title: Padomes Ieteikums ( 2012. gada 10. jūlijs ) par Bulgārijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

text:
               24.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 219/9

         PADOMES IETEIKUMS
   (2012. gada 10. jūlijs)
   par Bulgārijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam
   2012/C 219/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Bulgārijas valsts reformu programmu 2011. gadam un sniedza atzinumu par Bulgārijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam.

               (4)

               Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānismu ziņojumu, kurā tā noteica Bulgāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām būtu jāizstrādā padziļinātais pārskats.

               (5)

               Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

               (6)

               Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

               (7)

               Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai (saskaņā ar Padomes 2011. gada 9. decembra secinājumiem un Komisijas 2012. gada Gada izaugsmes pētījumu). Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

               (8)

               Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes un konverģences programmās un valstu reformu programmās.

               (9)

               Bulgārija 2012. gada 12. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2015. gadam, un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Komisija padziļinātajā pārskatā, ko sagatavo saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, izvērtēja, vai Bulgāriju skar makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija padziļinātajā pārskatā secināja, ka Bulgārijā pastāv iekšēja makroekonomiska nelīdzsvarotība, kas gan nav pārmērīga.

               (10)

               Saskaņā ar 2012. gada pirmo paziņojumu par Bulgārijas budžeta deficīta un parāda rādītājiem 2008.–2011. gadā, lai lemtu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras (PDNP) piemērošanu Bulgārijai, 2011. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts bija zem Līguma atsauces vērtības – 3 % no IKP. Turklāt Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem Līguma atsauces vērtības un prognozes laikposmā turpinās samazināties. Rezultātā un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu Komisija 2012. gada 30. maijā pieņēma ieteikumu Padomes lēmumam (5), ar kuru atceļ lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu.

               (11)

               Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka, salīdzinot ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozi, makroekonomiskais scenārijs, kas ir konverģences programmas budžeta prognožu pamatā, ir optimistisks attiecībā uz laikposmu no 2012. līdz 2013. gadam, kad ikgadējā izaugsme gaidāma 1,4 % apmērā 2012. gadā un 2,5 % apmērā 2013. gadā. Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē paredzēts IKP pieaugums par 0,5 % 2012. gadā un 1,9 % 2013. gadā. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas 2011. gadā programmā izklāstītais budžeta stratēģijas mērķis ir līdz programmas laikposma beigām sasniegt līdzsvaram tuvu budžeta stāvokli gan strukturālā, gan nominālā izteiksmē. Vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM), kas definēts strukturālā izteiksmē, ir nedaudz koriģēts no deficīta 0,6 % apmērā no IKP uz deficītu 0,5 % apmērā no IKP. Jaunais VTM pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo budžeta bilanci (6), Bulgārija plāno sasniegt VTM konverģences programmas laikposmā.
               2012.–2014. gadā valsts izdevumu pieaugums, ņemot vērā diskrecionārus pasākumus ieņēmumu gūšanai, atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijam, taču 2015. gadā to pārkāps. Plānoto fiskālo konsolidāciju apdraud vairāki riski, kas izriet no i) zemākiem ieņēmumiem, ņemot vērā optimistisko makroekonomisko scenāriju, un ekonomikas ieņēmumu pieauguma struktūras, kurā mazāka nozīme ir nodokļiem; un ii) neefektivitātes publiskajā sektorā, jo īpaši saistībā ar neiekasētiem maksājumiem veselības aprūpes jomā, kas var izraisīt ievērojamu izdevumu pieaugumu. Parāda attiecība ir zemāka par 60 % no IKP, un saskaņā ar konverģences programmu paredzams, ka 2012. gadā tā sasniegs maksimumu – 20 % no IKP – un pēc tam programmas laikposmā samazināsies. Pastāv ievērojamas iespējas uzlabot nodokļu saistību izpildi, un progress šajā jomā ļautu Bulgārijai lielākus izdevumus novirzīt izaugsmes veicināšanai. Prasība nodrošināt budžeta deficītu, kas zemāks par 2 %, un ierobežot valsts izdevumus līdz 40 % no IKP tika pieņemta kā Budžeta likuma grozījums, tādējādi nostiprinot fiskālās sistēmas saistošo raksturu un uzlabojot budžeta plānošanas paredzamību. Tomēr joprojām jārisina problēmas saistībā ar vidēja termiņa budžeta programmas satura turpmāku uzlabošanu un pārskatu sagatavošanas nostiprināšanu, pamatojoties uz uzkrājumu principu, tostarp uzlabojot valsts īpašumā esošu uzņēmumu un vietējo pašvaldību pārskatu sniegšanas kvalitāti un savlaicīgumu.

               (12)

               Valdība ir sekmīgi īstenojusi vairākus pensiju reformas pasākumus, tostarp tos, kas skar vīriešu un sieviešu pensionēšanās vecumu un armijas un policijas izdienas ilgumu. Tomēr novērst nepilnības pensiju pienācīgā nodrošināšanā ir galvenais uzdevums vidējā termiņā. Izmaiņas neparedz vīriešu un sieviešu likumā noteiktā pensionēšanās vecuma vienādošanu. Tāpat nav pietiekami efektīvi samazinātas darbinieku priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas. Galvenā problēma ir to personu iekļaušana sistēmā, kas nav maksājušas pensiju iemaksas, kā arī kontroles un kritēriju pastiprināšana attiecībā uz invaliditātes pensiju piešķiršanu.

               (13)

               Bulgārijā ir Savienībā procentuāli vislielākais skaits cilvēku, ko apdraud smaga materiālā nenodrošinātība, kas sevišķi smagi skar gados vecākus cilvēkus un bērnus. Ir vajadzīgi visaptveroši pasākumi. Prioritāte jāpiešķir sociālo transfertu efektivitātes uzlabošanai. Tikai puse ekonomiski aktīvo romu ir nodarbināti. Nesen pieņemtā romu integrācijas valsts stratēģija pievēršas daudziem šķēršļiem, tomēr tā jāpapildina ar sīki izstrādātu rīcības plānu, lai varētu reāli funkcionēt 2012.–2020. gada laikposmā.

               (14)

               Krīze ir sevišķi smagi ietekmējusi mazkvalificētus darba ņēmējus (kas ir lielākā bezdarbnieku grupa), turklāt ir būtiski paaugstinājies jauniešu bezdarbs. Turklāt kopš 2009. gada ilglaicīga bezdarba pieaugums ir bijis daudz straujāks nekā pārējā Savienībā un galvenokārt atspoguļo prasmju un ģeogrāfiskās atrašanās vietas nesaderību, jo štatu samazināšana galvenokārt skāra mazkvalificētos darbiniekus. Būtu jāpārskata sociālā nodrošinājuma minimālo iemaksu noteikšanas sistēma, lai rastu līdzsvaru starp nepieciešamību samazināt nedeklarētu darbu un nepieciešamību nodrošināt, ka mazkvalificēti darba ņēmēji netiek izspiesti no darba tirgus. Valdības veiktie pasākumi publiskā sektora algu iesaldēšanai no 2010. līdz 2012. gadam ir būtisks un piemērots risinājums, kas turklāt palīdz salāgot darbaspēka izmaksas ar ražīguma līmeni. Ir uzsākta valsts mēroga iniciatīva, lai visaptveroši risinātu jauniešu integrāciju darba tirgū. Valsts nodarbinātības dienestu kvalitāte joprojām ir salīdzinoši zema, un būtu intensīvāk jāapmāca darbinieki, jo īpaši tie, kas ir “romu mediatori”. Ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai uzlabotu pakalpojumus, kas saistīti ar aktivizēšanu, darba meklēšanu, iekārtošanu darbā, pārkvalifikāciju, un individuālus pakalpojumus cilvēkiem ar zemu kvalifikāciju.

               (15)

               Bulgārijā ir visā Savienībā procentuāli visvairāk cilvēku ar sliktu lasītprasmi un vājām zināšanām matemātikā un zinātnēs (saskaņā ar ESAO Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2009. gada datiem), kas liecina par būtiskiem strukturāliem šķēršļiem kvalitatīvas izglītības nodrošināšanā. Zemie izglītības sasniegumi ir saistīti ar to, ka sociāli nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām, jo īpaši romiem, ir apgrūtināta piekļuve izglītībai, ar nepietiekamu skolu autonomiju, nepietiekamiem stimuliem rezultātu uzlabošanai, sliktu valsts mēroga novērtēšanas sistēmu un nepietiekamu pārskatatbildību. Augstākās izglītības jomā progress ir niecīgs, lai gan pēdējā laikā īstenoti daži daudzsološi centieni. Plānotie grozījumi augstākās izglītības likumā būtu jāīsteno prioritārā kārtā kā izaugsmei būtiski un jāpapildina ar pienācīgu pārvaldību, investīcijām un politisko apņēmību.

               (16)

               Bulgārijā ir zems ieguldījumu līmenis pētniecībā un inovācijā (P&I). Ieguldījumi P&I ir jāpalielina, lai līdz 2020. gadam sasniegtu valsts mērķi par 1,5 % no IKP, un ir jāizstrādā pienācīga inovācijas stratēģija. P&I pārvalde Bulgārijā ir sadrumstalota. Bulgārijai ir jānostiprina universitātes un jāizstrādā stratēģija, kā inovācijā iesaistīt augstākās izglītības iestādes. Papildus jāattīsta sistēmas, kas veicinātu sadarbību starp universitātēm un privāto sektoru, un finansējuma piešķiršanai būtu jābalstās uz konkurenci, sasniegumiem un pārredzamību. Jaundibinātiem uzņēmumiem un inovatīviem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) vēl aizvien ir apgrūtināta piekļuve finansējumam. Publiskie finanšu instrumenti un garantijas jauniem un inovatīviem uzņēmumiem ir agrīnā īstenošanas stadijā, un to ietekme vēl nav zināma.

               (17)

               Pašlaik Bulgārijas administratīvā spēja ir nepietiekama, lai pienācīgi pārvaldītu un uzturētu autoceļu, dzelzceļa un ūdens infrastruktūras projektus. Administratīvā reforma ir galvenokārt orientēta uz darbinieku skaita samazināšanu publiskajā sektorā, bet mēģinājumi izskaust citus neefektivitātes cēloņus ir vāji. ES līdzekļu apguve joprojām ir nepietiekama, lai gan pēdējos divos gados tā noritējusi sekmīgāk. Galvenie cēloņi ir sarežģītās administratīvās procedūras un uzņēmumu grūtības sagādāt līdzfinansējumu. Būtiski uzdevumi jārisina, lai vēl vairāk uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un regulējumu un sekmīgi palielinātu publiskā sektora administratīvo rīcībspēju. Jau vairākkārt ir atlikta e-pārvaldes ieviešana. Bulgārijas nodokļu sistēmai raksturīga plaša izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un administratīva neefektivitāte. Nodokļu iekasēšanas administratīvās izmaksas ir augstas, un uzņēmumiem nodokļu nomaksāšana prasa daudz laika.

               (18)

               Jaunie tiesību akti par publisko iepirkumu ir svarīgs solis ceļā uz labāku pārkāpumu pārraudzības, novēršanas un sodīšanas sistēmu. Šie centieni būtu jāpapildina divos virzienos: i) paredzētās sankcijas ir faktiski jāpiemēro; un ii) pilnvaras ex officio būtu jāuztic Publiskā iepirkuma aģentūrai.

               (19)

               Neraugoties uz aizsāktajām reformām, Bulgārijā vēl aizvien pastāv daži ierobežojumi attiecībā uz jaunu dalībnieku ienākšanu tīklu nozarēs, piemēram, dzelzceļa transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. Gan vairumtirdzniecības, gan mazumtirdzniecības elektroenerģijas tirgi vēl joprojām darbojas slikti. Jomas, kuras rada īpašas bažas un kurās jāpanāk uzlabojumi, ir šādas: elektroenerģijas un gāzes biržu trūkums, funkcionējoša balansēšanas tirgus trūkums un regulētas cenas patērētājiem. Turklāt Bulgārijai būtu jānodrošina pārvades sistēmas regulatoru neatkarība. Bulgārija ir ļoti atkarīga no viena enerģijas pārvades maršruta, un tās iekšzemes enerģijas tirgus darbojas nepienācīgi, tāpēc to apdraud būtiski piegādes satricinājumi. Pašreizējie pasākumi, kuru mērķis ir risināt enerģētisko atkarību, ir jāuzlabo. Līdz šim jaunas gāzes infrastruktūras būvniecība noritējusi pārāk lēni. Lai gan dažas vēlamas reformas formāli ir pieņemtas un atjaunojamās enerģijas īpatsvars energobilancē 2011. gadā palielinājās, to īstenošana joprojām ir neapmierinoša, kam par iemeslu ir iepirkums, politikas izmantošana privātu interešu labā un valsts enerģētikas uzņēmumu slikta pārvaldība.

