā nodarbinātības
portāla darbības uzsākšana pilnā apmērā. Ir
gūti panākumi sadarbības pastiprināšanā ar
privātām nodarbinātības aģentūrām, taču
ir vajadzīgi turpmāki centieni.
(14)
Izglītības un apmācības
neatbilstība darba tirgus vajadzībām un lielais to bezdarbnieku
īpatsvars, kuriem nav oficiālas kvalifikācijas (35,2 %),
ietekmē augsto bezdarba līmeni jauniešu vidū, kā arī
ilgstošo bezdarbu. To jauniešu īpatsvars, kuri nav nedz nodarbināti,
nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā,
vēl joprojām ir augstāks nekā vidēji ES un ir strauji
palielinājies. Arī to skolnieku un studentu īpatsvars, kuri
priekšlaicīgi pārtrauc izglītību un apmācību,
vēl aizvien ir ļoti liels (23,5 %), kaut arī tas
samazinās. Augstākās izglītības iegūšanas
līmenis ir ilgtspējīgs, taču profesionālās
izglītības un apmācības un māceklības shēmas
netiek pietiekami izmantotas, un vidējās profesionālās
izglītības un apmācības izglītības absolventu
prasmes atpaliek no ES vidējā rādītāja. Spānija
arī veic darbu saistībā ar pasākumiem, kuru
mērķis ir sekmēt jauniešu nodarbinātību. Tagad tiek
īstenota 2013. gada martā iesniegtā Valsts jauniešu
nodarbinātības un uzņēmējdarbības
stratēģija 2013.–2016. gadam, kaut arī vēl
jāievieš daži pasākumi. Balstoties uz šo stratēģiju,
Spānija ir rīkojusies, lai saskaņā ar Garantijas jauniešiem
shēmu cīnītos pret jauniešu bezdarbu. Zināmi panākumi
ir konstatēti saistībā ar pasākumiem, kuru mērķis
ir cīnīties pret priekšlaicīgu mācību
pārtraukšanu un veicināt duālu profesionālo
izglītību un apmācību, taču joprojām būtiska
ir pilnīga īstenošana un finansējuma efektīva izmantošana.
Duālās profesionālās apmācības jomā ir
vajadzīga turpmāka koordinācija starp visām
iesaistītajām personām (tostarp lēmumu pieņēmējiem
un apmācības organizētājiem visos valdības
līmeņos, kā arī darba devējiem), lai pilnveidotu
sistēmu, panāktu labāku apmācības atbilstību
darba tirgus vajadzībām un garantētu duālās
profesionālās izglītības un apmācības modeļu
savietojamību starp dažādiem reģioniem.
(15)
Spānija nesasniedz ES vidējo līmeni
attiecībā uz svarīgākajiem rādītājiem, ar
kuriem mēra nabadzību un sociālo atstumtību (īpaši
apdraudēti ir bērni un jaunieši); galvenais šīs situācijas
iemesls ir stāvoklis darba tirgū, kā arī ierobežotā
sociālās aizsardzības efektivitāte nabadzības
samazināšanas jomā. Krīzes rezultātā Spānijā
tika konstatēts arī viens no lielākajiem
mājsaimniecību bruto izmantojamo ienākumu samazinājumiem un
viens no augstākajiem ienākumu nevienlīdzības
rādītājiem Eiropas Savienībā. Svarīgākie
uzdevumi ir vienkāršot sociālās palīdzības
pieprasīšanas procedūras un uzlabot pārvaldību un
iestāžu savstarpējo koordināciju valsts,
reģionālajā un vietējā līmenī.
2013.–2016. gada valsts rīcības plānā par sociālo
iekļaušanu ir paredzēts piemērots politikas satvars, lai
pielāgotu aktīva darba tirgus politikas pasākumus no darba
tirgus attālinātajiem cilvēkiem, novērstu bērnu
nabadzību un uzlabotu ģimenes atbalsta dienestu efektivitāti.
Turklāt sociālajai palīdzībai un pabalstiem ir ierobežota
resursu pārdales ietekme uz dažādām apdraudētajām
grupām, kas liecina par to, ka pasākumi nav pietiekami
mērķtiecīgi. Raitu pāreju no sociālās
palīdzības saņemšanas uz reintegrāciju darba tirgū
kavē arī nepietiekama koordinācija starp
nodarbinātības un sociālajiem dienestiem (tostarp
reģionālajā un vietējā līmenī) un
administratīvais slogs saistībā ar pieeju minimālo
ienākumu shēmām.
(16)
Spānija ir guvusi panākumus, īstenojot
strukturālās reformas izaugsmes un konkurētspējas
veicināšanai, kas kopumā atbilst 2013. gada valsts reformu
programmā iekļautajiem plāniem. 2013. gada decembrī
tika pieņemts likums par tirgus vienotības garantiju, un pašlaik
norit tā sarežģītā īstenošana. 2013. gada
rudenī pieņemtais likums par uzņēmējdarbību ir
arī ieviesis uzlabojumus saistībā ar uzņēmumu
maksātnespējas regulējumu un elastīgākiem
uzņēmumu veidiem, kā arī attiecībā uz
uzņēmumu internacionalizācijas atbalsta shēmu
racionalizāciju. Ir paplašinājusies ātru licencēšanas
procedūru izmantošana, tādējādi vienkāršojot nelielu
mazumtirdzniecības veikalu atvēršanu, un ir veikti citi
pasākumi, lai atvieglinātu uzņēmumu licencēšanu.
Tomēr vēl joprojām nav pieņemti sekundārie
tiesību akti, ar kuriem atļauj 2013. gada septembra
uzņēmējdarbības likumā noteiktajos īsākajos
termiņos izveidot privātas sabiedrības ar ierobežotu
atbildību, izmantojot vienas pieturas aģentūras. Turklāt,
ņemot vērā Spānijas atpalicību no citām eurozonas
valstīm attiecībā uz uzņēmumu lielumu, jāturpina
pārskatīt regulatīvie šķēršļi uzņēmumu
izaugsmei, tostarp nodokļu jomā. Ilgi gaidītā
profesionālo pakalpojumu reforma ir aizkavējusies un ir jāpaātrina.
Nav veikti pasākumi, lai atceltu ierobežojumus lielu
mazumtirdzniecības veikalu izveidei. Spānijas pētniecības
un inovācijas sistēmai jāpalielina savu zinātnisko
rezultātu kvalitāte, jāpastiprina valsts un privātā
sektora sadarbība un jāatvieglina pētniecības un
inovācijas rezultātu pārvēršana komerciālos produktos.
Spānijas valdība 2013. gadā pieņēma
zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas valsts
stratēģiju, kurai vēl aizvien ir vajadzīgs atbalsts no
valsts finansējuma. Turklāt joprojām nav izveidota jaunā
valsts pētniecības aģentūra, kuras uzdevums ir
efektīvi pārvaldīt valsts finansējumu pētniecības
un izstrādes jomā.
(17)
Elektroenerģijas tarifu deficīta
novēršanai ir veikti būtiski pasākumi (jo īpaši samazinot
sistēmas izmaksas), kaut gan konkrētā reformas ietekme – it
īpaši atjaunojamo energoresursu jomā – vēl nav pilnībā
skaidra. Valdība izvērtē iespējas līdz minimumam
mazināt negatīvās sekas, kas varētu rasties valsts
finansēm maksas autoceļu maksātnespējas dēļ.
Iestādes ir izveidojušas datubāzi ar ekonomikas, vides, transporta
jomas un citiem rādītājiem, kuri sekmē analīzi pirms
ieguldījumu veikšanas infrastruktūrā, taču nav vēl
izveidojušas neatkarīgu novērošanas struktūru, kas palīdz
novērtēt lielus infrastruktūras projektus, kuri plānoti
nākotnē. Efektīvu konkurenci pasažieru un kravu dzelzceļa
pārvadājumu pakalpojumu jomā joprojām kavē tehniski un
juridiski šķēršļi, tādējādi neļaujot
efektīvi izmantot esošo bagātīgo infrastruktūru.
(18)
Valsts pārvaldes reforma virzās uz
priekšu. 2013. gada decembrī tika pieņemta valsts
vietējās pārvaldes reforma, un pašlaik darbojas ekspertu
komiteja valsts pārvaldes reformas jomā, kas turpinās darbu
2014. un 2015. gadā. Tiesu sistēmas reforma ir dažādos
pabeigšanas un/vai īstenošanas posmos un ir jāpabeidz. Nesenie
pasākumi korupcijas apkarošanas jomā cita starpā ir
2013. gada decembrī pieņemtais likums par pārredzamību,
sabiedrības piekļuvi informācijai un labu pārvaldību,
kā arī divi likumprojekti par partiju finansējuma
uzraudzību un augsta līmeņa amatpersonu atbildību. Pašlaik
tiek īstenots 2012.–2014. gada valsts plāns pret nelikumīgu
nodarbinātību un krāpniecību sociālā
nodrošinājuma jomā. Spānija ir arī paplašinājusi savu
starptautisko nolīgumu tīklu, lai apmainītos ar nodokļu
aprēķiniem vajadzīgo informāciju, un uzsākusi projektu
ar privātiem uzņēmumiem, lai izvērtētu iespējamos
uzlabojumus nodokļu atvieglojumu sistēmas pārvaldībā.
(19)
Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi
visaptverošu analīzi par Spānijas ekonomikas politiku. Tā ir
izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu.
Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību
ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās
politikas izveidē Spānijā, bet arī to atbilstību ES
noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka
jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā
ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos
valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas
ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir
atspoguļoti 1. līdz 8. ieteikumā.
(20)
Ņemot vērā šo izvērtējumu,
Padome ir izskatījusi Spānijas stabilitātes programmu, un
tās atzinums[10]
ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.
(21)
Ņemot vērā Komisijas
padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir
izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu.
Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011
6. pantu ir atspoguļoti 1., 2., 3., 4., 6., 7. un
8. ieteikumā.
(22)
Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī
veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz
to, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti
dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro. Spānijai būtu
arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu
īstenošana,
AR ŠO IESAKA Spānijai
laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam rīkoties