               (20)

               Bulgārija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz uzlabotu publisko finanšu ilgtspējību, nodarbinātības veicināšanu, publiskā sektora konkurētspējas uzlabošanu un finansiālās stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā ieteikumos.

               (21)

               Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija ir veikusi visaptverošu Bulgārijas ekonomikas politikas analīzi. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu un sniegusi padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Bulgārijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 7. ieteikumā turpmāk.

               (22)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā.

               (23)

               Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata rezultātus un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 3. un 5. ieteikumā turpmāk,

         AR ŠO IESAKA Bulgārijai laikposmā no 2012. gada līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

               1.

               Turpināt īstenot pareizu fiskālo politiku, lai sasniegtu VTM līdz 2012. gadam. Šajā nolūkā ieviest budžeta stratēģiju saskaņā ar plānoto, nodrošinot atbilstību izdevumu kritērijam, un būt gatavai veikt papildu pasākumus, ja īstenotos budžeta scenāriju apdraudošie riski. Pastiprināt pūles, lai uzlabotu publiskā sektora izdevumu kvalitāti, jo īpaši izglītības un veselības nozarēs, un īstenot visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju, lai vēl vairāk uzlabotu nodokļu ieņēmumus un risinātu ēnu ekonomikas problēmu. Uzlabot vidēja termiņa budžeta programmas saturu un pārskata sistēmas kvalitāti.

               2.

               Veikt papildu pasākumus, lai mazinātu riskus ilgtspējībai un uzlabotu pensiju sistēmas adekvātumu, proti, vienādot pensionēšanās vecumu vīriešiem un sievietēm, kas visā darba mūžā veikuši iemaksas. Ieviest stingrākus kritērijus un kontroli attiecībā uz invaliditātes pensiju piešķiršanu.

               3.

               Paātrināt valsts mēroga Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanu. Nodrošināt, ka sociālā nodrošinājuma minimālās iemaksas neattur no legāla darba. Pielikt pūles, lai uzlabotu valsts nodarbinātības dienestu darbu. Lai novērstu nabadzību, uzlabot sociālo transfertu efektivitāti un bērnu un gados vecāku cilvēku piekļuvi kvalitatīviem sociālajiem pakalpojumiem un īstenot valsts romu integrācijas stratēģiju.

               4.

               Paātrināt skolu izglītības un augstākās izglītības normatīvo aktu reformu un attiecīgos papildpasākumus, galveno uzmanību veltot mācību programmu modernizēšanai, skolotāju apmācības uzlabošanai un iedzīvotāju grupu, kas ir mazāk labvēlīgā stāvoklī, efektīvai piekļuvei izglītībai. Uzlabot jaundibinātu uzņēmumu un MVU (jo īpaši to, kas iesaistīti inovācijā) iespējas piekļūt finansējumam.

               5.

               Pastiprināt pūles, lai uzlabotu administratīvo rīcībspēju un reformas, samazinot birokrātiju un nodokļu saistību izpildes un iekasēšanas izmaksas un uzlabojot ES līdzekļu apguvi, jo īpaši autoceļu un dzelzceļa transportā un ūdenssaimniecībā. Uzlabot tiesu sistēmas kvalitāti un neatkarību un paātrināt e-pārvaldības ieviešanu. Stiprināt valsts pārvaldes spēju galvenajās transporta nozarēs un regulatīvajās iestādēs.

               6.

               Nodrošināt publiskā iepirkuma normatīvo aktu pareizu īstenošanu. Stiprināt pārkāpumu novēršanu un efektīvi piemērot sankcijas saskaņā ar likumu par publisko iepirkumu un likumu par interešu konfliktu.

               7.

               Veikt pasākumus, lai izskaustu tirgus šķēršļus, garantētas peļņas darījumus un cenu kontroli. Nodrošināt pārvades un sadales sistēmu operatoru neatkarību; pabeigt tirgus izveidi energobiržu un līdzsvarošanas tirgos. Uzlabot elektroenerģijas un gāzes savienojumus, palielināt energoefektivitāti un noturību pret traucējumiem.

      Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

      (3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

      (4)  OV C 209, 15.7.2011., 5. lpp.

      (5)  Rezultātā pieņemtais Padomes Lēmums 2012/370/ES, pieņemts 2012. gada 22. jūnijā (OV L 179, 11.7.2012., 19. lpp.).

      (6)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

      (7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


              EIROPAS KOMISIJA
                                             Briselē, 26.7.2011
                                             SEC(2011) 969 galīgā redakcija
                     KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI
 par nolīguma apstiprināšanu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu (Euratom) un
Kanādas valdību par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem
 ---pagebreak---                               KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI
       par nolīguma apstiprināšanu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu (Euratom) un
      Kanādas valdību par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem
   1.       IEVADS
   Nolīgums starp Eiropas Atomenerģijas kopienu (Euratom) un Kanādas valdību par sadarbību
   kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem aptver gandrīz visas abpusējas
   ieinteresētības jomas.
   Nolīgums parakstīts pirms 50 gadiem. Kopš tā laika tas piecas reizes grozīts, un šo grozījumu
   dēļ kļuvis grūti īstenojams. Padome 2009. gada 27. jūlijā pieņēma sarunu pilnvaras. Sarunu
   mērķis bija nolīguma vienkāršošana ar nosacījumu, ka tajā tiek iekļauti papildu noteikumi (jo
   īpaši par tehnoloģiju nodošanu).
   Nolīgums paredz plašu sadarbību kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem, un tas
   ir vispārīgs pamats politiskajai, tehniskajai un rūpnieciskajai sadarbībai. Ar to tiks izveidots
   juridisks pamats gan Pušu valdībām, gan nozares dalībniekiem, kas sekmēs Pušu sadarbību
   šajā jomā.
   2.       NOLĪGUMA NOZĪME
   Šo nolīgumu noslēgt ir svarīgi galvenokārt komerciālu apsvērumu dēļ.
   Jau daudzus gadus Kanāda ir pasaulē otra lielākā urāna ražotāja (22 % no visa pasaulē
   saražotā urāna). Paredzams, ka no 2013. gada ražošanas apjomi ievērojami pieaugs, jo sāksies
   jaunu atradņu ekspluatācija. Kanādas apzinātie urāna resursi ir 572 000 t U3O8 (485 000 tU),
   turklāt izpēte aizvien turpinās, tāpēc no Kanādas lielā mērā būs atkarīgs, vai izdosies
   apmierināt nākotnes pieprasījumu pasaulē.
   Daudzus gadus Kanāda bijusi kodolpētniecības un kodoltehnoloģiju nozares priekšgalā, un tā
   eksportē pilnībā nokomplektētas reaktoru sistēmas. Kanāda arī plāno nākamajā desmitgadē
   palielināt kodolpotenciālu, proti, uzbūvēt 9 jaunus reaktorus.
   Euratom interese parakstīt šo nolīgumu izriet no fakta, ka Kanāda ir viens no Euratom
   galvenajiem dabiskā urāna piegādātājiem. Sekmējot tirdzniecību kodolenerģētikas jomā, tiek
   īstenota Kopienas energoapgādes drošības un energoavotu dažādošanas politika.
   Turklāt šā līguma noslēgšana no jauna apliecina Kanādas, Kopienas un Eiropas Savienības
   dalībvalstu valdību kodolieroču neizplatīšanas saistības un palīdzēs nostiprināt un stingri
   piemērot drošības un eksporta kontroli, kā arī fiziskās aizsardzības pasākumus.
LV                                                 2                                                LV
 ---pagebreak---    3.        NOLĪGUMA VISPĀRĒJĀ STRUKTŪRA
   Nolīguma mērķis ir Euratom un Kanādas sadarbība kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem
   mērķiem. Sadarbības joma (III pants) galvenokārt ietver kodoldrošību, kodolmateriālu
   piegādi, tehnoloģiju nodošanu, iekārtu nodošanu, tritija un ar tritiju saistītu iekārtu nodošanu.
   Nolīgumā sīkāk precizēti priekšmeti, uz kuriem attiecas šis nolīgums (IV pants) — dažāda
   veida kodolmateriāli un palīgkodolmateriāli, iekārtas, tritijs un ar tritiju saistītas iekārtas —,
   un sīki iztirzāti jautājumi par bagātināšanu (VI pants). Nolīgumā ir vairāki noteikumi, ar ko
   paredz kritērijus kodolmateriālu nodošanai un konfliktsituāciju risināšanas iespējas. Tiek
   uzsvērts, ka kodolmateriāli ir jāizmanto miermīlīgiem mērķiem un saskaņā ar attiecīgajiem
   nolīgumiem par drošības pasākumiem (Kopienā: Euratom drošības pasākumi atbilstoši
   Euratom līgumam, kā arī SAEA drošības pasākumu nolīgumiem un to papildu
   protokoliem).1).
   Kodolmateriālu starptautiska nodošana un tirdzniecība iztirzāta VII pantā. Nolīgumā no jauna
   apliecināts princips par kodolmateriālu brīvu apriti Kopienā; VIII pantā iztirzāta pārstrāde.
   Sīki iztirzāti intelektuālā īpašuma jautājumi (IX pants), kā arī noteikumi par informācijas
   apmaiņu starp Pusēm (X pants).
   Lai nodrošinātu netraucētu nolīguma īstenošanu, tiek ieviests īpašs pants par apspriešanos un
   strīdu izšķiršanu (XII pants), ja rastos jautājumi par nolīguma pareizu piemērošanu.
   Sākotnējais nolīguma termiņš būs 10 gadi, kuru pēc tam automātiski pagarinās uz turpmākiem
   piecu gadu periodiem (XIV pants).
   4.        SECINĀJUMI
   Komisija uzskata, ka Eiropas Atomenerģijas kopienas un Kanādas valdības nolīgums par
   sadarbību kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem, kura pieņemšana tiek
   ierosināta,
   – atbilst ar Padomes 2009. gada 27. jūlija lēmumu dotajiem sarunu norādījumiem,
   – atbilst mērķim vienkāršot, atjaunināt un paplašināt pašreizējo nolīgumu;
   – apstiprina abu Pušu nepārprotamu apņemšanos neizplatīt kodolieročus un panākt augsta
       līmeņa kodoldrošību, lai garantētu drošu kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem
       mērķiem;
   – atbilst Kopienas politikai par energoapgādes drošību;
   – vēl vairāk stiprinās ļoti labās attiecības starp ES un Kanādu enerģētikas politikas
       sadarbības jomā.
   Tādēļ Komisija iesaka Padomei saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas
   līguma 101. panta otro daļu apstiprināt pielikumā iekļauto Eiropas Atomenerģijas kopienas un
   Kanādas valdības nolīgumu par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem
   mērķiem.
   1
           INFCIRC/540.
LV                                                3                                                   LV
 ---pagebreak---                                            PIELIKUMS
        NOLĪGUMS STARP KANĀDAS VALDĪBU UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS
     KOPIENU (EURATOM) PAR SADARBĪBU KODOLENERĢIJAS IZMANTOŠANĀ
                                 MIERMĪLĪGIEM MĒRĶIEM
                                           PREAMBULA
   Kanādas valdība un Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom), turpmāk „Kopiena”,
   IEVĒROJOT, ka Kanādas valdība un Kopiena ir paudušas abpusēju vēlmi īstenot ciešu
   sadarbību kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem un ar sprādzienierīcēm nesaistītiem
   mērķiem;
   VĒLOTIES sadarboties, lai veicinātu un vairotu labumu, ko kodolenerģijas miermīlīgu
   lietojumu izstrāde nestu Kanādas un Kopienas labklājībai un uzplaukumam;
   ATZĪSTOT, ka 1998. gadā parakstītajā Nolīgumā starp Kanādas valdību un Eiropas
   Atomenerģijas kopienu par sadarbību kodolpētniecības jomā paredzēta sadarbība Pušu
   kopējas ieinteresētības jomās, kas skar kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem, ar
   sprādzienierīcēm nesaistītiem un nemilitāriem mērķiem;
   NO JAUNA APLIECINOT Kanādas valdības, Kopienas un tās dalībvalstu valdību stingro
   apņemšanos neizplatīt kodolieročus, tostarp stiprināt un efektīvi piemērot attiecīgos drošības
   pasākumus un eksporta kontroles režīmu, saskaņā ar kuriem īstenojama Kanādas un Kopienas
   sadarbība kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem;
   NO JAUNA APLIECINOT Kanādas valdības, Kopienas un dalībvalstu valdību atbalstu
   Starptautiskās atomenerģijas aģentūras (turpmāk "SAEA") mērķiem un tās drošības pasākumu
   sistēmai;
   TĀ KĀ Kanāda un visas Kopienas dalībvalstis ir pievienojušās Līgumam par kodolieroču
   neizplatīšanu, turpmāk „LKN”,
   ATZĪMĒJOT, ka kodoldrošības pasākumus piemēro visās Kopienas dalībvalstīs saskaņā ar
   Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (turpmāk "Euratom līgums") un
   atbilstoši nolīgumiem par drošības pasākumiem, kas noslēgti starp Kopienu, tās dalībvalstīm
   un SAEA;
   ATZĪMĒJOT, ka jāņem vērā saistības, ko Kopienas dalībvalstu valdības un Kanādas valdība
   uzņēmušās Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupā;
   ATZĪSTOT principu par kodolmateriālu, iekārtu, palīgkodolmateriālu un tehnoloģiju brīvu
   apriti Kopienā;
LV                                               4                                                LV
 ---pagebreak---    PIEKRĪTOT, ka nolīgumam ir jāatbilst Eiropas Savienības un Kanādas valdības
   starptautiskajām saistībām saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas nolīgumiem;
   ATKĀRTOTI UZSVEROT, ka Kanādas valdība un Kopienas dalībvalstu valdības ir
   apņēmušās pildīt to divpusējos nolīgumus par kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem
   mērķiem,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka vienošanās par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem
   mērķiem stiprinātu pašreizējo auglīgo pieredzes apmaiņu, pavērtu iespējas savstarpēji
   izdevīgām darbībām un nostiprinātu solidaritāti gan Eiropā, gan abos Atlantijas okeāna
   krastos,
   IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.
                                                 I pants
                                               Definīcijas
   Ja nav norādīts citādi, šajā nolīgumā:
   1.       "Puses" ir Kanādas valdība, no vienas puses, un Kopiena, no otras puses;
            apzīmējums “Puse” nozīmē vienu no iepriekšminētajām “Pusēm”.
            "Kopiena" ir:
                   (a)   juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar Euratom līgumu, un
                   (b)   teritorijas, uz kurām attiecas Euratom līgums;
   2.       “personas” nozīmē jebkuru fizisku personu, uzņēmumu vai citu struktūru, kuras
            darbību regulē piemērojamie normatīvie akti Pušu attiecīgajā teritoriālajā
            jurisdikcijā, taču neietver pašas Puses;
   3.       "kompetentā iestāde" ir:
                   (a)   Kanādā — Kanādas Kodoldrošības komisija,
                   (b)   Kopienā — Eiropas Komisija,
            vai cita iestāde, par kuru attiecīgā Puse jebkurā laikā var rakstiski informēt otru Pusi;
   4.       "iekārtas" ir šī nolīguma A.1 pielikumā uzskaitītās ierīces un tehnoloģiskās iekārtas,
            kas īpaši piemērotas izmantošanai kodolenerģētikas projektos;
   5.       "palīgkodolmateriāli" ir:
            deitērijs un smagais ūdens: deitērijs, smagais ūdens (deitērija oksīds) un citi deitērija
            savienojumi, kuros deitērija un ūdeņraža izotopu attiecība ir lielāka par 1: 5000 un
            kuri izmantojami kodolreaktorā,
LV                                                   5                                                LV
 ---pagebreak---        kodolkvalitātes grafīts: lietošanai par palēninātāju kodolreaktorā paredzēts grafīts,
       kura tīrības pakāpe ir augstāka par 5 miljonajām daļām bora ekvivalenta un kura
       blīvums ir lielāks par 1,50 g/cm3;
   6.  "kodolmateriāli" ir izejmateriālu vai speciālie skaldmateriāli, kā tie definēti
       Starptautiskās atomenerģijas aģentūras statūtu XX pantā. Jebkāds SAEA
       Pārvaldnieku valdes lēmums saskaņā ar SAEA statūtu XX pantu par to materiālu
       saraksta grozījumiem, kurus uzskata par "izejmateriāliem" vai "speciālajiem
       skaldmateriāliem", ir spēkā attiecībā uz šo nolīgumu tikai tad, ja abas šā nolīguma
       Puses ir viena otru rakstiski informējušās par piekrišanu minētajam lēmumam;
   7.  "tehnoloģija" ir ar nozīmi, kas definēta A pielikumā SAEA informatīvajā biļetenā
       INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (Vadlīnijas par kodolmateriālu nodošanu);
   8.  „kodolsintēzes programma” ir Euratom programma, kas veltīta pētniecībai un
       apmācībai vadāmas kodoltermiskās sintēzes jomā un kas pieņemta ar Eiropas
       Savienības Padomes lēmumu saskaņā ar Euratom līguma 7. pantu, kā arī turpmākās
       programmas šajā jomā, kuras pieņemtas ar Padomes lēmumu;
   9.  "tritijs” ir tritiju saturoši savienojumi un maisījumi, kuros tritija atomu attiecība pret
       ūdeņraža atomu skaitu pārsniedz 1: 1000;
   10. „ar tritiju saistītas iekārtas un tehnoloģija” ir iekārtas, kas īpaši paredzētas vai
       sagatavotas tritija, tā savienojumu un maisījumu ražošanai, reģenerācijai,
       ekstrakcijai, koncentrēšanai vai apstrādei atbilstīgi kodolsintēzes programmas
       specifiskajām vajadzībām vai smagā ūdens reaktoru ekspluatācijas vajadzībām.
   11. „blakusprodukti” ir speciālais skaldmateriāls, ko iegūst vienā vai vairākos secīgos vai