šādi.
1.           Sākot
no 2014. gada, pastiprināt budžeta stratēģiju, jo
īpaši pilnībā precizējot pamata pasākumus
2015. gadam un turpmākajam laikposmam, lai tādējādi līdz
2016. gadam ilgtspējīgā veidā novērstu
pārmērīgo budžeta deficītu, veicot strukturālās
korekcijas, kas paredzētas Padomes ieteikumā atbilstoši
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai.
Ilgstošai fiskālās nelīdzsvarotības korekcijai ir nepieciešams
ticamā veidā īstenot vērienīgas strukturālās
reformas, lai palielinātu pielāgošanās spējas un
veicinātu potenciālo izaugsmi un nodarbinātību. Pēc
pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas veikt
strukturālās korekcijas, lai sasniegtu vidējā termiņa
mērķi (katru gadu vismaz 0,5 % vai vairāk, ja ekonomiskie
apstākļi ir labvēlīgi), vai vajadzības
gadījumā nodrošināt parādsaistību noteikuma
ievērošanu, lai panāktu, ka augstā vispārējās
valdības parāda attiecība sāk ilgtspējīgi
samazināties. Nodrošināt, ka jaunā neatkarīgā
fiskālā iestāde pēc iespējas ātrāk
kļūst pilnībā darbotiesspējīga, un
nodrošināt, ka Budžeta stabilitātes konstitucionālajā
likumā paredzētie preventīvie, koriģējošie un izpildes
pasākumi tiek pilnībā īstenoti visos valdības
līmeņos, tostarp novēršot publiskā sektora komerciālos
parādus. Līdz 2015. gada februārim veikt sistemātisku
pārskatu par izdevumiem visos valdības līmeņos, lai
nodrošinātu publiskā sektora izdevumu efektivitātes un
kvalitātes uzlabošanu. Turpināt palielināt izmaksu lietderību
veselības aprūpes nozarē, jo īpaši vēl vairāk
racionalizējot izdevumus par zālēm (tostarp slimnīcās)
un pastiprinot koordināciju starp dažādiem aprūpes veidiem,
vienlaikus saglabājot neaizsargātākajām grupām pieeju
šai nozarei. Līdz 2014. gada beigām pieņemt visaptverošu
reformu nodokļu jomā, lai panāktu, ka nodokļu sistēma
ir vienkāršāka un vairāk rosina izaugsmi un darbvietu izveidi,
vides saglabāšanu un ieņēmumu stabilitāti. Šajā nolūkā
ieņēmumi ir jāpārorientē uz nodokļiem ar
mazāku kropļojošu ietekmi, piemēram, patēriņa un vides
nodokļiem (piemēram, degvielas nodokļiem) un regulāriem
īpašuma nodokļiem; jāatceļ neefektīvi izdevumi
iedzīvotāju un uzņēmumu ienākumu nodokļu
jomā; jāizvērtē iespēja samazināt darba
devēju sociālā nodrošinājuma iemaksas, jo īpaši slikti
atalgota darba gadījumā; jāturpina samazināt parādu
kropļojošo ietekmi uzņēmumu nodokļu jomā; jāveic
pasākumi, lai nepieļautu to, ka nodokļu sistēma kavē netraucētu
Spānijas iekšējā tirgus darbību. Pastiprināt
cīņu pret nodokļu nemaksāšanu.
2.           Pabeigt krājbanku
nozares reformu attiecībā uz sekundāro tiesību aktu
pieņemšanu un pabeigt valstij piederošo krājbanku
pārstrukturēšanu, lai tādējādi paātrinātu to
pilnīgu atveseļošanu un atvieglinātu to atgriešanos
privātā īpašumā. Atbalstīt banku centienus
saglabāt spēcīgus kapitāla rādītājus,
uzraudzīt Sareb darbību, lai nodrošinātu aktīvu
laicīgu pārdošanu, vienlaikus pēc iespējas samazinot
izmaksas, kas jāsedz nodokļu maksātājiem. Pabeigt
šobrīd veicamos pasākumus ar mērķi paplašināt MVU
piekļuvi finansējumam, jo īpaši pabeidzot pašreizējos
pasākumus ārpusbanku finanšu starpniecības uzlabošanai.
Novērst atlikušos trūkumus uzņēmumu
maksātnespējas regulējumā, jo īpaši uzlabojot
maksātnespējas administratoru zināšanas un palielinot tiesu
sistēmas jaudu izskatīt maksātnespējas lietas un
izstrādāt pastāvīgu regulējumu personu
maksātnespējas jomā.
3.           Veikt jaunus pasākumus,
lai samazinātu darba tirgus segmentāciju par labu stabilām un
kvalitatīvām darbvietām, tostarp samazinot darba līgumu
veidu skaitu un nodrošinot, ka līdzsvarotā veidā tiek izmantotas
ar atlaišanu no darba saistītās tiesības. Turpināt
regulāri uzraudzīt darba tirgus reformas. Veicināt tādu
reālās algas attīstību, kas atbilst darbvietu izveides
mērķim. Saistībā ar bezdarbnieka pabalstiem uzsvērt
darba meklēšanas prasību. Uzlabot aktīva darba tirgus politikas
(tostarp darbā pieņemšanas subsīdiju) efektivitāti un
mērķtiecīgumu, jo īpaši attiecībā uz
personām, kurām ir grūtāk piekļūt
nodarbinātībai. Pastiprināt koordināciju starp darba tirgus
un izglītības un apmācības politiku. Paātrināt
valsts nodarbinātības dienestu modernizāciju, lai
nodrošinātu efektīvu individuālu konsultēšanu,
piemērotas apmācības un darba atrašanu atbilstoši prasmēm,
veltot īpašu uzmanību ilgtermiņa bezdarbniekiem. Līdz 2014. gada
beigām nodrošināt efektīvu publiskā un privātā
sektora sadarbību darbā iekārtošanas pakalpojumu jomā un
uzraudzīt sniegto pakalpojumu kvalitāti. Nodrošināt
efektīvu vienotā nodarbinātības portāla darbību
un apvienot to ar turpmākiem pasākumiem darbaspēka
mobilitātes atbalstam.
4.           Īstenot Jauniešu
uzņēmējdarbības un nodarbinātības
2013.–2016. gada stratēģiju un izvērtēt tās
efektivitāti. Piedāvāt jauniešiem kvalitatīvas darba,
mācekļa prakses un stažēšanās iespējas un
attiecināt šos piedāvājumus arī uz nereģistrētiem
gados jauniem bezdarbniekiem saskaņā ar mērķiem, kas
noteikti Garantijas jauniešiem shēmā. Efektīvi īstenot
jaunās shēmas izglītības jomā, lai uzlabotu pamatskolas
un vidusskolas izglītības kvalitāti. Uzlabot norādes un
palielināt atbalstu to jauniešu grupām, kurus apdraud
priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas risks. Palielināt
profesionālās izglītības, apmācības un
augstākās izglītības atbilstību darba tirgus
vajadzībām, jo īpaši pastiprinot sadarbību ar darba
devējiem un atbalstot meistaru un pasniedzēju apmācību.
5.           Īstenot
2013.–2016. gada valsts rīcības plānu par sociālo
iekļaušanu un novērtēt tā efektivitāti, aptverot visus
šā plāna mērķus. Pastiprināt administratīvās
spējas un sadarbību starp nodarbinātības un
sociālajiem dienestiem, lai piedāvātu integrētus
risinājumus, kuru mērķis ir atbalstīt bezdarba
apdraudētās personas, un pilnveidotu procedūras, lai
sekmētu pāreju no minimālo ienākumu shēmām uz darba
tirgu. Sociālo pārvedumu progresivitātes un efektivitātes
nodrošināšanas nolūkā uzlabot ģimenes atbalsta shēmu
mērķtiecīgumu un to pakalpojumu kvalitāti, kas
paredzēti mājsaimniecībām ar maziem ienākumiem,
kurās dzīvo bērni.
6.           Nodrošināt, ka Likums
Nr. 20/1013 par tirgus viengabalainību tiek vērienīgi un
raiti īstenots visos pārvaldes līmeņos. Līdz
2014. gada beigām pieņemt profesionālo pakalpojumu un
profesionālo apvienību vērienīgu reformu, ar kuru tiek
noteiktas profesijas, kam ir vajadzīga reģistrācija profesionālā
organizācijā, kā arī profesionālo struktūru
pārredzamība un atbildība, un ar kuru tiek liberalizētas
nepamatoti ierobežotas profesionālas darbības un nodrošināta
tirgus viengabalainība attiecībā uz piekļuvi
profesionāliem pakalpojumiem un to veikšanu Spānijā. Vēl
vairāk saīsināt uzņēmuma izveidei vajadzīgo
procedūru ilgumu un samazināt šo procedūru izmaksas un skaitu.
Atcelt nepamatotus ierobežojumus izveidot mazumtirdzniecības telpas ar
lielu platību, jo īpaši pārskatot esošos reģionālos
plānošanas noteikumus. Noteikt finansējuma avotus jaunajai
zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas valsts
stratēģijai un nodrošināt, ka darbu sāk jaunā valsts
pētniecības aģentūra.
7.           Pēc reformas
pieņemšanas 2013. gadā nodrošināt, ka, sākot no
2014. gada, tiek efektīvi novērsts deficīts
elektroenerģijas sistēmā, tostarp vajadzības gadījumā
veicot turpmākus strukturālus pasākumus. Risināt maksas
autoceļu maksātnespējas problēmu tā, lai līdz
minimumam mazinātu izmaksas valstij. Līdz 2014. gada beigām
izveidot neatkarīgu novērtēšanas punktu, lai sekmētu
turpmāku lielu infrastruktūras projektu izvērtējumu. Veikt
pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu konkurenci kravu un
pasažieru dzelzceļa pakalpojumu jomā.
8.           Visos valdības
līmeņos īstenot ieteikumus, kurus izteica komiteja valsts
pārvaldes reformas jomā. Pastiprināt kontroles mehānismus
un palielināt administratīvo lēmumu pārredzamību, jo
īpaši reģionālajā un vietējā līmenī.
Pabeigt un cieši uzraudzīt šobrīd veicamos pasākumus
cīņā pret ēnu ekonomiku un nedeklarētu
nodarbinātību. Pieņemt sāktās tiesu iestāžu
struktūras un tiesu kartes reformas un nodrošināt pieņemto
reformu īstenošanu.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
[2]               OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.
[3]               COM(2014) 410 final.
[4]               P7_TA(2014)0128 un P7_TA(2014)0129.
[5]               OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.
[6]               C(2013) 8003 final.
[7]               COM(2013) 800 final.
[8]               COM(2013) 790 final.
[9]               SWD(2014) 80 final.
[10]             Saskaņā ar Padomes Regulas (EK)
Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