       nesecīgos procesos no kodolmateriāliem, kas nodoti saskaņā ar šo nolīgumu.
                                             II pants
                                              Mērķis
   1.  Šā nolīguma mērķis ir nodrošināt pamatu sadarbībai starp Pusēm kodolenerģijas
       izmantošanā miermīlīgiem mērķiem, pamatojoties uz abpusēja labuma un
       savstarpīguma principiem un neierobežojot katras Puses attiecīgo kompetenci.
   2.  Kodolmateriālus, iekārtas, palīgkodolmateriālus, tritiju un ar tritiju saistītas iekārtas,
       kas nodotas saskaņā ar šo nolīgumu, vai kodolmateriālus, kas rodas kā
       blakusprodukti, izmanto tikai miermīlīgiem mērķiem; tos neizmanto nekādās
       kodolsprādzienierīcēs vai šādu ierīču izpētei vai izstrādāšanai.
LV                                               6                                                LV
 ---pagebreak---                                                III pants
                                          Sadarbības joma
   Šajā nolīgumā iecerētā sadarbība attiecas uz kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem
   mērķiem un inter alia var ietvert:
   (a)     informācijas sniegšanu par
           i)     veselību un drošību,
           ii)    iekārtām, ražotnēm       un    ierīcēm   (ieskaitot  projektus,     rasējumus     un
                  specifikācijas),
           iii)   kodolmateriālu, palīgkodolmateriālu, iekārtu, ražotņu un ierīču izmantošanu
                  (ieskaitot ražošanas procesus un specifikācijas), un
           iv)    Pušu ārējās palīdzības programmām kodolenerģētikas jomā;
   (b)     kodolmateriālu, palīgkodolmateriālu un iekārtu piegādes;
   (c)     tehnoloģiju nodošanu, tostarp šā panta a) punktā minētās informācijas sniegšanu, ar
           nosacījumu, ka atsevišķās iesaistītās Kopienas dalībvalstis ir piekrīt šādai nodošanai
           saskaņā ar šo nolīgumu;
   (d)     tādu iekārtu nodošanu, kuras Puses ir norādījušas kā iekārtas, kuras projektētas,
           būvētas vai tiek ekspluatētas, pamatojoties uz informāciju vai izmantojot
           informāciju, kas iegūta no otras Puses, un kuras norādīšanas laikā ir vienas Puses
           jurisdikcijā;
   (e)     iekārtu un aparatūras iegādi;
   (f)     intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanu;
   (g)     piekļuvi iekārtām un aparatūrai, to izmantošanu;
   (h)     tiešu vai netiešu tritija nodošanu, lai to izmantotu kodolsintēzes programmā, un tiešu
           vai netiešu ar tritiju saistītu iekārtu un tehnoloģiju nodošanu, lai to izmantotu
           kodolsintēzes programmā vai smagā ūdens reaktoru ekspluatācijā, vai lai atgrieztu
           piegādātājai Pusei;
   (i)     sadarbību, plānojot un īstenojot Pušu ārējās palīdzības programmas kodolenerģētikas
           jomā;
   (j)     citas jomas, kas ir būtiskas attiecībā uz šā nolīguma priekšmetu.
                                               IV pants
                                        Nolīguma priekšmets
   1.      Kodolmateriāli, palīgkodolmateriāli, iekārtas, tritijs un ar tritiju saistītas iekārtas, ko
           Puses vai to attiecīgās personas nodevušas viena otrai vai nu tieši, vai ar trešās balsts
LV                                                  7                                                  LV
 ---pagebreak---       starpniecību, kļūst par šā nolīguma priekšmetu brīdī, kad tie ir nonākuši saņēmējas
      Puses teritoriālajā jurisdikcijā, ja piegādātāja Puse ir rakstiski paziņojusi saņēmējai
      Pusei par paredzēto nodošanu un saņēmēja Puse ir rakstiski apliecinājusi, ka tie tiks
      uzskatīti par šā nolīguma priekšmetu un ka piedāvātais saņēmējs, ja tā nav saņēmēja
      Puse, ir pilnvarota persona saņēmējas Puses teritoriālajā jurisdikcijā.
   2. Uz šā panta 1. punktā minētajiem kodolmateriāliem, palīgkodolmateriāliem,
      iekārtām, tritiju un ar tritiju saistītām iekārtām attiecas šā nolīguma noteikumi līdz
      brīdim, kad saskaņā ar administratīvās vienošanās procedūrām tiek nolemts, ka:
      –      šāds priekšmets ir ticis tālāknodots ārpus saņēmējas Puses jurisdikcijas,
      –      kodolmateriāli vairs nav lietojami nevienai kodoldarbībai, kas ir būtiska no
             VII panta 6. punkta a) apakšpunktā minēto drošības pasākumu viedokļa, vai tie
             ir kļuvuši praktiski nereģenerējami;
      –      iekārtas un palīgkodolmateriāli vairs nav izmantojami kodolenerģētikas
             vajadzībām;
      –      tritijs un ar tritiju saistītas iekārtas vairs nav izmantojami kodolsintēzes
             programmā vai smagā ūdens reaktoru ekspluatācijā;
      –      Puses vienojas, ka uz tiem vairs nav jāattiecina šis nolīgums.
   3. Uz tehnoloģiju nodošanu attiecas šis nolīgums attiecībā uz tām Kopienas
      dalībvalstīm, kas izteikušas vēlmi veikt šādu nodošanu saskaņā ar šo nolīgumu.
      Tehnoloģijas, ko Puses vai to attiecīgās personas nodevušas viena otrai vai nu tieši,
      vai ar trešās valsts starpniecību, kļūst par šā nolīguma priekšmetu brīdī, kad tās ir
      nonākušas saņēmējas Puses teritoriālajā jurisdikcijā, ja piegādātāja Puse ir rakstiski
      paziņojusi saņēmējai Pusei par paredzēto nodošanu un saņēmēja Puse ir rakstiski
      apliecinājusi, ka tās tiks uzskatītas par šā nolīguma priekšmetu un ka piedāvātais
      saņēmējs, ja tā nav saņēmēja Puse, ir pilnvarota persona saņēmējas Puses teritoriālajā
      jurisdikcijā.
   4. Tritiju, ar tritiju saistītas iekārtas un tehnoloģiju izmanto tikai kodolsintēzes
      programmā vai smagā ūdens reaktoru ekspluatācijā.
   5. Nolīgums attiecas ne tikai uz šā panta 1. punktā minētajiem priekšmetiem, bet arī uz
      šādiem materiāliem, kodolmateriāliem un iekārtām:
      i)     palīgkodolmateriāli vai kodolmateriāli, kas ražoti vai apstrādāti, izmantojot
             iekārtas, uz kurām attiecas šis nolīgums un kas uzskaitītas A.2 pielikumā,
      ii)    kodolmateriāli, kas ražoti vai apstrādāti, izmantojot jebkādus kodolmateriālus
             vai palīgkodolmateriālus, uz ko attiecas šis nolīgums, un
      iii)   iekārtas, par ko saņēmēja Puse vai piegādātāja Puse pēc apspriešanās ar
             saņēmēju Pusi ir norādījusi, ka tās projektētas, konstruētas, izgatavotas vai
             ekspluatētas, balstoties uz tādām tehnoloģijām vai izmantojot tādas
             tehnoloģijas, uz kurām attiecas šis nolīgums un kuras nodotas saskaņā ar
             1. punktu.
LV                                             8                                              LV
 ---pagebreak---                                           V pants
                                 Īstenošanas nosacījumi
   1. Šā nolīguma noteikumus īsteno godprātīgi un tā, lai nepieļautu traucējumus,
      kavēšanos vai nepienācīgu iejaukšanos kodoldarbībās Kanādā un Kopienā un lai
      tiktu ievērota apdomīgas pārvaldības prakse, kas nepieciešama ekonomiskām un
      drošām kodoldarbībām.
   2. Šā nolīguma noteikumus neizmanto, lai iegūtu komerciālas vai rūpnieciskas
      priekšrocības, lai iejauktos Pušu vai pilnvaroto personu vietējās vai starptautiskās
      komerciālajās vai rūpnieciskajās interesēs, lai iejauktos Pušu vai Kopienas
      dalībvalstu valdību kodolenerģētikas politikas īstenošanā, lai traucētu kodolenerģijas
      miermīlīgas un ar sprādzienierīcēm nesaistītas izmantošanas veicināšanu vai lai
      traucētu tādu priekšmetu apriti gan Pušu attiecīgajā teritoriālajā jurisdikcijā, gan starp
      Kanādas valdību un Kopienu, uz kuriem attiecas šis nolīgums vai par kuriem
      paziņots, ka uz tiem attiecinās šo nolīgumu.
   3. Īstenojot šā nolīguma noteikumus, Kanāda, Kopiena un tās dalībvalstis rīkojas
      saskaņā ar noteikumiem Konvencijā par kodoldrošību (SAEA informatīvais
      apkārtraksts INFCIRC/449), Kopējā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu
      drošas pārvaldības konvencijā (SAEA informatīvais apkārtraksts INFCIRC/546),
      Konvencijā par palīdzību situācijā, kad notikusi kodolkatastrofa vai radioloģiska
      avārija (SAEA informatīvais apkārtraksts INFCIRC/336) un Konvencijā par
      kodolnegadījumu operatīvu izziņošanu (SAEA informatīvais apkārtraksts
      INFCIRC/335).
   4. Abu Pušu kompetentās iestādes izveido un īsteno administratīvus pasākumus, lai
      nodrošinātu efektīvu šā nolīguma saistību izpildīšanu, un regulāri vai pēc kādas
      Puses kompetentās iestādes pieprasījuma rīko apspriedes.
   5. Saskaņā ar Pušu normatīvajiem aktiem un politiku administratīvie pasākumi, var
      ietvert procedūras, inter alia, kā
      (a)   saņemt otras Puses rakstisku piekrišanu, pirms tiek nodoti kodolmateriāli,
            palīgkodolmateriāli, iekārtas vai tehnoloģijas, uz ko attiecas nolīgums, kā
            norādīts VII panta 6. punkta d) apakšpunktā;
      (b)   organizēt kodolmateriālu, palīgkodolmateriālu, un iekārtu tālāknodošanu
            parastā kārtībā;
      (c)   paziņot un uzskaitīt tādu kodolmateriālu krājumu, uz ko attiecas šis nolīgums,
            ievērojot ekvivalences, savstarpējamas atvietojamības un samērīguma principu;
      (d)   noteikt, ka uz priekšmetu vairs neattiecas šā nolīguma noteikumi saskaņā ar IV
            panta 2. punkta noteikumiem.
   6. Saskaņā ar šā panta 4. punktu izveidotos administratīvos pasākumus var grozīt ar
      Pušu kompetento iestāžu rakstisku vienošanos.
                                         VI pants
LV                                           9                                                   LV
 ---pagebreak---                                              Bagātināšana
   Pirms kodolmateriālu, uz ko attiecas šis nolīgums, bagātināšanas līdz urāna izotopa U 235
   saturam, kas ir vienāds vai lielāks par 20 % (divdesmit procenti), jāiegūst abu Pušu rakstiska
   piekrišana un jāinformē SAEA. Šajā piekrišanā apraksta nosacījumus, ar kādiem var izmantot
   urānu, kas bagātināts līdz divdesmit (20) procentiem vai vairāk. Puses var vienoties, kā
   atvieglot šo nosacījumu īstenošanu.
                                               VII pants
                      Kodolmateriālu starptautiska nodošana un tirdzniecība
   1.       Jebkādu kodolmateriālu nodošanu, ko veic atbilstīgi sadarbības pasākumiem, veic
            saskaņā ar attiecīgajām šā panta 6. punktā uzskaitītajām Kopienas, tās dalībvalstu un
            Kanādas valdības starptautiskajām saistībām attiecībā uz kodolenerģijas izmantošanu
            miermīlīgiem mērķiem.
   2.       Puses, cik vien tas praktiski iespējams, palīdz viena otrai kodolmateriālu,
            palīgkodolmateriālu, iekārtu un citu nepieciešamu materiālu iepirkumos, ko veic
            kāda Puse vai personas Kopienā vai Kanādas valdības jurisdikcijā un kas
            nepieciešami kodolpētniecībai, izstrādei un ražošanai Kopienā vai Kanādā.
   3.       Šajā nolīgumā paredzētās sadarbības turpināšana atkarīga no tā, vai abpusēji
            apmierinoši tiek piemērota drošības pasākumu un kontroles sistēma, ko izveidojusi
            Kopiena saskaņā ar Euratom līgumu, un kodolmateriālu, palīgkodolmateriālu un
            iekārtu izmantošanas uzskaites sistēma, ko izveidojusi Kanādas valdība.
   4.       Šā      nolīguma      noteikumus     neizmanto,       lai    traucētu   kodolmateriālu,
            palīgkodolmateriālu, iekārtu, tritija, ar tritiju saistītu iekārtu un tehnoloģiju brīvu
            apriti Kopienas teritorijā.
   5.       Kodolmateriālu nodošana un attiecīgie pakalpojumi jāveic saskaņā ar taisnīgiem
            tirdzniecības nosacījumiem. Šā punkta īstenošana neskar Euratom līgumu un no tā
            atvasinātos tiesību aktus.
   6.       a) Kodolmateriālu nodošanu veic atbilstīgi šādiem nosacījumiem:
                   i)    Kopienā — Euratom drošības pasākumi atbilstoši Euratom līgumam un
                         SAEA drošības pasākumi atbilstoši šādiem attiecīgajiem nolīgumiem par
                         drošības pasākumiem, kurus var pārskatīt un aizstāt tiktāl, ciktāl ir
                         nodrošinātas neizplatīšanas līgumā noteiktās prasības:
                   –     Nolīgums starp Kopienas dalībvalstīm, kuru rīcībā nav kodolieroču,
                         Euratom un SAEA , kas stājās spēkā 1977. gada 21. februārī (publicēts
                         kā INFCIRC /193),
                   –     Nolīgums starp Franciju, Eiropas Atomenerģijas kopienu un
                         Starptautisko Atomenerģijas aģentūru, kas stājās spēkā 1981. gada
                         12. septembrī (publicēts kā SAEA INFCIRC/290) un ir Francijas
                         brīvprātīga piedāvājuma nolīgums ar SAEA, Nolīgums starp Apvienoto
                         Karalisti, Eiropas Atomenerģijas kopienu un Starptautisko Atomenerģijas
                         aģentūru, kas stājās spēkā 1978. gada 14. augustā (publicēts kā SAEA
LV                                                10                                                LV
 ---pagebreak---              INFCIRC/263) un ir Apvienotās Karalistes brīvprātīga piedāvājuma
             nolīgums ar SAEA,
      –      papildu protokoli, kas noslēgti 1998. gada 22. septembrī un stājās spēkā
             2004. gada 30. aprīlī, pamatojoties uz dokumentu, kas publicēts kā
             SAEA INFCIRC/540 (Pastiprināta drošības pasākumu sistēma, II daļa),
      ii)    Kanādā — SAEA drošības pasākumi saskaņā ar nolīgumu starp Kanādu
             un Starptautisko Atomenerģijas aģentūru par drošības pasākumu
             piemērošanu saistībā ar Līgumu par kodolieroču neizplatīšanu, kas stājās
             spēkā 1972. gada 21. februārī (SAEA INFCIRC/164), kam pievienots
             papildu protokols, kas noslēgts 1998. gada 24. septembrī, pamatojoties uz
             dokumentu, kas publicēts kā INFCIRC/164/Add.1 (Pastiprināta drošības
             pasākumu sistēma, II daļa) un stājās spēkā 2000. gada 8. septembrī;
   b) Gadījumā, ja kādu iemeslu dēļ Kopienā vai Kanādā pārtrauc piemērot vai aptur
      kādu no šā panta 6. punkta a) apakšpunktā minētajiem nolīgumiem ar SAEA,
      attiecīgā Puse ar SAEA noslēdz vienošanos, kas nodrošina efektivitāti un
      tvērumu līdzvērtīgu tam, kas noteikts šā punkta 6. punkta a) apakšpunkta i) vai
      ii) punktā minētajos nolīgumos par drošības pasākumiem, vai, ja tas nav
      iespējams,
      - Kopiena, ciktāl tas attiecas uz to, piemēro uz Euratom drošības pasākumu
      sistēmas balstītus drošības pasākumus, kas nodrošina efektivitāti un tvērumu
      līdzvērtīgu tam, kas noteikts šā panta 6. punkta b) apakšpunkta i) punktā, vai,
      ja tas nav iespējams,
      - Puses noslēdz vienošanos par tādu drošības pasākumu piemērošanu, kas
      nodrošina efektivitāti un tvērumu līdzvērtīgu tam, kas noteikts šā 6. punkta
      b) apakšpunkta i) vai ii) punktā minētajos nolīgumos par drošības pasākumiem.
   c) Fiziskās aizsardzības pasākumu piemērošana jebkurā brīdī ir tādā līmenī, kas
      atbilst vismaz tiem kritērijiem, kas noteikti C pielikumā SAEA informatīvajam
      apkārtrakstam INFCIRC /254/Rev.9/Part 1 (Vadlīnijas par kodolmateriālu
      nodošanu); papildus šim dokumentam Kopienas dalībvalstis (vai attiecīgā
      gadījumā Eiropas Komisija) un Kanāda, piemērojot fiziskās aizsardzības
      pasākumus, ņem vērā ieteikumus, kas iestrādāti SAEA informatīvajā biļetenā
      INFCIRC/225/Rev.5         (Kodoldrošības      ieteikumi:   kodolmateriālu     un
      kodoliekārtu fiziskā aizsardzība). Uz starptautiskajiem pārvadājumiem attiecas
      Starptautiskā kodolmateriālu fiziskās aizsardzības konvencija (SAEA
      informatīvais apkārtraksts INFCIRC/274/Rev. 1) un SAEA Radioaktīvo
      materiālu drošas pārvadāšanas noteikumi (SAEA drošuma standartu sērija TS-
      R-1).
   d) Kodolmateriālus, palīgkodolmateriālus, iekārtas un tehnoloģijas, uz ko attiecas
      šis nolīgums, nenodod ārpus saņēmējas Puses teritoriālās jurisdikcijas bez
      piegādātājas Puses iepriekšējas rakstiskas piekrišanas, izņemot saskaņā ar e)
      apakšpunktu.
   e) Līdz ar šā nolīguma stāšanos spēkā abu Pušu kompetentās iestādes apmainās ar
      to trešo valstu sarakstiem, kurām otra Puse atļauj tālāknodot dabisko urānu,
      vājināto urānu, citus izejmateriālus, urānu, kas bagātināts līdz izotopa U235
LV                                    11                                               LV
 ---pagebreak---                    saturam, kas lielāks vai vienāds ar 20 %, un palīgkodolmateriālus. Katras Puses
                   kompetentās iestādes paziņo otrai Pusei par izmaiņām savā trešo valstu
                   sarakstā. Tiek izveidotas abām Pusēm pieņemamas procedūras saistībā ar šādu
                   tālāknodošanu.
            f)     Jebkādu tādu priekšmetu tālāknodošana, uz kuriem attiecas šis nolīgums,
                   notiek tikai saskaņā ar saistībām, ko uzņēmušās kodolmateriālu
                   piegādātājvalstis jeb Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupa, kā izklāstīts
                   SAEA informatīvajā apkārtrakstā INFCIRC/254/Rev. 9/Part 1.
            g)     Tritija un ar tritiju saistītu iekārtu tālāknodošanai ārpus Pušu teritorijas ir
                   iepriekš jāsaņem attiecīgās Puses rakstiska piekrišana.
                                               VIII pants
                                                Pārstrāde
   Puses ir devušas savu piekrišanu tādas kodoldegvielas pārstrādei, kas satur kodolmateriālus,
   uz ko attiecas šis nolīgums, ar nosacījumu, ka šāda pārstrāde notiek saskaņā ar nosacījumiem,
   kas izklāstīti B pielikumā.
                                                IX pants
                                        Intelektuālais īpašums
   Puses nodrošina atbilstīgi šim nolīgumam īstenotajā sadarbībā radītā intelektuālā īpašuma un
   nodoto tehnoloģiju pienācīgu un efektīvu aizsardzību saskaņā ar attiecīgajiem
   starptautiskajiem nolīgumiem un normatīvajiem aktiem, kas ir spēkā Kanādā un Eiropas
   Savienībā, Kopienā vai to dalībvalstīs.
                                                 X pants
                                        Informācijas apmaiņa
   1.       a)     Puses var sniegt viena otrai un Kopienas vai Kopienas valdības jurisdikcijā
                   esošām personām to rīcībā esošo informāciju par jautājumiem, uz ko attiecas
                   šis nolīgums.
            b)     Informācija, kas saņemta no trešās Puses ar nosacījumu, ka tā netiks sniegta
                   citām pusēm, neietilpst šā nolīguma darbības jomā.
            c)     Informāciju, par kuru piegādātāja Puse uzskata, ka tai ir komerciāla vērtība,
                   sniedz tikai saskaņā ar Pušu norādītiem noteikumiem.
   2.       a)     Puses sekmē un atvieglo informācijas apmaiņu starp personām, kuras ir
                   Kanādas valdības jurisdikcijā, no vienas puses, un personām Kopienā, no otras
                   puses, par jautājumiem, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā.
            b)     Šīm personām piederošo informāciju sniedz tikai ar to piekrišanu un saskaņā ar
                   to norādītiem noteikumiem.
LV                                                  12                                             LV
 ---pagebreak---    3. Puses, cik vien tas praktiski iespējams, sniedz tehnisku palīdzību gan viena otrai, gan
      Kopienā vai Kanādas valdības jurisdikcijā esošām personām, vai nu nosūtot
      ekspertus, vai kādā citādā veidā, par ko panākta vienošanās.
   4. Katra Puse, kas vien iespējams, savās mācību iestādēs vai objektos nodrošina otras
      Puses ieteiktiem studentiem un stažieriem apmācību priekšmetos, kas saistīti ar
      kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem mērķiem, un palīdz saņemt šādu apmācību
      citur Kanādā vai Kopienā.
                                          XI pants
                                Piemērojamie tiesību akti
   1. Šajā nolīgumā paredzētā sadarbība ir saskaņā ar Kanādā un Eiropas Savienībā, un
      Kopienā spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā arī ar starptautiskajiem nolīgumiem, kam
      pievienojušās Puses. Kopienas gadījumā piemērojamie tiesību akti iever Euratom
      līgumu un tā sekundāros tiesību aktus.
   2. Katra Puse ir atbildīga otras priekšā par to, ka tiek nodrošināts, ka šā nolīguma
      noteikumus pieņem un izpilda Kanādā visi valsts uzņēmumi un visas tās jurisdikcijā
      esošās personas un Kopienā visas Kopienas personas, kurām piešķirta atļauja saskaņā
      ar šo nolīgumu.
   3. Šajā nolīgumā minēto SAEA dokumentu pārskatītās versijas un informatīvie
      apkārtraksti tiks ņemti vērā un piemēroti, kad par tiem būs vienojušās Puses.
                                         XII pants
                               Apspriešanās un šķīrējtiesa
   1. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma Pušu pārstāvji tiekas, ja vajag apspriesties par
      jautājumiem, kas izriet no šā nolīguma piemērošanas, pārraudzīt tā darbību un
      apspriest sadarbības pasākumus papildus tiem, kas paredzēti šajā nolīgumā. Šādas
      apspriešanās var arī notikt arī vēstuļu apmaiņas formā.
   2. Visas domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, un ko nevar
      izšķirt sarunu ceļā vai Pusēm vienojoties citādi, pēc vienas vai otras Puses
      pieprasījuma iesniedz šķīrējtiesas tribunālam, kurā ir trīs šķīrējtiesneši. Katra Puse
      izrauga vienu šķīrējtiesnesi, un šādi izraudzītie šķīrējtiesneši par priekšsēdētāju ievēl
      trešo, kas nav nevienas Puses valstspiederīgais. Ja trīsdesmit dienu laikā no dienas,
      kad iesniegts šķīrējtiesas pieprasījums, kāda no Pusēm nav izraudzījusi šķīrējtiesnesi,
      otra strīdā iesaistītā Puse var pieprasīt, lai šķīrējtiesnesi Pusei, kura to nav
      izraudzījusies, ieceļ Starptautiskās Tiesas priekšsēdētājs. Ja trīsdesmit dienu laikā pēc
      tam, kad Puses izraudzījušas vai iecēlušas šķīrējtiesnešus, nav izvēlēts trešais
      šķīrējtiesnesis, jebkura Puse var pieprasīt, lai Starptautiskās tiesas priekšsēdētājs
      ieceļ trešo šķīrējtiesnesi. Šķīrējtiesas tribunāla locekļu vairākums nodrošina
      kvorumu, un visus lēmumus pieņem ar visu šķīrējtiesas tribunāla locekļu balsu
      vairākumu. Šķīrējtiesas procesu nosaka tribunāls. Tribunāla lēmumi ir saistoši abām
      Pusēm, un abām Pusēm tie ir jāizpilda. Šķīrējtiesnešu atalgojumu nosaka tāpat kā
      Starptautiskās Tiesas ad hoc tiesnešiem.
                                        XIII pants
LV                                           13                                                 LV
 ---pagebreak---                                           Pielikumu statuss
   Pielikumi ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa. Tos var mainīt saskaņā ar Kanādas valdības
   un Eiropas Komisijas abpusēju rakstisku piekrišanu, neveicot grozījumus šajā nolīgumā.
                                               XIV pants
                                 Stāšanās spēkā un darbības ilgums
   1.       Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir
            pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai nolīgums stātos
            spēkā.
   2.       Šis nolīgums ir spēkā desmit gadus. Pēc tam šo nolīgumu automātiski pagarina uz
            turpmākiem piecu gadu periodiem, ja vien vismaz sešus mēnešus pirms šāda perioda
            termiņa beigām Puse nepaziņo otrai Pusei par savu nodomu nolīgumu izbeigt.
   3.       Ja kāda no Pusēm vai Kopienas dalībvalsts pārkāpj šā nolīguma būtisku noteikumu,
            otra Puse, iesniedzot attiecīgu rakstisku paziņojumu, var pilnībā vai daļēji apturēt vai
            izbeigt šajā nolīgumā paredzēto sadarbību. Pirms kāda no Pusēm šādi rīkojas, Puses
            apspriežas, lai panāktu vienošanos par veicamajiem korektīvajiem pasākumiem un
            par grafiku, kādā šie pasākumi jāveic. Šādi rīkojas tikai tad, ja saskaņotie pasākumi
            nav veikti laikus, vai pēc Pušu noteikta termiņa beigām, ja Puses nespēj vienoties.
   4.       Šis nolīgums aizstāj nolīgumu, ko Puses parakstījušas 1959. gada 6. oktobrī2 un kas
            grozīts 1959., 1978., 1981., 1985. un 1991. gadā.
   Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu,
   holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku,
   slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi divdesmit divi teksti ir vienlīdz
   autentiski.
   TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas, kas apakšā parakstījušās, ir parakstījušas šo
   nolīgumu.
   Eiropas Atomenerģijas Kopienas vārdā —         Kanādas valdības vārdā —
   2
           OV 1165/59
LV                                                 14                                                LV
 ---pagebreak---                                       A.1 PIELIKUMS - Iekārtas
   1.        Kodolreaktori un speciālas tiem paredzētas vai sagatavotas iekārtas un komponenti
   1.1.      Nokomplektēti kodolreaktori
   1.2.      Kodolreaktoru korpusi
   1.3.      Kodolreaktoru degvielas iekraušanas un izkraušanas mašīnas