title: Padomes Ieteikums (2017. gada 11. jūlijs) par Spānijas 2017. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2017. gada stabilitātes programmu

text:
               9.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 261/31

         PADOMES IETEIKUMS
   (2017. gada 11. jūlijs)
   par Spānijas 2017. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas 2017. gada stabilitātes programmu
   (2017/C 261/08)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija 2016. gada 16. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2017. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes apstiprināja 2017. gada 9. un 10. marta Eiropadome. Komisija 2016. gada 16. novembrī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Spānija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku, ko apstiprināja 2017. gada 9. un 10. marta Eiropadome. Padome 2017. gada 21. martā pieņēma Ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (“ieteikums par eurozonu”) (3).

               (2)

               Ņemot vērā to, ka Spānija ir dalībvalsts, kuras valūta ir euro, un ekonomiskajā un monetārajā savienībā starp ekonomikām ir cieša savstarpējā saikne, Spānijai būtu jānodrošina pilnīga un savlaicīga ieteikuma par eurozonu īstenošana, kā tas ir atspoguļots 1.–3. ieteikumā turpmāk.

               (3)

               2017. gada ziņojums par Spāniju tika publicēts 2017. gada 22. februārī. Tajā tika izvērtēti Spānijas panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti Padomes 2016. gada 12. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, turpmākie pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējos gados pieņemtajiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, un Spānijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2017. gada 22. februārī. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Spānijā ir makroekonomikas nelīdzsvarotība, kurai ir pārrobežu nozīme. Konkrētāk – tekošā konta pārpalikums samazina Spānijas neto ārējās saistības, taču tās joprojām ir diezgan lielas un pakļauj valsti izmaiņām tirgus noskaņojumā. Privātā sektora parāds ir ievērojami samazinājies, jo īpaši uzņēmumu gadījumā, taču mājsaimniecību parāds vēl aizvien ir augsts. Ekonomikas izaugsme ir kļuvusi par galveno dzinuli parāda samazināšanai, taču fiskālās stabilitātes riski vidējā termiņā saglabājas augstā līmenī. Īpaši svarīgi ir rīkoties, lai samazinātu risku, ka nelīdzsvarotība nelabvēlīgi ietekmēs Spānijas ekonomiku un – ņemot vērā valsts lielumu un pārrobežu nozīmi – ekonomisko un monetāro savienību. Finanšu sektors ir turpinājis saglabāt augstu stabilitātes līmeni, ko veicina šajā sektorā notiekošā pārstrukturēšana, nelielās finansēšanas izmaksas un ekonomikas atlabšana. Pēdējos gados ir vērojams spēcīgs darbvietu skaita pieaugums, un bezdarba līmenis ir strauji samazinājies, taču vēl aizvien ir ļoti augsts. Darba tirgus reformas un algu pieauguma ierobežošana pēdējos gados ir būtiski sekmējušas jaunu darbvietu noturīgu izveidi un konkurētspējas uzlabošanu.

               (4)

               Spānija 2017. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2017. gada valsts reformu programmu un 2017. gada 29. aprīlī – savu 2017. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika izvērtētas vienlaikus.

               (5)

               Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir iekļauti Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondi) 2014.–2020. gadam plānošanā. Kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 (4) 23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Komisija ir sniegusi papildu norādes par to, kā tā izmantotu minēto noteikumu norādēs par to pasākumu piemērošanu, kuri saista ESI fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību.

               (6)

               Spānija šobrīd ir Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajā daļā. 2017. gada stabilitātes programmā Spānija plāno līdz 2018. gadam novērst pārmērīgo deficītu atbilstīgi Padomes 2016. gada 8. augusta Lēmumam, ar ko Spānijai pieprasa veikt pasākumus budžeta deficīta samazināšanai, kuru uzskata par nepieciešamu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju (“Padomes 2016. gada 8. augusta Lēmums”). Tiek plānots, ka nominālais deficīts turpinās samazināties, 2020. gadā sasniedzot 0,5 % no IKP. 2017. gada stabilitātes programmā izklāstīto izdevumu prognozēs ir ņemta vērā iespējamo saistību realizēšanās autoceļu jomā un finanšu nozarē; minētās saistības sasniedz gandrīz 0,4 % no IKP 2017. gadā un 0,2 % no IKP 2018. gadā. 2017. gada stabilitātes programmas darbības laikā netiek plānots sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi – līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē. Prognozēts, ka pārrēķinātā strukturālā bilance (5) 2020. gadā sasniegs -1,9 % no IKP. 2017. gada stabilitātes programmā prognozēts, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2017. gadā samazināsies līdz 98,8 %, 2018. gadā – līdz 97,6 %, savukārt 2020. gadā – līdz 92,5 %. 2017. gada stabilitātes programmas makroekonomiskie pieņēmumi ir ticami līdz 2018. gadam, savukārt attiecībā uz laikposmu pēc tam tie kļūst nedaudz optimistiski. Plānotā mērķu sasniegšana kopumā joprojām ir atkarīga no labām ekonomikas attīstības perspektīvām, kas tomēr ir pakļautas riskiem. Citi riski fiskālo mērķu sasniegšanai ir saistīti ar neskaidrību par nesen īstenoto nodokļu pasākumu ietekmi. Turklāt, pieņemot, ka iespējamās saistības (kuras nav iekļautas Komisijas 2017. gada pavasara prognozē) realizējas, programma ir atkarīga no ievērojami lielākas izdevumu ierobežošanas 2017. un 2018. gadā, nekā paredzēts Komisijas prognozē. Visbeidzot, pasākumi, kas vajadzīgi, lai veicinātu plānoto deficīta mērķu sasniegšanu 2018. gadā, vēl nav precizēti.

               (7)

               Padome 2016. gada 8. augustā pieprasīja Spānijai līdz 2018. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficīta situāciju un jo īpaši samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu 2016. gadā līdz 4,6 % no IKP, 2017. gadā – līdz 3,1 % no IKP un 2018. gadā – līdz 2,2 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2016. gada pavasara prognozi, šis vispārējās valdības bilances uzlabojums tika uzskatīts par atbilstošu strukturālās bilances pasliktinājumam par 0,4 % no IKP 2016. gadā un uzlabojumam par 0,5 % no IKP gan 2017., gan 2018. gadā. 2016. gadā Spānijas nominālais deficīts bija 4,5 % no IKP, kas ir nedaudz zem Padomes 2016. gada 8. augusta Lēmumā noteiktā. Saskaņā ar Komisijas 2017. gada pavasara prognozi paredzams, ka nemainīgas politikas gadījumā nominālais deficīts 2017. gadā samazināsies līdz 3,2 % no IKP un turpinās samazināties 2018. gadā – līdz 2,6 % no IKP, kas attiecīgi par 0,1 % un 0,4 % no IKP pārsniedz 2017. gada stabilitātes programmā izklāstītos un Padomes noteiktos nominālā deficīta mērķus. Atšķirībā no 2017. gada stabilitātes programmas šajā prognozē netiek pieņemts, ka realizēsies iepriekš minētās iespējamās saistības. Paredzams, ka 2016. un 2017. gadā kumulatīvie fiskālie centieni tiks par mata tiesu īstenoti, savukārt nemainīgas politikas gadījumā tiek prognozēts, ka 2018. gadā tie nesasniegs Padomes 2016. gada 8. augusta Lēmumā prasīto apmēru. Turklāt Padome 2016. gada augustā lūdza Spāniju veikt pasākumus savas fiskālās sistēmas uzlabošanai, taču 2017. gada stabilitātes programmā nav informācijas par plāniem, kuru mērķis ir stiprināt Likumā par stabilitāti iekļautā izdevumu noteikuma ieguldījumu publisko finanšu stabilitātē. Kopumā Padome uzskata, ka būs vajadzīgi turpmāki pasākumi, jo īpaši 2018. gadā, lai ievērotu Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus un jo īpaši Padomes 2016. gada 8. augusta Lēmuma nosacījumus.

               (8)

               Spānijai joprojām trūkst skaidra un saskaņota publiskā iepirkuma politikas satvara, kas nodrošina atbilstību tiesību aktiem un augstu konkurences un ekonomiskās efektivitātes līmeni, ko panāktu, izmantojot efektīvus ex ante un ex post kontroles mehānismus un nodrošinot lielāku pārredzamību un koordināciju līgumslēdzējās iestādēs un struktūrās visos valdības līmeņos. 2017. gadā valdība ir nākusi klajā ar dažiem pasākumiem, kuri uzlabotu publiskā iepirkuma uzraudzības sistēmu un pašlaik gaida parlamenta apstiprinājumu.

               (9)

               Spānija ir guvusi panākumus cīņā pret korupciju, jo īpaši attiecībā uz administratīvo lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību, konkrētāk – tā ir ieviesusi tiesību aktus par partiju finansējuma pārredzamību, aktīvu atklāšanu un interešu konfliktiem. Uzsvars tagad tiek likts uz šo pasākumu īstenošanu. Tomēr, neraugoties uz to, ka ir pieaudzis vietēja un reģionāla līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanas skaits, šajos valdības līmeņos nav izstrādātas individuāli pielāgotas un preventīvas stratēģijas korupcijas risku mazināšanai, kā arī nav ieviesta kopīga, dažādus valdības līmeņus aptveroša preventīva stratēģija. Vēl nav veikti specifiski turpmāki pasākumi attiecībā uz tādām citām nepilnībām kā, piemēram, trauksmes cēlēju aizsardzībai paredzētu tiesību aktu nepilnības, nesen izveidotā interešu konfliktu novēršanas biroja neatkarības pakāpe un lobēšanas regulējuma trūkums. Vēl viens jautājums attiecas uz ilgstošām tiesas procedūrām korupcijas lietās. 2015. gadā tika grozīts Kriminālprocesa likums, lai ierobežotu izmeklēšanām atvēlēto laiku un samazinātu kriminālprocesu nepamatotu kavēšanos. Tomēr tas varētu palielināt risku, ka procesuālie termiņi nav pietiekami sarežģītu korupcijas lietu apstrādei, ja noteikumi, ar kuriem piešķir atļaujas laikposmus pagarināt, izrādīsies restriktīvi.