   1.4.      Kodolreaktoru vadības stieņi un aprīkojums
   1.5.      Kodolreaktoru augstspiediena caurules
   1.6.      Cirkonija caurules
   1.7.      Pirmā kontūra siltumnesēja sūkņi
   1.8.      Kodolreaktoru iekšreaktora iekārtas
   1.9.      Siltummaiņi
   1.10.     Neitronu detektori un mērinstrumenti
   2.        Apstarotās degvielas elementu pārstrādes iekārtas un tām īpaši paredzēts vai
             sagatavots aprīkojums
   2.1.      Apstarotās kodoldegvielas elementu smalcināšanas mašīnas
   2.2.      Šķīdināšanas iekārtas
   2.3.      Šķīdinātāja ekstraktori un šķīdinātāja ekstrakcijas iekārtas
   2.4.      Ķīmisko vielu izturēšanas vai glabāšanas tvertnes
   3.        Reaktoru kodoldegvielas elementu ražošanas iekārtas un tām īpaši paredzēts vai
             sagatavots aprīkojums
   4.        Dabiskā urāna, vājinātā urāna vai speciālo skaldmateriālu izotopu separācijas
             iekārtas un tām īpaši paredzēts vai sagatavots aprīkojums, izņemot analītiskos
             instrumentus
   4.1.      Gāzu centrifūgas un bloki un komponenti, kas īpaši paredzēti vai sagatavoti
             lietošanai gāzu centrifūgās
   4.1.1.    Rotoru komponenti
   4.1.2.    Statoru komponenti
   4.2. Gāzu centrifūgu bagātināšanas iekārtām īpaši paredzētas vai lietošanai sagatavotas
   palīgsistēmas, aprīkojums un komponenti
   4.2.1. Izejvielu padeves sistēmas/produktu un atlikumu aizvades sistēmas
LV                                                 15                                          LV
 ---pagebreak---    4.2.2. Kolektora iekārtu cauruļvadu sistēmas
   Cauruļvadu sistēmas un kolektora sistēmas, kas īpaši paredzētas vai sagatavotas darbam ar
   UF6 centrifūgu kaskādēs
   4.2.3. Speciālie aizvarvārsti un regulēšanas vārsti
   4.2.4. UF6 masspektrometri/jonu avoti
   4.2.5. Frekvences pārveidotāji
   4.3. Lietošanai gāzu difūzijas bagātināšanā īpaši paredzēti vai sagatavoti bloki un komponenti
   4.3.1. Gāzu difūzijas barjeras
   4.3.2. Difuzoru korpusi
   4.3.3. Kompresori un gāzpūtēji
   4.3.4. Rotora vārpstas blīvslēgi
   4.3.5. Siltummaiņi UF6 dzesēšanai
   4.4. Lietošanai gāzu difūzijas bagātināšanā īpaši paredzētas vai sagatavotas palīgsistēmas,
   aprīkojums un komponenti
   4.4.1. Izejvielu padeves sistēmas/produktu un atlikumu aizvades sistēmas
   Īpaši paredzētas vai sagatavotas tehnoloģiskās sistēmas, kas paredzētas darba spiedienam, kas
   vienāds vai mazāks par 300 kPa (45 psi)
   4.4.2. Kolektora cauruļvadu sistēmas
   4.4.3. Vakuuma sistēmas
   4.4.4. Speciālie aizvarvārsti un regulēšanas vārsti
   4.4.5. UF6 masspektrometri/jonu avoti
   4.5. Lietošanai aerodinamiskās bagātināšanas iekārtās īpaši paredzētas vai sagatavotas
   sistēmas, aprīkojums un komponenti
   4.5.1. Separācijas sprauslas
   4.5.2. Virpuļcaurules
   4.5.3. Kompresori un gāzpūtēji
   4.5.4. Rotora vārpstas blīvslēgi
   4.5.5. Siltummaiņi gāzes dzesēšanai
   4.5.6. Separatora elementu korpusi
LV                                                16                                              LV
 ---pagebreak---    4.5.7. Izejvielu padeves sistēmas/produktu un atlikumu aizvades sistēmas
   4.5.8. Kolektora cauruļvadu sistēmas
   4.5.9. Vakuumsistēmas un sūkņi
   4.5.10. Speciālie aizvarvārsti un regulēšanas vārsti
   4.5.11. UF6 masspektrometri/jonu avoti
   4.5.12. UF6/nesējgāzes atdalīšanas sistēmas
   4.6. Lietošanai ķīmiskās apmaiņas vai jonu apmaiņas bagātināšanas iekārtās īpaši paredzētas
   vai sagatavotas sistēmas, aprīkojums un komponenti
   4.6.1. Šķidruma-šķidruma apmaiņas kolonnas (ķīmiskā apmaiņa)
   4.6.2. Šķidruma-šķidruma centrifūgas kontaktori (ķīmiskā apmaiņa).
   4.6.3. Urāna reducēšanas sistēmas un aprīkojums (ķīmiskā apmaiņa)
   4.6.4. Izejvielu sagatavošanas sistēmas (ķīmiskā apmaiņa)
   4.6.5. Urāna oksidēšanas sistēmas (ķīmiskā apmaiņa)
   4.6.6. Jonu apmaiņas sveķi/adsorbenti ar augstiem kinētikas raksturlielumiem (jonu apmaiņa)
   4.6.7. Jonu apmaiņas kolonnas (jonu apmaiņa)
   4.6.8. Jonu apmaiņas atteces sistēmas (jonu apmaiņa)
   4.7. Lietošanai lāzera bagātināšanas iekārtās īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas,
   aprīkojums un komponenti
   4.7.1. Urāna pārtvaices sistēmas (AVLIS)
   4.7.2. Sistēmas darbam ar šķidru metālisko urānu (AVLIS).
   4.7.3. Metāliskā urāna 'produkta' un 'atlikumu' kolektoru bloki (AVLIS).
   4.7.4. Separatora moduļu korpusi (AVLIS).
   4.7.5. Ultraskaņas izplešanās sprauslas (MLIS)
   4.7.6. Urāna pentafluorīda produkta kolektori (MLIS)
   4.7.7. UF6/nesējgāzes kompresori (MLIS)
   4.7.8. Rotora vārpstas blīvslēgi (MLIS)
   4.7.9. Fluorēšanas sistēmas (MLIS)
   4.7.10. UF6 masspektrometri/jonu avoti (MLIS)
LV                                                17                                           LV
 ---pagebreak---    4.7.11. Izejvielu padeves sistēmas/produktu un atlikumu aizvades sistēmas (MLIS)
   4.7.12. UF6/nesējgāzes atdalīšanas sistēmas (MLIS)
   4.7.13. Lāzersistēmas (AVLIS, MLIS un CRISLA)
   4.8. Lietošanai plazmas separācijas bagātināšanas iekārtās īpaši paredzētas vai sagatavotas
   sistēmas, aprīkojums un komponenti
   4.8.1. Mikroviļņu enerģijas avoti un antenas
   Jonu ražošanai vai paātrināšanai paši paredzēti vai sagatavoti mikroviļņu enerģijas avoti un
   antenas
   4.8.2. Jonu ierosas spoles
   4.8.3. Urāna plazmas ģeneratoru sistēmas
   4.8.4. Sistēmas darbam ar šķidru metālisko urānu
   4.8.5. Metāliskā urāna 'produkta' un 'atlikumu' kolektoru bloki
   4.8.6. Separatoru korpusi
   4.9. Lietošanai elektromagnētiskās bagātināšanas iekārtās īpaši paredzētas vai sagatavotas
   sistēmas, aprīkojums un komponenti.
   4.9.1. Elektromagnētiskie izotopu separatori
   4.9.2. Augstsprieguma barošanas avoti
   4.9.3. Magnētiskā spēka avoti
   5. Smagā ūdens, deitērija un deitērija savienojumu ražošanai vai koncentrēšanai īpaši
   paredzētas vai sagatavotas iekārtas un aprīkojums
   5.1. Ūdens-ūdeņraža sulfīda apmaiņas kolonnas
   5.2. Gāzpūtēji un kompresori
   5.3. Amonjaka-ūdeņraža apmaiņas kolonnas
   5.4. Kolonnu iekškolonnas iekārtas un pakāpju sūkņi
   5.5. Amonjaka sadalīšanas iekārtas
   5.6. Infrasarkanās absorbcijas analizatori
   5.7. Katalītiskie degļi
   5.8. Nokomplektētas smagā ūdens bagātināšanas sistēmas vai tām paredzētās kolonnas
LV                                               18                                             LV
 ---pagebreak---    6. Degvielas elementu ražošanai izmantojamā urāna un plutonija konversijas iekārtas un urāna
   izotopu separācijas iekārtas, kas definētas iepriekš 4. un 5. punktā, un tām īpaši paredzēts vai
   sagatavots aprīkojums.
   6.1. Urāna konversijas iekārtas un tām īpaši paredzēts vai sagatavots aprīkojums.
   6.1.1. Urāna rūdas koncentrātu konversijai par UO3 īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.1.2. UO3 konversijai par UF6 īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.1.3. UO3 konversijai par UO2 īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.1.4. UO2 konversijai par UF4 īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.1.5. UF4 konversijai par UF6 īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.1.6. UF4 konversijai par metālisku U īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.1.7. UF6 konversijai par UO2 īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.1.8. UF6 konversijai par UF4 īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.1.9. UO2 konversijai par UCl4 īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.2. Plutonija konversijas iekārtas un tām īpaši paredzēts vai sagatavots aprīkojums
   6.2.1. Plutonija nitrāta konversijai par oksīdu īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas
   6.2.2. Metāliska plutonija ražošanai īpaši paredzētas vai sagatavotas sistēmas.
LV                                                 19                                               LV
 ---pagebreak---                      A.2 PIELIKUMS – Nokomplektētas iekārtas
   1. Kodolreaktori
   2. Apstarotās kodoldegvielas elementu apstrādes iekārtas
   3. Kodolreaktoru degvielas elementu ražošanas iekārtas
   4. Dabiskā urāna, vājinātā urāna vai speciālo skaldmateriālu izotopu separācijas
      iekārtas
   5. Smagā ūdens, deitērija un deitērija savienojumu ražošanas vai koncentrēšanas
      iekārtas
   6. Plutonija konversijas iekārtas.
LV                                       20                                         LV
 ---pagebreak---                                       B PIELIKUMS – Pārstrāde
   Par pārstrādi, plutonija glabāšanu un lietošanu jāievēro šādas pamatnostādnes.
   (a)      Puse, kura nodomājusi veikt pārstrādi, plutonija glabāšanu un lietošanu, ir
            uzņēmusies neizplatīšanas saistības, kas tai reāli jāturpina pildīt.
   (b)      SAEA drošības pasākumi jāievēro attiecībā uz visiem kodolmateriāliem, uz kuriem
            attiecas saistības par izmantošanu miermīlīgiem mērķiem un kas atrodas pārstrādes
            iekārtās un plutonija glabāšanas un lietošanas iekārtās.
   (c)      Adekvāti fiziskās aizsardzības pasākumi ir jānodrošina attiecībā uz visiem
            kodolmateriāliem, uz kuriem attiecas saistības par izmantošanu miermīlīgiem
            mērķiem un kas atrodas iekārtās, kurās notiek pārstrādes, glabāšanas un lietošanas
            darbības, ieskaitot attiecīgās transporta operācijas.
   (d)      Starp Pusēm jābūt ieviestām abpusēji apmierinošām notifikācijas un ziņošanas
            procedūrām par materiāliem.
   (e)      Pusei, kas paredz veikt šādas darbības, jāsniedz savas esošās un plānotās
            kodolenerģētikas programmas apraksts, kurā jo īpaši iekļauts sīks to politikas
            virzienu, reglamentācijas un juridisko elementu apraksts, kas saistīti ar pārstrādi un
            plutonija glabāšanu un lietošanu.
   (f)      Pusēm jāvienojas par periodiskām un savlaicīgām apspriedēm, kurās inter alia,
            saskaņā ar šo pamatnostādņu e) punktu sniegtā informācija jāpapildina ar attiecīgiem
            jaunākajiem datiem un kurās pēc iespējas rūpīgāk jāizvērtē būtiskas kodolenerģētikas
            programmas izmaiņas.
   (g)      Paredzēto pārstrādi un plutonija glabāšanu drīkst veikt tikai tik ilgi, kamēr attiecīgā
            Puse bez izmaiņām turpina ievērot neizplatīšanas saistības, kuras tā ir uzņēmusies, un
            ievēro šo pamatnostādņu f) punktā minētās saistības par periodiskām un savlaicīgām
            apspriedēm.
LV                                                 21                                               LV
 ---pagebreak---                             SASKAŅOTĀ PROTOKOLA PROJEKTS
   saistībā ar Nolīgumu starp Kanādas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu (EURATOM)
   par sadarbību kodolenerģijas mierīgai izmantošanai, kas parakstīts […], (turpmāk
   "Nolīgums"), to parakstījušie ir vienojušies par sekojošo:
   (1)       Ar atsauci uz IV panta 3. punkta noteikumiem tiek apstiprināts, ka tie attiecas tikai
             tehnoloģiju nodošanu starp Kanādu un tām šā saskaņotā protokola pielikumā
             minētajām dalībvalstīm, kuras izteikušas vēlēšanos tehnoloģiju nodošanu iekļaut šā
             nolīguma satvarā.
   (2)       Ar atsauci uz IV panta 5. punkta i) apakšpunkta noteikumiem tiek apstiprināts, ka
             Pušu nodoms ir attiecībā uz ārvalstu izcelsmes kodolmateriāliem un
             palīgkodolmateriāliem, kas iegūti vai apstrādāti A.2 pielikumā minētajās
             nokomplektētajās iekārtās, kuras piegādājusi otra Puse, ievērot šajā līgumā
             paredzētās saistības, jo īpaši V panta 5. punkta c) apakšpunktā minētos uzskaites un
             ziņošanas pienākumus.
   (3)       Par nolīguma IV panta 5. punkta ii) apakšpunktu Puses vēlas uzsvērt, ka
             "palīgkodolmateriāli" ir palīgkodolmateriāli, kas otrai Pusei piegādāts ievērojamos
             daudzumos, lai to izmantotu par starpnieku.
   (4)       Ar atsauci uz A.2 pielikumā noteikto sarakstu tiek apstiprināts, ka minētais saraksts
             neattiecas uz A.1 pielikumā minēto aprīkojumu, un A.2 pielikumā noteiktā saraksta
             vienīgais nolūks ir saistībā ar IV panta 5. punkta i) un iii) apakšpunktu noteikumu
             piemērošanu, kas attiecas tikai uz nokomplektētām iekārtām.
   PARAKSTĪTS Briselē, […]
   Eiropas Atomenerģijas Kopienas vārdā —         Kanādas valdības vārdā —
   PIELIKUMS
   ES dalībvalstu saraksts, kuras izteikušas vēlēšanos tehnoloģiju nodošanu iekļaut šā nolīguma
   satvarā.
LV                                                 22                                              LV