               (10)

               Neraugoties uz to, ka PVN standarta likme atbilst Savienības vidējam rādītājam un PVN iekasēšanas atšķirības ir zemā līmenī vai pazeminās, Spānijas ieņēmumi no PVN ir salīdzinoši mazi. Tas galvenokārt skaidrojams ar to, ka Spānija dažādiem izstrādājumiem un pakalpojumiem plaši piemēro atbrīvojumus vai samazinātas likmes. Rezultātā Spānijā 2014. gadā bija Savienībā vislielākās PVN politikas radītās atšķirības (59 % salīdzinājumā ar Savienības vidējo rādītāju, kas ir aptuveni 44 %). Līdzīgā kārtā arī Spānijas ieņēmumi no vides nodokļiem ir vieni no mazākajiem Savienībā, neraugoties uz dažiem pasākumiem, kas veikti pēdējos gados, galvenokārt enerģētikas nozarē. Piesārņojuma un resursu izmantošanas aplikšana ar nodokļiem var palielināt ieņēmumus un radīt būtiskus ieguvumus sociālajā un vides jomā. Regulējumā pastāv arī atšķirības, kas reģionālajā līmenī rada neviendabīgu pieeju dažiem vides nodokļiem. Attiecībā uz izdevumiem valdība ir uzdevusi Spānijas neatkarīgajai fiskālajai iestādei AIReF veikt izdevumu pārskatīšanu, kas aptver visus vispārējās valdības līmeņus. Šī pārskatīšana var palīdzēt apzināt jomas, kurās izdevumu vajadzības var apmierināt, efektīvāk izmantojot resursus.

               (11)

               Pēdējos gados ir vērojams spēcīgs darbvietu skaita pieaugums, ko sekmē darba tirgus reformas un algu pieauguma ierobežošana. Bezdarba līmenis ir strauji samazinājies, taču joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā, jo īpaši jauniešu un mazkvalificētu personu vidū, radot risku, kas šie cilvēki attālinās no darba tirgus. Gandrīz puse bezdarbnieku ir bez darba vairāk nekā gadu. Spānija veic pasākumus, lai atbalstītu jauniešus, jo īpaši paplašinot shēmas “Garantija jauniešiem” (6) atbilstības kritērijus, un lai palielinātu individuālo atbalstu, ko saņem ilgstoši bezdarbnieki. Šo pasākumu efektivitāte ir arī atkarīga no reģionālo valsts nodarbinātības dienestu darbības rezultātiem. Pastāv iespējas pastiprināt šo dienestu sadarbību ar sociālajiem dienestiem, lai uzlabotu lielāka apmēra pakalpojumu sniegšanu darba meklētājiem, jo īpaši ilgstošiem bezdarbniekiem un personām, kuras piedalās ienākumu garantēšanas shēmās. Vienlaikus varētu uzlabot valsts nodarbinātības dienestu sadarbību ar darba devējiem, jo īpaši palielinot nodarbinātības dienestu piedāvāto vakanču īpatsvaru.

               (12)

               Pagaidu nodarbinātības īpatsvars Spānijā ir viens no augstākajiem Savienībā, un daudziem pagaidu darba līgumiem ir ļoti īss termiņš. Rādītāji, kas raksturo pāreju no pagaidu uz pastāvīgiem līgumiem, ir ļoti zemi salīdzinājumā ar Savienības vidējo līmeni. Plašā pagaidu līgumu izmantošana iet kopsolī ar mazāku ražīguma pieaugumu (tostarp tādēļ, ka ir mazāk iespēju piedāvāt apmācību darbavietā), sliktākiem darba apstākļiem un augstāku nabadzības risku. Šķiet, ka nesenās darba tirgus reformas zināmā mērā ir pozitīvi ietekmējušas to, ka ir samazinājusies segmentācija starp pastāvīgiem un pagaidu līgumiem, un šobrīd notiekošā darba inspekciju pastiprināšana dod pozitīvus rezultātus pagaidu darba līgumu ļaunprātīgas izmantošanas nepieļaušanā. Tomēr dažas Spānijas darba tirgus iezīmes joprojām varētu atturēt no pieņemšanas darbā ar pastāvīgiem līgumiem, tostarp neskaidrība, kas pastāv juridiska strīda gadījumā pēc atlaišanas no darba, kā arī salīdzinoši lieli atlaišanas pabalsti, kuri tiek maksāti darba ņēmējiem ar pastāvīgiem līgumiem. Turklāt darbā pieņemšanas stimulu sistēma vēl aizvien ir sadrumstalota un nav efektīvi vērsta uz to, lai sekmētu beztermiņa nodarbinātību. Kaut arī Spānija nesen – pēc 2014. gadā panāktās vienošanās starp valdību un sociālajiem partneriem – izveidoja darba grupu nodarbinātības kvalitātes jautājumos, Spānija vēl nav izstrādājusi visaptverošu plānu darba tirgus segmentācijas apkarošanai.

               (13)

               Ienākumu garantiju shēmu attiecināmības nosacījumi, kā arī saikne starp aktivizēšanu un aizsardzību joprojām atšķiras dažādu reģionu un shēmu starpā. Ienākumu garantiju noteikumos nav ietvertas atsevišķas neaizsargātās grupas. Shēmu ierobežotā efektivitāte ir daļēji izskaidrojama ar lielām reģionālo minimālo ienākumu shēmu atbilstības un piekļuves nosacījumu atšķirībām, kā arī ar to, ka valsts mēroga pabalstu sistēma ir sadalīta vairākās shēmās, kas pievēršas dažādām darba meklētāju kategorijām un ko pārvalda dažādas pārvaldes struktūras. Sadrumstalotība rada tā atbalsta pārtrauktību, ko piešķir personām, kurām tas vajadzīgs, un kavē integrētu risinājumu īstenošanu. Reaģējot uz daudzajām problēmām, pašlaik tiek veikts pētījums, kura mērķis ir novērtēt valsts un reģionālā mēroga ienākumu atbalsta shēmu efektivitāti. Ģimenes pabalsti nav pienācīgi mērķorientēti. Turklāt, ņemot vērā nodokļu kredītu ietekmi, nodokļu atvieglojumu sistēma kopumā ir nedaudz regresīva. Papildus tam bērnu aprūpes iespēju izmantošana būtiski palielinās tad, ja pieaug ģimenes ienākumi, kas norāda uz to, ka vecāki ar maziem ienākumiem saskaras ar šķēršļiem šo iespēju izmantošanā. Ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniegšana uzlabojas, taču atšķiras atkarībā no reģiona, un pašreizējās vajadzības vēl aizvien nav apmierinātas.

               (14)

               Vāji izglītības rezultāti negatīvi ietekmē ražīguma pieauguma ilgtermiņa potenciālu Spānijā. Neraugoties uz būtiskiem uzlabojumiem pēdējos gados, priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā. Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītāji un skolēnu rezultāti dažādos reģionos ievērojami atšķiras, jo īpaši pamatprasmju gadījumā. Skolotāju apmācība un individuāls skolēnu atbalsts ir vieni no aspektiem, kas veicina sekmīgu izglītību skolās, kuras atrodas labus rezultātus uzrādošos reģionos. Spānijā ir otrais augstākais klašu atkārtošanas rādītājs Savienībā, kas palielina risku priekšlaicīgi pārtraukt mācības skolā, samazina izredzes sasniegt iecerēto un palielina izglītības izmaksas. Terciārās izglītības ieguvēju nodarbinātības līmenis joprojām ir salīdzinoši zems. Nelielā studentu un akadēmiskā personāla mobilitāte, ierobežotās stažēšanās iespējas, stimulu trūkums un augstskolu pārvaldības neelastība vēl aizvien ir šķēršļi, kas kavē sadarbību ar uzņēmumiem izglītības vai pētniecības jomā.

               (15)

               Lai sekmētu ražīgumu un konkurētspēju, Spānijai par labu nāktu turpmāka pētniecības un inovācijas veicināšana. Tomēr inovācijas rezultāti pasliktinās un tagad ir zemākā līmenī nekā 2007. gadā, savukārt valsts atpalicība no Savienības vidējā rādītāja laika gaitā ir palielinājusies. Vāji rezultāti inovācijas jomā sakrīt ar privāto pētniecības un izstrādes izdevumu samazināšanos un norāda uz trūkumiem pētniecības un inovācijas pārvaldības satvarā. 2017. gada sākumā darbību ir sākusi Valsts pētniecības aģentūra, kas atbild par centrālās valdības piešķirtā pētniecības un inovācijas finansējuma pārvaldību. Līdz šim nav ieviesta atbalsta programmu budžetu sistemātiska daudzgadu plānošana. Arī atbalsta programmu efektivitāte netiek sistemātiski izvērtēta, lai uzlabotu šo programmu struktūru un īstenošanu. Stimulu trūkuma un augstskolu pārvaldības neelastības dēļ arī publiskā un privātā sektora sadarbība joprojām ir vāja, un pētnieku mobilitāte starp publisko un privāto sektoru ir zema. Koordinācija starp dažādiem valdības līmeņiem nav optimāla, kā rezultātā valsts un reģionālās politikas virzienos nav pilnīgas sinerģijas.

               (16)

               Šķiet, ka Spānijas mazo uzņēmumu ražīgums ir ievērojami zemāks par salīdzināmu uzņēmumu ražīgumu citās lielās dalībvalstīs. Ņemot vērā mazo uzņēmumu izplatību Spānijā, tas būtiski ietekmē ražīgumu ekonomikā kopumā. Tāpēc, mazinot šķēršļus uzņēmumu izveidei, darbībai un izaugsmei, palielinātos investīcijas un ražīgums. Spānijas valdība pēdējos gados pieņēma vairākus pasākumus, kuru mērķis ir atvieglot uzņēmumu dibināšanu un izaugsmi. Šo reformu konsolidēšana un pilnīga īstenošana ir ļoti svarīga, lai pilnībā gūtu labumu no tām. 2013. gadā pieņemtais tirgus vienotības likums ir sekmējis to, ka tiek samazinātas papildu izmaksas, ko uzņēmējiem rada uzņēmējdarbības normu būtiskās atšķirības un pārklāšanās dažādos reģionos. Tas, ka uzņēmumi aizvien biežāk izmanto šajā likumā paredzēto sūdzību izskatīšanas mehānismu, lai tirgus piekļuves šķēršļu gadījumos meklētu tiesisko aizsardzību, norāda uz nepieciešamību, iespējams, vēl vairāk vienkāršot licencēšanas procedūras. Jāpieliek lielākas pūles, lai panāktu koordināciju starp attiecīgajām valsts pārvaldes iestādēm, tostarp nozaru konferenču līmenī. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu, ka esošie un gaidāmie tiesību akti visos līmeņos efektīvi novērš nevajadzīgos šķēršļus ienākšanai tirgū, tostarp attiecībā uz jauniem uzņēmējdarbības modeļiem sadarbīgajā ekonomikā. Divkāršas atļaujas mazumtirdzniecības uzņēmumu dibināšanai joprojām nevajadzīgi ierobežo ienākšanu tirgū mazumtirdzniecības nozarē. Reģionālajos tiesību aktos paredzētie tirgus piekļuves noteikumi tādu pakalpojumu nozarē, kurus sniedz transportlīdzekļi ar vadītājiem, un īstermiņa īres mājokļu pakalpojumu nozarē varētu nevajadzīgi kavēt līdzsvarotu sadarbīgās ekonomikas attīstību. 2017. gada pirmajos mēnešos Spānija ir veikusi pasākumus, lai ieviestu dzīvē tirgus vienotības likumu; kā piemērs ir minamas nesen pieņemtās norādes šā likuma īstenošanai, kā arī publicētais katalogs par labo un slikto praksi likuma piemērošanā.

               (17)

               Profesionālo pakalpojumu regulējums joprojām ir visai ierobežojošs. Protekcionistiskas tiesības (“rezervētās darbības”) tiek selektīvi piešķirtas dažiem pakalpojumu sniedzējiem, izslēdzot citus pakalpojumu sniedzējus ar attiecīgu līdzīgu kvalifikāciju. Ir daudzas profesijas, kuru pārstāvjiem obligāti jābūt profesionālas apvienības locekļiem. Būvinženieru, arhitektu un tūristu gidu profesijās ierobežotības līmenis Spānijā ir augstāks par vidējo svērto rādītāju Savienībā. Patentu aģentu un juristu profesijās tas ir zemāks par Savienības vidējo rādītāju, kaut arī pieeja jurista profesijai ir stingrāk ierobežota nekā jebkurai citai profesijai Spānijā. Vēl nav pieņemts likumprojekts par profesionālajiem pakalpojumiem, ar kuru cita starpā paredzēts racionalizēt noteikumus par dalību profesionālajās apvienībās. Ar šo reformu arī paredzēts palielināt profesionālo organizāciju pārredzamību un pārskatatbildību, darīt pieejamas nepamatotas rezervētās darbības un aizsargāt tirgus vienotību attiecībā uz profesionālo pakalpojumu pieejamību un sniegšanu Spānijā.

               (18)

               2017. gada Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Spānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi 2017. gada stabilitātes programmu un 2017. gada valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Spānijai adresētiem ieteikumiem. Izvērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Spānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

               (19)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi 2017. gada stabilitātes programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā turpmāk.

               (20)

               Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2017. gada valsts reformu programmu un 2017. gada stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk 1.–3. ieteikumā,

         AR ŠO IESAKA Spānijai 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

               1.

               Nodrošināt atbilstību Padomes 2016. gada 8. augusta Lēmumam, tostarp arī pasākumiem, kuru mērķis ir stiprināt fiskālo sistēmu un publiskā iepirkuma politikas satvaru. Veikt izdevumu visaptverošu pārskatu, lai apzinātu iespējamās jomas izdevumu efektivitātes uzlabošanai.

               2.

               Pastiprināt koordināciju starp reģionālajiem nodarbinātības dienestiem, sociālajiem dienestiem un darba devējiem, lai labāk ņemtu vērā darba meklētāju un darba devēju vajadzības. Veikt pasākumus, lai sekmētu pieņemšanu darbā ar beztermiņa līgumiem. Samazināt ienākumu garantiju shēmu reģionālās atšķirības un sadrumstalotību un uzlabot ģimenes atbalstu, tostarp kvalitatīvas bērnu aprūpes pieejamību. Palielināt terciārās izglītības atbilstību darba tirgum. Samazināt izglītības rezultātu reģionālās atšķirības, jo īpaši uzlabojot skolotāju apmācību un skolēniem paredzēto individuālo atbalstu.

               3.

               Nodrošināt pienācīgas un ilgtspējīgas investīcijas pētniecībā un inovācijā un uzlabot šo investīciju pārvaldību visos valdības līmeņos. Nodrošināt tirgus vienotības likuma pienācīgu un laicīgu īstenošanu attiecībā uz esošajiem un turpmākajiem tiesību aktiem.

      Briselē, 2017. gada 11. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. TÕNISTE

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

      (3)  OV C 92, 24.3.2017., 1. lpp.

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

      (5)  Cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus, ko Komisija pārrēķina, izmantojot vispārpieņemtu metodoloģiju.

      (6)  Padomes Ieteikums (2013. gada 22. aprīlis) par garantijas jauniešiem izveidi (OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.).

      (7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


title: Eiropas Centrālās bankas Ieteikums ( 2009. gada 14. decembris ) Eiropas Savienības Padomei par Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ārējo revidentu (ECB/2009/26)

text:
               18.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 308/1

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

   (2009. gada 14. decembris)
   Eiropas Savienības Padomei par Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ārējo revidentu
   (ECB/2009/26)
   2009/C 308/01
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland pašreizējā ārējā revidenta pilnvaras beidzās pēc 2008. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ vajadzīgs iecelt ārējo revidentu laika posmam, kas sākas 2009. finanšu gadā.

               (3)

                  Central Bank and Financial Services Authority of Ireland par savu ārējo revidentu 2009.–2011. finanšu gadā ir izvēlējusies Deloitte & Touche,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   Tiek ieteikts par Central Bank and Financial Services Authority of Ireland ārējo revidentu 2009.–2011. finanšu gadā iecelt Deloitte & Touche.

      Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 14. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET


				|

		52012DC0318

			Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Itālijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2012.–2015. gada stabilitātes programmu /* /2012/0XXX draft - 2012/ () */