title: Padomes Ieteikums ( 2015. gada 17. februāris ) attiecībā uz Komisijas atbrīvošanu no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (astotais EAF) darbību īstenošanu 2013. finanšu gadā

text:
               24.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 66/1

         PADOMES IETEIKUMS
   (2015. gada 17. februāris)
   attiecībā uz Komisijas atbrīvošanu no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (astotais EAF) darbību īstenošanu 2013. finanšu gadā
   (2015/C 66/01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Ceturto ĀKK un EEK konvenciju, kas parakstīta 1989. gada 15. decembrī Lomē (1) un grozīta ar 1995. gada 4. novembrī Maurīcijā parakstīto nolīgumu (2),
   ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas atbalsta finansēšanu un administrēšanu saskaņā ar Ceturtās ĀKK un EK konvencijas Otro finanšu protokolu (“Iekšējais nolīgums”) (3), ar ko izveido, cita starpā, astoto Eiropas Attīstības fondu (astotais EAF), un jo īpaši tā 33. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Finanšu regulu 98/430/EK (1998. gada 16. jūnijs), kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (4), un jo īpaši tās 66. līdz 74. pantu,
   izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar astotā EAF darbībām laikposmā līdz 2013. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas Gada pārskatu par darbībām, ko finansē no 8., 9. un 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF), attiecībā uz 2013. finanšu gadu kopā ar minētajā gada pārskatā iekļautajām Komisijas atbildēm (5),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 33. panta 3. punktu Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma atbrīvo Komisiju no atbildības par astotā EAF finanšu pārvaldību.