			   	Ieteikums
PADOMES IETEIKUMS
par Itālijas 2012. gada valsts
reformu programmu
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Itālijas 2012.–2015. gada
stabilitātes programmu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta
2. punktu un 148. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes
1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta
stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un
koordinācijas stiprināšanu[1] un
jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (EK) Nr. 1176/2011 par
to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko
nelīdzsvarotību[2], un
jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu[3],
ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[4],
ņemot vērā Eiropadomes
secinājumus,
ņemot vērā
Nodarbinātības komitejas atzinumu,
pēc apspriešanās ar Ekonomikas un
finanšu komiteju,
tā kā:
(1)
Eiropadome 2010. gada 26. martā
piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības
stratēģiju „Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka
ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot
uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu
Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un
konkurētspēju.
(2)
Padome 2010. gada 13. jūlijā
pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības
vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm
(2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu
par dalībvalstu nodarbinātības politikas
pamatnostādnēm[5], kas kopā veido
„integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika
aicinātas ņemt vērā šīs integrētās
pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības
politikā.
(3)
Padome 2011. gada 12. jūlijā
pieņēma ieteikumu par Itālijas valsts reformu programmu
2011. gadam un sniedza atzinumu par Itālijas atjaunināto
stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam.
(4)
Komisija 2011. gada 23. novembrī
pieņēma otro gada izaugsmes pētījumu,
tādējādi uzsākot otro Eiropas ex-ante un
integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz
stratēģiju „Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī,
pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma
Brīdinājuma mehānismu ziņojumu[6],
kurā Itālija minēta kā viena no dalībvalstīm, par
kurām būtu jāsagatavo padziļināts pārskats.
(5)
Eiropadome 2012. gada 2. martā
apstiprināja, ka prioritātes ir nodrošināt finanšu
stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un sekmēt izaugsmi. Tā
uzsvēra, ka jāpanāk diferencēta, izaugsmei
labvēlīga fiskālā konsolidācija, ekonomikā
jāatjauno parastie kreditēšanas nosacījumi, jāveicina
izaugsme un konkurētspēja, jārisina bezdarba problēma un
krīzes sociālās sekas un jāmodernizē publiskā
pārvalde.
(6)
Eiropadome 2012. gada 2. martā aicināja
dalībvalstis, kas piedalās paktā "Euro plus",
savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai
tās varētu ietvert stabilitātes vai konverģences
programmās un valsts reformu programmās.
(7)
Itālija 2012. gada 30. aprīlī
iesniedza savu 2012. gada stabilitātes programmu, kas attiecas uz
2012.–2015. gadu, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas
izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to
savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā
pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011
5. pantu, izvērtēja, vai Itāliju skar makroekonomiskā
nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā
pārskatā[7] secināja, ka
Itālijā pastāv nelīdzsvarotība, kas gan nav
pārmērīga. Konkrētāk, lai gan valsts parāds jau
tiek rūpīgi kontrolēts saskaņā ar Stabilitātes un
izaugsmes paktu, uzmanība jāpievērš makroekonomiskajām
norisēm eksporta jomā, lai samazinātu iespējamo
nelabvēlīgo ietekmi uz ekonomikas funkcionēšanu.
(8)
Pamatojoties uz stabilitātes programmas
novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) 1466/97
5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka programmas pamatā esošais
makroekonomiskais scenārijs ir ticams, ar nosacījumu, ka
nepasliktinās apstākļi finanšu tirgos. Saskaņā ar
Komisijas 2012. gada pavasara prognozi reālais IKP šogad krasi
samazināsies, bet 2013. gadā sāks pakāpeniski pieaugt.
Saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta
novēršanas procedūru programmā izklāstītās
budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam
samazināt vispārējās valdības budžeta deficītu
līdz atsauces vērtībai — 3 % no IKP, vēl
vairāk ierobežojot izdevumus un rodot papildu ieņēmumus. Programmā
apstiprinātais vidējā termiņa mērķis (VTM)
pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas ir
līdzsvarots budžeta stāvoklis strukturālā izteiksmē,
kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta
prasības. To plānots sasniegt 2013. gadā, t.i., vienu gadu
agrāk, nekā bija paredzēts iepriekšējā
stabilitātes programmā. Pamatojoties uz
(pārrēķināto) strukturālo deficītu[8],
laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam plānotie
fiskālie pasākumi vidēji gadā krietni pārsniedz 0,5%
no IKP, ko Padome ieteica saskaņā ar pārmērīga budžeta
deficīta novēršanas procedūru. Paredzētais korekciju temps
2013. gadā strukturālā izteiksmē ir pietiekams VTM
sasniegšanai attiecīgajā gadā, un plānotais valdības
izdevumu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionārus
pasākumus ieņēmumu palielināšanai, atbilstu Stabilitātes
un izaugsmes pakta izdevumu griestiem. Programmā prognozēts, ka valdības
parāda attiecība pret IKP sasniegs maksimumu 2012. gadā un
pēc tam aizvien straujāk samazināsies, jo palielināsies
primārais pārpalikums. 2013.–14. gadā Itālijā
būs pārejas periods, un tās budžeta plāni nodrošina
pietiekamu virzību, lai būtu iespējams izpildīt
Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto parāda
samazināšanas nosacījumu, kā to apstiprina arī Komisijas
2012. gada pavasara prognoze. Saskaņā ar plāniem parāda
samazināšanas nosacījums tiks izpildīts pārejas perioda
beigās (2015. gads). Lai sasniegtu minēto budžeta deficīta un
parāda apjomu, būs vajadzīga stingra un rūpīga
2010.–11. gadā pieņemto budžeta korektīvo pasākumu
īstenošana. Visbeidzot, ir pamats uzskatīt, ka Itālijas publisko
finanšu ilgtspēju ilgtermiņā apdraud vidējs risks.
(9)
Attiecībā uz fiskālo satvaru
Itālijas parlaments ir apstiprinājis likumprojektu, ar ko
Itālijas konstitūcijā tiek ieviests līdzsvarota budžeta
noteikums. Būs nepieciešami īstenošanas normatīvie akti, kuros
precizēti šī noteikuma būtiskākie principi, t.i.,
piemērošanas kārtība, pienācīgi korekcijas
mehānismi un izņēmuma klauzulas, kā arī
nepieciešamā koordinācija dažādos valsts pārvaldes
līmeņos. Valdība ir apņēmusies panākt publisko
izdevumu lietderības un kvalitātes noturīgu uzlabošanos,
padziļināti izvērtējot izdevumus visos pārvaldes
līmeņos. Šāda izdevumu pārskatīšana arī
ļautu par prioritāriem izvirzīt izaugsmei labvēlīgus
izdevumu posteņus. Ar tādu pašu mērķi tiek
pārorientēta struktūrfondu izmantošana saskaņā ar
2011. gada martā veiktajiem pasākumiem un 2011. gada novembra
kohēzijas rīcības plānu, kura mērķis ir
paātrināt struktūrfondu apguvi. Tomēr
administratīvās rīcībspējas būtiski trūkumi
vēl aizvien kavē līdzekļu apgūšanu un
tādējādi arī plāna īstenošanu, īpaši
konverģences reģionos.
(10)
Nodokļu sistēmas struktūra un plaši
izplatītā izvairīšanās no nodokļiem un nelegālais
darbs ir nelabvēlīgi ietekmējuši Itālijas ekonomikas
rādītājus. Nodokļu nomaksu un pārvaldību
ietekmē arī ļoti dažādi nodokļu izdevumi un
sarežģītas un apgrūtinošas administratīvās
procedūras. Nodokļu sloga daļēja pārnešana no
ražošanas faktoriem uz patēriņu un īpašumu ir svarīgs
pirmais solis, lai padarītu nodokļu struktūru izaugsmei
labvēlīgāku, tomēr uzsāktais ir jāturpina,
tajā pašā laikā pienācīgu uzmanību pievēršot
sadalījuma ietekmei.
(11)
Sociālo partneru 2011. gada jūnijā
panāktā vienošanās reformēt koplīgumu sistēmu ir
oficiāli iestrādāta tiesību aktos. Tas dotu iespēju
plašāk izmantot uzņēmuma līmeņa līgumus,
tādējādi ņemot vērā konkrētu ražošanas
darbību vajadzības. Tomēr koplīgumu sistēma
jāreformē vēl pamatīgāk, lai atrisinātu
problēmu, kad nominālo darbaspēka izmaksu pieaugums
Itālijā ir straujāks nekā tās tirdzniecības
partneriem, kas ir viens no Itālijas konkurētspējas
samazināšanās galvenajiem iemesliem, proti, jāpanāk
elastīgāka sistēma nozaru līmenī valsts
mērogā. Valdība 2012. gada aprīlī ierosināja
vērienīgu darba tirgus reformu, lai risinātu Itālijas darba
tirgus iesīkstējušās problēmas, tostarp
sadrumstalotību. Šī reforma jāpieņem steidzami, lai
nodrošinātu, ka tās mērķi un vēriens ir
samērā ar Itālijas darba tirgus problēmām. Cieši
jāpārrauga nodarbinātības dienestu liberalizācijas
apjoms un efektivitāte.
(12)
Neraugoties uz centieniem uzlabot sieviešu
nodarbināmību, galvenokārt ar mērķtiecīgiem
nodokļu atvieglojumiem, Itālijā sieviešu
nodarbinātības līmenis ir ievērojami zemāks
(46,5 % 2011. gadā) nekā ES 27 vidējais
rādītājs (58,5 % 2011. gadā). Vajadzīgi
plašāki pasākumi bērnu un vecu cilvēku aprūpes
iestāžu jomā. Sevišķi lielas grūtības paredzamas
privātajā sektorā nodarbinātajām vecāka
gadagājuma sievietēm, jo no 2012. līdz 2018. gadam
sieviešu pensionēšanās vecums pieaugs par pieciem gadiem.
(13)
Itālijā jauniešu bezdarbs 2011.gadā
sasniedza vidēji 29,1% un 2012. gada pirmajos mēnešos pieauga
vēl vairāk. Augsts ir bezdarba līmenis augstskolu absolventu
vidū, un pastāv nesaderība starp iegūtajām un darba
tirgū nepieciešamajām prasmēm. Apsveicami ir centieni izmantot
mācību praksi kā ceļu ieiešanai darba tirgū,
tomēr ir jārealizē attiecīgi pasākumi, piemēram,
jāizveido jauna profesionālās apmācības un
stažēšanās standartu sistēma un prasmju sertifikācijas
shēmas. Komisija izveidoja darba grupu, lai kohēzijas fondu
līdzekļus pārdalītu pasākumiem, kas sekmē
jauniešu nodarbinātību un MVU attīstību.
(14)
Priekšlaicīgas mācību
pārtraukšanas rādītājs valsts mērogā ir
18,8 %, lai gan pastāv lielas reģionālas
atšķirības, un tam ir negatīva ietekme uz jauniešu bezdarbu. Lai
cīnītos ar priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, ir
jārīkojas mērķtiecīgāk un saskaņotāk,
kombinējot profilakses, intervences un kompensācijas pasākumus. Jārisina
jautājums par augstākās izglītības vājajiem
rezultātiem, tostarp pilnībā īstenojot 2010. gada
augstskolu reformu un iedibinot ciešāku saikni starp augstskolu sniegumu
un publiskā finansējuma piešķiršanu.
(15)
Itālija ir pieņēmusi svarīgus
pasākumus, lai liberalizētu pakalpojumu (īpaši profesionālo
pakalpojumu) sfēru un uzlabotu konkurenci ar tīkliem
saistītās nozarēs. Tomēr daudzas problēmas
saglabājas enerģētikas un transporta nozarē, jo īpaši
dzelzceļa un ostu jomā, kur infrastruktūras un tirgus
trūkumi joprojām ir ievērojami.
(16)
Lai gan jau ir pieņemti daži
administratīvas vienkāršošanas pasākumi,
uzņēmējdarbības vide Itālijā joprojām ir
sarežģīta. Konkrētāk, tiesu sistēma joprojām ir
neefektīva tādos aspektos kā resursu izmantojums,
procedūras un institucionālā organizācija, kas
atspoguļojas Itālijas civiltiesiskās sistēmas vājajos
rezultātos, proti, lietas tiek izskatītas ļoti ilgi un vēl
neizskatīto lietu ir ļoti daudz.
(17)
MVU ir grūti piekļūt
finansējumam, un riska kapitāla intensitāte ir maza. 2011. gada
decembrī tika ieviests atvieglojums par jaunu pašu kapitālu, lai
uzņēmumi varētu ar nodokļiem apliekamajos ienākumos
neiekļaut nosacīto peļņu no jauna pašu kapitāla
iepludināšanas uzņēmumā. Tiek plānots, ka tas
atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu paplašināšanos un
investīcijas inovācijā. Lai gan ir īstenoti daži
pasākumi pētniecības un izstrādes veicināšanai
privātajā sektorā, proti, tiek pārfinansēti
nodokļu kredīti par uzņēmuma ieguldījumiem
pētniecībā, intensitāte saglabājas zema un
inovatīva rakstura projektu īstenošana ir vāja.
(18)
Itālija ir uzņēmusies virkni
saistību saskaņā ar paktu „Euro plus”. Šīs saistības
un to izpilde pērn attiecas uz nodarbinātības veicināšanu,
konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējas uzlabošanu
un finansiālās stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir
izvērtējusi, kā tiek pildītas pakta “Euro plus”
saistības. Ieteikumos ir ņemti vērā šī
novērtējuma rezultāti.
(19)
Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi
visaptverošu analīzi par Itālijas ekonomikas politiku. Tā ir
novērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu
un sniegusi padziļinātu pārskatu. Komisija ir ņēmusi
vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas
fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē
Itālijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un
norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Eiropas
Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība,
kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES
līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi atbilstīgi Eiropas
pusgada koncepcijai ir atspoguļoti 1. līdz
7. ieteikumā.
(20)
Ņemot vērā šo novērtējumu,
Padome ir izskatījusi Itālijas stabilitātes programmu, un
tās atzinums[9] ir atspoguļots
1. ieteikumā.
(21)
Ņemot vērā Komisijas
padziļinātā pārskata rezultātus un šo
novērtējumu, Padome ir izskatījusi Itālijas valsts reformu
programmu 2012. gadam un Itālijas stabilitātes programmu. Tās
ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir
atspoguļoti 1. līdz 7. ieteikumā,
IESAKA Itālijai laikposmā no
2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.
1.
Īstenot plānoto budžeta
stratēģiju un nodrošināt, ka 2012. gadā tiek
novērsts pārmērīgs budžeta deficīts. Nodrošināt
plānoto strukturālo primāro pārpalikumu, lai līdz
2013. gadam parāda attiecība pret IKP sāktu
samazināties. Nodrošināt pienācīgu virzību uz
vidēja termiņa budžeta mērķi, vienlaikus ievērojot
izdevumu griestus un panākot pietiekamu virzību, lai izpildītu
parāda samazināšanas nosacījumu.
2.
Nodrošināt, ka konstitūcijā
iekļautā līdzsvarota budžeta noteikuma galvenie principi,
tostarp pienācīga koordinācija starp dažādiem
pārvaldes līmeņiem, ir saskaņota ar ES sistēmu. Panākt publisko izdevumu
lietderības un kvalitātes noturīgu uzlabošanos,
padziļināti izvērtējot izdevumus visos pārvaldes
līmeņos un īstenojot 2011. gada Kohēzijas
rīcības plānu, kas savukārt ļaus uzlabot ES
līdzekļu apgūšanu un apsaimniekošanu, jo īpaši
Itālijas dienvidos.
3.
Veikt turpmākus pasākumus, lai
risinātu jaunatnes bezdarba problēmu, tostarp uzlabojot
izglītības atbilstību darba tirgus vajadzībām un
atvieglojot darba gaitu uzsākšanu, kā arī radot motivāciju
uzņēmējdarbības uzsākšanai un darbinieku algošanai. Ieviest
valsts mēroga prasmju un kvalifikācijas atzīšanas sistēmu,
lai veicinātu darbaspēka mobilitāti. Veikt pasākumus, lai
apkarotu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un
samazinātu izglītošanos pārtraukušo studentu skaitu.
4.
Prioritārā kārtā pieņemt
darba tirgus reformas, lai apkarotu darba tirgus sadrumstalotību un
izveidotu integrētu bezdarba pabalstu shēmu. Veikt
turpmākus pasākumus, lai veicinātu sieviešu līdzdalību
darba tirgū, jo īpaši nodrošinot bērnu un vecāka
gadagājuma cilvēku aprūpi. Lai uzlabotu izmaksu
konkurētspēju, stiprināt saikni starp nozaru līmenī
noteiktām algām un ražīgumu, saziņā ar
sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi pilnveidojot
koplīgumu slēgšanas sistēmu.
5.
Turpināt cīņu pret izvairīšanos
no nodokļiem. Apkarot ēnu ekonomiku un nelegālu darbu,
piemēram, pastiprinot pārbaudes un kontroles. Veikt
pasākumus, lai samazinātu nodokļu atbrīvojumu, pabalstu un
samazinātu PVN likmju klāstu, kā arī vienkāršot
nodokļu kodeksu. Veikt turpmākus pasākumus, lai nodokļu
slogu pārvirzītu no kapitāla un darbaspēka uz īpašumu,
patēriņu un vidi.
6.
Īstenot pieņemtos
liberalizācijas un vienkāršošanas pasākumus pakalpojumu
nozarē. Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu piekļuvi tirgum
tīkla infrastruktūras nozarēs, kā arī
infrastruktūras jaudu un starpsavienojumus.
7.
Vienkāršot uzņēmējdarbības
tiesisko regulējumu un palielināt administratīvo
rīcībspēju. Uzlabot piekļuvi finanšu instrumentiem, jo
īpaši kapitālam, lai finansētu uzņēmumu augsmi un
inovāciju. Īstenot plānoto civilās tiesvedības
sistēmas reorganizāciju un veicināt alternatīvu strīdu
izšķiršanas mehānismu izmantošanu.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
[2]               OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.
[3]               COM(2012) 318 final.
[4]               P7_TA(2012)0048 un P7_TA(2012)0047
[5]               Padomes 2012. gada 26. aprīļa Lēmumus
2012/238/ES.
[6]               COM(2012) 68 final.
[7]               SWD(2012)156 final
[8]               Cikliski
koriģētā bilance (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu
pasākumus), ko Komisijas dienesti pārrēķinājuši,
pamatojoties uz programmā ietverto informāciju, izmantojot
kopīgi saskaņotu metodiku.
[9]               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97
5. panta 2. punktu.


title: Padomes Ieteikums ( 2006. gada 14. marts ) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Astotais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2004. finanšu gadu

text:
               18.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 81/11

      PADOMES IETEIKUMS

   (2006. gada 14. marts)
   atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Astotais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2004. finanšu gadu
   (2006/222/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Ceturto ĀKK un EK konvenciju, kas parakstīta 1989. gada 15. decembrī Lomē un grozīta ar 1995. gada 4. novembrī Maurīcijā parakstīto nolīgumu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu saskaņā ar Otro finanšu protokolu Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (1), ar ko izveido, cita starpā, Astoto Eiropas Attīstības fondu (Astotais EAF), un jo īpaši minētā nolīguma 33. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Finanšu Regulu (1998. gada 16. jūnijs), kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (2), un jo īpaši tās 66. līdz 74. pantu,
   izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Astotā EAF darbībām līdz 2004. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2004. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (3),
   tā kā saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 33. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Astotā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma,
   tā kā Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Astotā EAF darbības 2004. finanšu gadā,
   AR ŠO IESAKA, lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Astotā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2004. finanšu gadu.

      Briselē, 2006. gada 14. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         K.-H. GRASSER

      (1)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

      (2)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

      (3)  OV C 301, 30.11.2005., 249. lpp.


title: Padomes Ieteikums ( 2012. gada 10. jūlijs ) par Polijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

text:
               24.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 219/65

         PADOMES IETEIKUMS
   (2012. gada 10. jūlijs)
   par Polijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Polijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam
   2012/C 219/19
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā ekonomikas un nodarbinātības politikā ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes.

               (3)

               Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Polijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Polijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

               (4)

               Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), 2012. gada 14. februārī pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā neidentificēja Poliju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks veikts padziļināts pārskats.

               (5)

               Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

               (6)

               Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

               (7)

               Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes veicināšanai. Tā uzsvēra vajadzību turpināt diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot parastos aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, mazināt bezdarbu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

               (8)

               Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās.

               (9)

               Polija 2012. gada 25. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz 2012.–2015. gadu, un 2012. gada 27. aprīlī – 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (10)

               Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskais scenārijs, kas balstīts uz budžeta prognozēm programmā, ir ticams un atbilst Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozei. Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2012. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu un līdz 2015. gadam sasniegt vidējā termiņa budžeta mērķi (VTM). Konverģences programmā apstiprināts VTM attiecībā uz budžeta deficītu 1 % apmērā no IKP, pienācīgi atspoguļojot Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Budžeta deficīta plānotā novēršana atbilst Padomes noteiktajam termiņam, un plānotie fiskālie centieni atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo bilanci (5), plānotais gada progress virzībā uz VTM sasniegšanu pārsniedz 0,5 % no IKP (strukturālā izteiksmē). Valsts izdevumu pieauguma rādītājs, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajam kritērijam visā programmas laikposmā, bet 2013. gadā saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi nedaudz pārsniedz izdevumu kritēriju. Pietiekamam progresam virzībā uz VTM sasniegšanu var būt nepieciešami papildu centieni, jo tas galvenokārt paļaujas uz publisko ieguldījumu izdevumu apjomīgiem samazinājumiem un to pietiekami neatbalsta sīki izstrādāti pasākumi konverģences programmas turpmākajos gados. Tiek prognozēts, ka Polijā programmas laikā vispārējās valdības kopējais parāds saglabāsies mazāks par 60 % no IKP. Valsts iestādes prognozē, ka tas pakāpeniski samazināsies no 56,3 % no IKP 2011. gadā līdz 49,7 % no IKP 2015. gadā, turpretim Komisija, ņemot vērā iespējamos riskus, kas apdraud konsolidācijas plānus, paredz, ka uzlabošanās būs lēnāka.

               (11)

               Valdība vēl nav veikusi pasākumus, lai līdz 2013. gadam īstenotu pastāvīgu noteikumu par izdevumiem. Darbs pie pastāvīga noteikuma joprojām ir sagatavošanā, un līdz šim nav sniegta nekāda informācija. Nav gūti arī panākumi attiecībā uz nacionālo kontu klasifikācijas pielāgošanu Eiropas kontu sistēmai (EKS 95 standarti) un attiecībā uz koordinācijas uzlabošanu starp dažādiem valdības līmeņiem budžeta procesā.

               (12)

               Jauniešu bezdarbs pārsniedz ES vidējo līmeni, un to lielā mērā rada prasmju neatbilstība un mazais mācekļu prakses vietu un apmācību darbavietā piedāvājums. Ir plānoti pasākumi, lai veicinātu jauniešu ienākšanu darba tirgū. Šķiet, ka pašnodarbinātības un civiltiesisku līgumu, ko nereglamentē Darba likums, daļēja ļaunprātīga izmantošana ir iemesls darba tirgus segmentācijai un nodarbinātu personu nabadzībai, kas ir lielākā Savienībā. Turklāt būtu jāpārskata mazatalgota darbaspēka nodarbinātības pabalstu darbības joma un atbilstība.

               (13)

               Polija 2011. gada otrajā pusē sāka īstenot vērienīgu augstākās izglītības reformu. Tās mērķis ir stiprināt universitāšu un uzņēmējdarbības saiknes un novērst prasmju un darbavietu neatbilstību. Reformas mērķis ir palielināt kursu elastību un vairāk pielāgot tos mainīgajām darba tirgus vajadzībām. Tā veicina arī pašnodarbinātību. Tomēr joprojām ir jāuzlabo mācību atbilstība un kvalitāte, pievēršot īpašu uzmanību privātām augstākās izglītības iestādēm.