               (2)

               Astotā EAF darbības 2013. finanšu gadā Komisija ir kopumā īstenojusi apmierinoši,

         AR ŠO IESAKA Eiropas Parlamentam atbrīvot Komisiju no atbildības par astotā EAF darbību īstenošanu 2013. finanšu gadā.

      Briselē, 2015. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. REIRS

      (1)  OV L 229, 17.8.1991., 3. lpp.

      (2)  OV L 156, 29.5.1998., 3. lpp.

      (3)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

      (4)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

      (5)  OV C 398, 12.11.2014., 289. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006SC0022

Ieteikums Padomes atzinums saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2005.-2010. gadam  /* SEC/2006/0022 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.1.2006SEC(2006) 22 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES ATZINUMSsaskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2010. gadam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšvēstureStabilitātes un izaugsmes pakts, kurš stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, ir balstīts uz mērķi par sakārtotām valsts finansēm kā līdzekli, lai nostiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Pirmoreiz paktā grozījumus izdarīja 2005. gadā. Reforma atzina pakta nozīmi fiskālās disciplīnas nodrošināšanā, bet centās nostiprināt tā efektivitāti un ekonomiskos pamatus, kā arī ilgtermiņā garantēt valsts finanšu ilgtspējību.Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir pakta sastāvdaļa, paredz, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Dānijas pirmā konverģences programma tika iesniegta 1998. gada oktobrī. Saskaņā ar regulu Padome, balstoties uz Komisijas ieteikumu, un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1998. gada 1. decembrī sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar tādu pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekš minētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, lai gan tās var pārbaudīt Padome.Šajās programmās dalībvalstīm ir jānosaka budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķis un jāparedz politikas pasākumi tā sasniegšanai un uzturēšanai, ieskaitot atbilstošus ekonomiskos pieņēmumus. Pēc pakta reformas un, ievērojot ekonomikas un budžeta neviendabīgumu Eiropas Savienībā, vidējā termiņa mērķis konkrētām dalībvalstīm jādiferencē, ieskaitot to, kas attiecas uz ilgtspējības fiskālo risku. Citi reformas elementi ir tādi, ka cikla laikā ekonomiski labvēlīgos laikos, uzlabojot budžeta disciplīnu, ir jāpanāk simetriskāka pieeja fiskālai politikai un ir jāņem vērā tās „galvenās strukturālās reformas”, kas būtiski ietekmē ilgtermiņa ilgtspējību, ja pieļauta īslaicīga novirzīšanās no vidējā termiņa mērķa vai korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu.Ievērojot Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozi, rīcības kodeksu[2], kopīgi pieņemto metodiku potenciālā produkcijas apjoma un cikliski koriģēto bilanču aplēsei, un vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. gada līdz 2008. gadam, Komisija ir pārbaudījusi Dānijas nesen iesniegto konverģences programmas atjauninājumu un, balstoties uz turpmāk sniegto novērtējumu, ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to.Novērtējums1.  Dānijas konverģences programmas 2005. gada atjauninājums par periodu līdz 2010. gadam tika iesniegts Komisijai 2005. gada 30. novembrī. Programma ir balstīta uz Parlamenta 14. decembrī pieņemto likumu par valsts budžetu 2006. gadam. Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam. Programmai ir jaunajā rīcības kodeksā paredzēto obligāto un fakultatīvo datu trūkumi (īpaši trūkst prognozētais pasaules un ES IKP pieaugums par noteiktiem gadiem). Dānijas programma skaidri nedefinē vidējā termiņa mērķi, kā to pieprasa rīcības kodekss.2.  Pēdējās desmitgades laikā IKP pieaugums vidēji ir bijis aptuveni 2 procenti, bet inflācija kopumā ir atbildusi euro zonas inflācijai. Nodarbinātības pieaugums pēdējos gados ir palielinājies, un bezdarba līmenis ir tuvs tā viszemākajam rādītājam pēdējā desmitgadē. Reālā IKP pieauguma likmes 2005. un 2006. gadam tiek prognozētas 2,4% apmērā, jo tiek prognozēts, ka strauji turpinās pieaugt iekšzemes pieprasījums, it īpaši privātais patēriņš. IKP pieaugums 2007. – 2008. gadam noteikts ievērojami mazāks, drīzāk tehnisks pieņēmums, kam seko pieaugums par aptuveni 2% gadā atlikušajā programmas periodā. Atjauninājuma pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs kopumā atbilst Komisijas dienestu novērtējumam 2005. gada rudens prognozē periodā līdz 2006. gadam un atspoguļo kopumā piesardzīgus pieņēmumus. Pieauguma prognoze ir piesardzīga it īpaši 2007. un 2008. gadam, kad pieauguma pieņēmumi ir mazāki par Komisijas dienestu aplēsēm attiecībā uz potenciālo pieaugumu. Atjauninājumā prognozēts, ka inflācijas spiediens saglabāsies samērā vājš, kas šķiet reālistisks.3.  Kopš VKM II sākuma 1999. gada 1. janvārī nav bijuši saspīlējumi, kas ietekmētu kronas maiņas kursu. Maiņas kursa novirzes no centrālās paritātes ir bijušas daudz mazākas nekā oficiālais diapazons, un īstermiņa procentu likmju starpība pret euro zonu joprojām ir bijusi neliela. Tas liecina par ticību fiksētā maiņas kursa režīmam. Makroekonomiskā politika turpina nodrošināt nelielu peļņu par ilgtermiņa obligācijām. Peļņas starpība starp ilgtermiņa valsts obligācijām Dānijā un euro zonā ir samazinājusies gandrīz līdz nulles bāzes punktiem, reizēm tā ir bijusi nedaudz negatīva.4.  Savā atzinumā 2005. gada 17. februārī Padome atbalstīja budžeta stratēģiju, kas sniegta Dānijas konverģences programmas 2004. gada atjauninājumā. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi 2004. gada atjauninājumā valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā tika plānots 2,2% apmērā no IKP, lai gan pašreizējā atjauninājumā prognozēts 3,6% liels pārpalikums līdzīgai IKP pieauguma prognozei. Kopumā ieņēmumi ir bijuši labāki nekā prognozēts, tajā skaitā ieņēmumi no pensiju fonda ienākuma nodokļa, kā arī no naftas un gāzes izmantošanas, bet arī izdevumu attīstība ir bijusi mierīga.5.  Vidējā termiņa budžeta stratēģija tiecas uzturēt lielus primāros pārpalikumus programmas perioda laikā, lai nodrošinātu parāda attiecības strauju samazināšanos. Stratēģija ir balstīta uz izdevumu ierobežojumu, lai saglabātu reālā valsts patēriņa gada pieaugumu 0,5% līmenī, uzturētu nodokļu iesaldēšanu un līdzsvarotu budžetu pašvaldībām. Šajā atjauninājumā paredzēts, ka valsts budžeta pārpalikums samazināsies no maksimuma 3,6% apmērā no IKP 2005. gadā (ko virzīja ārkārtēji faktori, ieskaitot ieņēmumus no pensiju fonda ienākuma nodokļa, kā arī ar naftu un gāzi saistītām darbībām) līdz mazliet virs 3% 2006. un 2007. gadā un pēc tam nedaudz samazināsies, līdz sasniegs 2,9% no IKP programmas perioda beigās. Primārā pārpalikuma laika profils ir līdzīgs – IKP samazinājums par 2 procentu punktiem programmas perioda laikā (1 procentu punkts, ja salīdzinājumā neietver ārkārtīgi lielo pārpalikumu 2005. gadā). Gan izdevumu, gan ieņēmumu rādītāji prognozes perioda laikā pakāpeniski samazinās. Tas atspoguļo nodokļu ieņēmumu samazinājumu (daļēji sakarā ar nodokļu iesaldēšanu), izdevumu ierobežojumu, pamatojoties uz reālā valsts patēriņa pieauguma ierobežošanu līdz 0,5% gadā un procentu sloga samazinājumu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu jaunais atjauninājums pārsniedz plānoto valsts budžeta bilances attīstību attiecībā pret kopumā nemainīgu makroekonomisko scenāriju. Dānija izmanto pārejas periodu, lai ieviestu Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmumu par fondēto otrā pīlāra pensiju shēmu klasifikāciju; lēmuma ieviešanas aplēstā ietekme ir samazināt valsts budžeta bilanci par aptuveni 1% no IKP gadā.6.  Komisijas dienestu aprēķini uz programmas bāzes atbilstoši kopīgi saskaņotai metodikai rāda, ka strukturālais pārpalikums (t.i., cikliski koriģētais pārpalikums, atskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus) samazinās no maksimuma 3½% no IKP 2005. gadā līdz aptuveni 2¾% no IKP 2006. gadā pirms palielināšanās līdz 3¼% no IKP pēc tam. Strukturālā stāvokļa pasliktināšanās no 2005. gada līdz 2006. gadam, kad starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu uzlabojas no nedaudz negatīvas 2005. gadā līdz izšķiroši pozitīvai 2006. gadā, lielā mērā atspoguļo ārkārtīgi lielos ieņēmumus 2005. gadā, kam seko prognozēta šo ieņēmumu normalizēšanās 2006. gadā.7.  Programmas mērķis ir strukturāla bilance (ņemot vērā iepriekš minētā Eiropas Kopienu Statistikas biroja lēmumā paredzētā pārejas perioda izmantošanu) no 1½% līdz 2½% no IKP programmas perioda laikā. Šī novērtējuma nolūkā to pieņem par programmas vidējā termiņa mērķi.8.  Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir augstāks nekā minimālais kritērijs (aplēsts deficīts aptuveni 1/2% apmērā no IKP), tā sasniegšanai jāizpilda mērķis garantēt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Kas attiecas uz piemērotību, programmas vidējā termiņa mērķis atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir būtiski augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. Programmā izskaidrots, ka vidējā termiņa mērķis noteikts augstākā līmenī nekā pieprasīts paktā, lai noteiktu stabilu pamatu ilgtermiņa fiskālai ilgtspējībai ar strauju parāda samazināšanu.9.  Kopumā budžeta prognožu riski atjauninājumā šķiet pozitīvi, galvenokārt tādēļ, ka IKP pieaugums var būt lielāks nekā prognozēts, galvenokārt sakarā ar tehniski pieņemto nelielo IKP pieaugumu 2007. un 2008. gadā. Tādēļ IKP pieaugums un budžeta izpilde šajos gados varēja būt labāka nekā paredzēts programmā. Negatīvs risks ir mērķa izpilde saistībā ar reālā valsts patēriņa pieauguma ierobežošanu uz mainīgu rezultātu fona.10.  Ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, programmā aprakstītā budžeta stratēģija šķiet pietiekama, lai nodrošinātu, ka tajā noteiktais vidējā termiņa mērķis tiktu uzturēts ar lielu rezervi programmas perioda laikā. Tā ir pietiekama, lai garantētu drošības rezervi pret budžeta deficīta 3% apmērā no IKP atsauces vērtības pārsniegšanu ar parastām makroekonomiskām svārstībām katrā gadā. Kas attiecas uz prasību valstīm, kuras jau ir sasniegušas savu vidējā termiņa mērķi, izvairīties no procikliskas fiskālas politikas labvēlīgos laikos, strukturālā bilance pasliktinās par 0,3 procentu punktiem no IKP no 2005. gada līdz 2010. gadam, ar kritumu par 0,8 procentu punktiem no 2005. gada līdz 2006. gadam, kad starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu no nedaudz negatīvas kļūst izšķiroši pozitīva. Ņemot vērā ārkārtas ieņēmumus 2005. gadā, budžeta dotāciju 2006. gadam un nenoteiktības saistībā ar starpības starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu aprēķināšanu, Dānijas fiskālo politiku, iespējams, nevar raksturot kā prociklisku.11.  Otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu pārklasifikācija no 2007. gada pavasara (kad beidzas pārejas periods Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada marta lēmuma par šo jautājumu ieviešanai) būtiski nemainītu šo novērtējumu. Kopumā budžeta stāvoklis ir stabils, un budžeta stratēģija sniedz labu piemēru par fiskālo politiku, ko vada saskaņā ar paktu.12.  Bruto parāds 36% apmērā no IKP 2005. gadā ir jau krietni mazāks par Līgumā noteikto atsauces līmeni 60% apmērā no IKP. Saskaņā ar atjauninājumu tiek prognozēts, ka parāda attiecība turpmāk samazināsies programmas laikā līdz 21½ % no IKP 2010. gadā. Galvenokārt sakarā ar lielākām primārajām bilancēm tas ir straujāks parāda samazinājums nekā paredzēts iepriekšējā atjauninājumā.13.  Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Dānijai, šķiet, ir neliels risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanas budžeta izmaksām. Bruto parāda līmenis patlaban ir pietiekami mazāks par 60% atsauces vērtību, un tiek prognozēts, ka tas saglabāsies mazāks par atsauces vērtību prognozes perioda laikā. Stratēģija, kad ilgtspējības problēmas tiek nostādītas fiskālās politikas veidošanas centrā, ieskaitot pensiju izdevumu iekļaušanu un aktīvu uzkrāšanās ietveršanu, dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu ilgtermiņa perspektīvā. Patlaban ļoti labvēlīgais budžeta stāvoklis veicina to, lai ierobežotu prognozēto iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu, un vidējā termiņa budžeta plāni ir savienojami ar valsts finanšu ilgtspējības nelieliem riskiem.14.  Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. – 2008. gada periodam. Dānija ievēro savu vidējā termiņa mērķi. Tomēr nav noteikti jauni pasākumi, lai līdz 2010. gadam panāktu pieņemto darbaspēka nodarbinātības pieaugumu tuvu 2%.15.  Dānijas nacionālajā reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 26. oktobrī, atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām noteiktas šādas problēmas ar nozīmīgu ietekmi uz valsts finansēm: (i) darbaspēka piedāvājuma uzlabošana, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, un (ii) valsts sektora efektivitātes uzlabošana. Nacionālajā reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst nacionālajā reformu programmā paredzētajām darbībām.16.  IeteikumsPADOMES ATZINUMSsaskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2010. gadamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[3] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.17.  Padome [2006. gada 24. janvārī] pārbaudīja Dānijas atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2005. gada līdz 2010. gadam. Programma kopumā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam. Programmai ir jaunajā rīcības kodeksā paredzēto obligāto un fakultatīvo datu trūkumi (īpaši trūkst prognozētais pasaules un ES IKP pieaugums par noteiktiem gadiem). Dānijas programma skaidri nedefinē budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi, kā pieprasīts rīcības kodeksā.18.  Pēdējās desmitgades laikā IKP pieaugums vidēji ir bijis aptuveni 2 procenti, bet inflācija kopumā ir atbildusi euro zonas inflācijai. Nodarbinātības pieaugums pēdējos gados ir palielinājies, un bezdarba līmenis ir tuvs tā viszemākajam rādītājam pēdējā desmitgadē. Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz reālā IKP pieaugumu par 2,4% 2006. gadā un 1,6% vidēji pārējā programmas perioda laikā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā patlaban pieejamo informāciju, šķiet piesardzīgi pamatots it īpaši attiecībā uz 2007. un 2008. gadu. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas.19.  Savā atzinumā 2005. gada 17. februārī Padome atbalstīja budžeta stratēģiju, kas sniegta Dānijas konverģences programmas 2004. gada atjauninājumā. Attiecībā uz 2005. gada budžeta izpildi 2004. gada atjauninājumā valsts budžeta pārpalikums 2005. gadā tika plānots 2,2% apmērā no IKP, lai gan pašreizējā atjauninājumā prognozēts 3,6% liels pārpalikums līdzīgai IKP pieauguma prognozei. Kopumā ieņēmumi ir bijuši labāki nekā prognozēts, tajā skaitā ieņēmumi no pensiju fonda ienākuma nodokļa, kā arī no naftas un gāzes izmantošanas, bet arī izdevumu attīstība ir bijusi mierīga.20.  Budžeta stratēģija tiecas uzturēt strukturālos pārpalikumus vidēji no 1½% līdz 2½% programmas perioda laikā, kas nozīmē valsts parāda attiecības ievērojamu samazinājumu, lai nodrošinātu stabilu pamatu iedzīvotāju novecošanai. Stratēģija ir balstīta uz izdevumu ierobežojumu, lai saglabātu reālā valsts patēriņa gada pieaugumu 0,5% līmenī, uzturētu nodokļu iesaldēšanu un līdzsvarotu budžetu pašvaldībām. Atjauninājumā paredzēts, ka valsts budžeta pārpalikums samazināsies no 3,6% no IKP 2005. gadā līdz 3,1% 2006. gadā un 3,2% 2007. gadā, tad nedaudz samazināsies, līdz sasniegs 2,9% no IKP programmas perioda beigās. Aplēstie valsts budžeta pārpalikumi pašreizējā atjauninājumā ir ievērojami lielāki nekā iepriekšējā atjauninājumā, lai gan prognozētais IKP pieaugums ir līdzīgs.21.  Programmas mērķis ir strukturāla bilance (ņemot vērā iepriekš minētā Eiropas Kopienu Statistikas biroja lēmumā paredzētā pārejas perioda izmantošanu) no 1½% līdz 2½% no IKP programmas perioda laikā. Šī novērtējuma nolūkā to pieņem par programmas vidējā termiņa mērķi. Strukturālā izteiksmē (t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) pārpalikums samazinās no maksimuma 3,6% apmērā no IKP 2005. gadā līdz aptuveni 2¾% no IKP 2006. gadā pirms nostiprināšanās 3¼% apmērā no IKP pēc tam. Tomēr aprēķinātā samazināšanās 2006. gadā par 0,8 procentu punktiem no IKP atspoguļo prognozēto nodokļu ieņēmumu no pensiju fondiem normalizēšanos, kuri bija ārkārtīgi lieli 2005. gadā.22.  Tā kā programmā netieši norādītais vidējā termiņa mērķis ir augstāks nekā minimālais kritērijs (aplēsts deficīts aptuveni 1/2% apmērā no IKP), tā sasniegšanai jāizpilda mērķis garantēt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Kas attiecas uz piemērotību, programmas vidējā termiņa mērķis atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir būtiski augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā produkcijas apjoma pieaugums ilgtermiņā. Programmā izskaidrots, ka tas noteikts augstākā līmenī nekā pieprasīts paktā, lai noteiktu stabilu pamatu ilgtermiņa fiskālai ilgtspējībai ar strauju parāda samazināšanu.23.  Kopumā budžeta prognožu riski atjauninājumā šķiet pozitīvi, jo īpaši tādēļ, ka IKP pieaugums var būt lielāks nekā prognozēts, galvenokārt sakarā ar tehniski pieņemto nelielo IKP pieaugumu 2007. un 2008. gadā. Tādēļ IKP pieaugums un budžeta izpilde šajos gados varēja būt labāka nekā paredzēts programmā. Negatīvs risks ir mērķa izpilde saistībā ar reālā valsts patēriņa pieauguma ierobežošanu uz mainīgu rezultātu fona šai sakarā.24.  Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai uzturētu programmas vidējā termiņa mērķi programmas perioda laikā. Turklāt tas garantē pietiekamu drošības rezervi pret budžeta deficīta limita 3% apmērā no IKP pārsniegšanu ar parastām makroekonomiskām svārstībām katrā gadā. Ņemot vērā arī 2005. gadam aplēstā pārpalikuma ārkārtējo lielumu, programmā netieši norādītā fiskālā politika atbilst arī Stabilitātes un izaugsmes paktam tādā nozīmē, ka tā nav procikliska ekonomiski labvēlīgos laikos. Otrā pīlāra fondēto pensiju shēmu pārklasifikācija no 2007. gada pavasara (kad beidzas pārejas periods Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par šo jautājumu ieviešanai) samazinās Dānijas pārpalikumus par aptuveni 1% no IKP katrā gadā, bet būtiski nemainītu šo novērtējumu. Kopumā budžeta stāvoklis ir stabils, un budžeta stratēģija sniedz labu piemēru par fiskālo politiku, ko vada saskaņā ar paktu.25.  Tiek lēsts, ka parāda attiecība ir sasniegusi 36% no IKP 2005. gadā, kas ir krietni mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību 60% apmērā no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par aptuveni 14 procentu punktiem.26.  Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību Dānijai, šķiet, ir neliels risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanas budžeta izmaksām. Bruto parāda līmenis patlaban ir pietiekami mazāks par 60% atsauces vērtību, un tiek prognozēts, ka tas saglabāsies mazāks par atsauces vērtību prognozes perioda laikā. Stratēģija, kad ilgtspējības problēmas tiek nostādītas fiskālās politikas veidošanas centrā, ieskaitot pensiju izdevumu iekļaušanu un aktīvu uzkrāšanās ietveršanu, dod pozitīvu ieguldījumu valsts finanšu ilgtermiņa perspektīvā. Patlaban ļoti labvēlīgais budžeta stāvoklis veicina to, lai ierobežotu prognozēto iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz budžetu, un vidējā termiņa budžeta plāni ir savienojami ar valsts finanšu ilgtspējības nelieliem riskiem[4].27.  Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005. – 2010. gada periodam. Dānija ievēro savu vidējā termiņa mērķi. Tomēr nav noteikti jauni pasākumi, lai līdz 2010. gadam panāktu pieņemto darbaspēka nodarbinātības pieaugumu tuvu 2%.28.  Dānijas nacionālo reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 26. oktobrī, atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām uzsvērta darbaspēka piedāvājuma uzlabošana, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību un uzlabotu valsts sektora efektivitāti. Nacionālajā reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst nacionālajā reformu programmā paredzētajām darbībām.Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums12004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 |Reālais IKP (% izmaiņas) | KP 2005. g. nov. | 2,0 | 2,4 | 2,4 | 1,1 | 1,6 | 2,1 |KOM 2005. g. nov. | 2,1 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | n.p. | n.p. |KP 2004. g. nov. | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 1,8 |SPCI inflācija (%) | KP 2005. g. nov. | 0,9 | 1,6 | 2,0 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |KOM 2005. g. nov. | 0,9 | 1,7 | 2,0 | 1,9 | n.p. | n.p. |KP 2004. g. nov. | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | n.p. | 1,6 |Starpība starp potenciālo un faktisko produkcijas apjomu (% no potenciālā IKP) | KP 2005. g. nov.2 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | -0,7 | -0,9 | -0,6 |KOM 2005. g. nov.6 | -1,3 | -0,6 | -0,4 | -0,4 | n.p. | n.p. |KP 2004. g. nov.2 | -0,6 | -0,1 | -0,5 | -0,4 | n.p. | -0,4 |Valsts bilance (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 2,3 | 3,6 | 3,1 | 3,2 | 2,7 | 2,9 |KOM 2005. g. nov. | 2,9 | 3,7 | 3,0 | 2,7 | n.p. | n.p. |KP 2004. g. nov. | 1,4 | 2,2 | 1,8 | 1,9 | 2,2 | 2,2 |Primārā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 4,7 | 5,6 | 4,7 | 4,1 | 3,5 | 3,7 |KOM 2005. g. nov. | 5,3 | 5,8 | 4,9 | 4,4 | n.p. | n.p. |KP 2004. g. nov. | 4,5 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | n.p. | 4,4 |Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. nov.2 | 2,8 | 3,8 | 3,0 | 3,6 | 3,3 | 3,3 |KOM 2005. g. nov. | 3,8 | 4,1 | 3,3 | 3,0 | n.p. | n.p. |KP 2004. g. nov.2 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.p. | 2,3 |Strukturālā bilance3 (% no IKP) | KP 2005. g. nov.4 | 2,6 | 3,6 | 2,7 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |KOM 2005. g. nov.5 | 3,6 | 3,9 | 3,0 | 2,7 | n.p. | n.p. |KP 2004. g. nov. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 42,3 | 35,6 | 31,7 | 28,9 | 26,5 | 21,5 |KOM 2005. g. nov. | 43,2 | 36,0 | 33,0 | 31,5 | n.p. | n.p. |KP 2004. g. nov. | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 33,1