               (14)

               Jāpalielina sieviešu dalība darba tirgū, uzlabojot bērnu aprūpes sistēmu. Polijā pašlaik ir Eiropā zemākais rādītājs attiecībā uz reģistrēšanos pirmsskolas izglītībai. Tas ir saistīts ar vietu un atbilstīgas infrastruktūras trūkumu. Valdības paziņojums par papildu līdzekļu piešķiršanu, lai izveidotu pirmsskolas bērnu aprūpes iestādes (3–5 gadus veciem bērniem), nav atspoguļota 2012. gada Budžeta likumā. Rezultātā dažās pašvaldībās tika slēgtas skolas un bērnudārzi.

               (15)

               Lai novērstu gados vecāku darba ņēmēju nelielo dalību darba tirgū, Polija ir pieņēmusi vispārēju pensiju reformu. Sākot no 2013. gada, pakāpeniski tiks palielināts likumā noteiktais pensionēšanās vecums, lai sasniegtu 67 gadus (pašlaik 65 gadi) 2020. gadā vīriešiem un 2040. gadā sievietēm (pašlaik 60 gadi). Polija ir turpinājusi centienus ierobežot labvēlīgus pensionēšanās nosacījumus ierēdņiem, kuriem ir pienākums nēsāt formas tērpu. 2011. gadā Polija ieviesa dažas izmaiņas lauksaimnieku sociālās apdrošināšanas fondā (KRUS). Tomēr reforma ir īslaicīga un nav pietiekama no darba tirgus perspektīvas. Kalnračiem joprojām ir īpaša pensiju shēma.

               (16)

               Nesenās reformas, lai uzlabotu pētniecības vidi, ir veiktas ar mērķi koncentrēt piemērotu finansējumu uz iestādēm, kas darbojas vislabāk. Valsts pētniecības programma, kas pieņemta 2011. gada augustā, ir svarīgs solis šajā virzienā. Tomēr joprojām nav skaidrs, kā prioritātes minētajā programmā ir saistītas un īstenotas tālāk inovācijā un rūpniecības politikā.

               (17)

               Pastāvošie ierobežojumi profesionālo pakalpojumu sniegšanai ir galvenais šķērslis turpmākai izaugsmei, jo īpaši celtniecībā, transportā un veselības aprūpē. Valdība ir izziņojusi plānu par 50 % samazināt profesionālo pakalpojumu regulējumu gan attiecībā uz izglītības prasībām, gan licencēšanu. Neraugoties uz neseniem centieniem, administratīvais slogs uzņēmējdarbībai joprojām ir liels, un valsts pārvaldei joprojām trūkst efektivitātes. Galvenās problemātiskās jomas ir augstas atbilstības izmaksas, sarežģīti un nestabili nodokļu tiesību akti, vāja līgumu izpilde, ilgstošas un apgrūtinošas licencēšanas un atļauju procedūras, kā arī īpašuma reģistrācijas un zonēšanas tiesību akti. Tiesvedības un citas tiesiskas darbības ir ilgstošas, un ir samērā liels skaits neizskatītu lietu.

               (18)

               Izaugsmi un konkurenci enerģētikas nozarē kavē ES tiesību aktu, jo īpaši otrā un trešā enerģētikas tiesību aktu kopuma un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (6) (Atjaunojamo energoresursu direktīva), īstenošanas kavēšanās un neizlemtas pienākumu neizpildes procedūras. Lai gan ar atbalstu no ES līdzekļiem tiek plaši veidots autoceļu un ātrgaitas automaģistrāļu tīkls, vajadzība pēc ieguldījuma dzelzceļa tīklā ir vēl steidzamāka, ņemot vērā ļoti slikto infrastruktūras stāvokli. Polija pilnībā neizmanto šim nolūkam pieejamos Kohēzijas fonda līdzekļus. Joprojām pastāv šķēršļi dzelzceļa tirgus efektīvai darbībai.

               (19)

               Polija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

               (20)

               Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi Polijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tās ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–6. ieteikumā.

               (21)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā,

         AR ŠO IESAKA Polijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

               1.

               Nodrošināt plānoto virzību uz pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu. Šajā nolūkā pilnībā izpildīt 2012. gada budžetu un īstenot strukturālas pielāgošanas centienus, kas noteikti Padomes ieteikumos saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam precizēt pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu budžeta stratēģijas īstenošanu 2013. gadā un vēlāk, kā paredzēts, nodrošinot pienācīgus strukturālas pielāgošanas centienus, lai gūtu pietiekamus panākumus virzībā uz VTM sasniegšanu, tostarp izdevumu kritērija ievērošanu. Ierobežot izaugsmi veicinošu izdevumu samazinājumus nākotnē un uzlabot nodokļu saistību izpildi.

               2.

               Paātrināt fiskālās sistēmas reformu, ieviešot tiesību aktus, lai līdz 2013. gadam ieviestu pastāvīgu noteikumu attiecībā uz izdevumiem. Šim noteikumam būtu jāatbilst EKS. Veikt pasākumus, lai vidējā termiņā nostiprinātu mehānismus koordinācijai starp dažādiem valdības līmeņiem, kā arī gada budžeta procesu koordinācijai.

               3.

               Samazināt jauniešu bezdarbu, palielināt mācekļu prakses vietu un apmācību darbavietā piedāvājumu, uzlabot profesionālās izglītības kvalitāti un pieņemt ierosināto mūžizglītības stratēģiju. Iegūto izglītību labāk saskaņot ar darba tirgus vajadzībām un uzlabot mācīšanas kvalitāti. Lai novērstu darba tirgus segmentāciju un nodarbinātu personu nabadzību, ierobežot civiltiesisku līgumu pārmērīgu izmantošanu un pagarināt pārbaudes laiku pastāvīgiem līgumiem.

               4.

               Pastiprināt centienus, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū un uzlabotu reģistrēšanas rādītājus gan agrīnai bērnu aprūpei, gan pirmsskolas izglītībai, nodrošinot stabilu finansējumu un ieguldījumu valsts infrastruktūrā, kvalificētu personālu un pieejamu piekļuvi. Likvidēt agrīnas pensionēšanās iesakņojušos praksi, lai palielinātu izstāšanās no darba tirgus vecumu. Pakāpeniski pārtraukt īpašo pensiju shēmu kalnračiem, lai viņus integrētu vispārējā shēmā. Veikt vērienīgākus, pastāvīgus pasākumus, lai īstenotu KRUS reformu nolūkā labāk atspoguļot individuālus ienākumus.

               5.

               Veikt papildu pasākumus, lai nodrošinātu inovācijai labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, nodrošinot labākas saiknes starp pētniecību, inovāciju un rūpniecību un nosakot kopīgas prioritārās jomas un instrumentus, kas atbalsta visu inovācijas ciklu; uzlabot finansējuma pieejamību pētniecības un inovācijas darbībai, izmantojot garantijas un pārejas laika finansējumu.

               6.

               Palielināt centienus, lai uzlabotu stimulus ieguldījumam enerģijas ražošanas jaudā un energoefektivitātē visā energoapgādes ķēdē, paātrināt elektroenerģijas tīkla, tostarp pārrobežu starpsavienojumu, izveidi un novērst šķēršļus elektroenerģijas pārrobežu apmaiņai, un pastiprināt konkurenci gāzes nozarē, pakāpeniski pārtraucot regulētas cenas un izveidojot gāzes tirdzniecības platformu. Nostiprināt dzelzceļa tirgus regulatora lomu un resursus un nodrošināt dzelzceļa ieguldījumu projektu efektīvu un ātru īstenošanu. Samazināt ierobežojumus profesionāliem pakalpojumiem un vienkāršot līgumu izpildi un prasības būvatļaujām.

      Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

      (3)
         3

      OV C 217, 23.7.2011., 5. lpp.

      (4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

      (5)  Cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

      (6)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

      (7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


title: Eiropas Centrālās bankas Ieteikums (2017. gada 24. augusts) – Eiropas Savienības Padomei par Banco de Portugal ārējiem revidentiem (ECB/2017/24)

text:
               2.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 292/1

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS
   (2017. gada 24. augusts)
   Eiropas Savienības Padomei par Banco de Portugal ārējiem revidentiem
   (ECB/2017/24)
   (2017/C 292/01)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

                  Banco de Portugal pašreizējo ārējo revidentu PricewaterhouseCoopers & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas, Lda. pilnvaras beidzās pēc 2016. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2017. finanšu gadā.

               (3)

                  Banco de Portugal par tās ārējiem revidentiem 2017.–2021. finanšu gadam izvēlējusies Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A.,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   Tiek ieteikts par Banco de Portugal ārējiem revidentiem 2017.–2021. finanšu gadā iecelt Deloitte & Associados – Sociedade de Revisores Oficiais de Contas S.A.

      Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 24. augustā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI


title: Eiropas Centrālās bankas ieteikums ( 2008. gada 17. novembris ) Eiropas Savienības Padomei par Banque centrale du Luxembourg ārējo revidentu (ECB/2008/16)

text:
               22.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 299/5

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

   (2008. gada 17. novembris)
   Eiropas Savienības Padomei par Banque centrale du Luxembourg ārējo revidentu
   (ECB/2008/16)
   (2008/C 299/02)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
   tā kā

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

                  Banque centrale du Luxembourg pašreizējā ārējā revidenta pilnvaru laiks beigsies pēc 2008. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ vajadzīgs iecelt ārējo revidentu laika posmam, kas sākas 2009. finanšu gadā.

               (3)

                  Banque centrale du Luxembourg par savu ārējo revidentu no 2009. līdz 2013. finanšu gadam ir izvēlējusies KPMG AUDIT sàrl,

         IR PIEŅĒMUSO IETEIKUMU.
   Tiek ieteikts par Banque centrale du Luxembourg ārējo revidentu no 2009. līdz 2013. finanšu gadam iecelt KPMG AUDIT sàrl.

      Frankfurtē pie Mainas, 2008. gada 17. novembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET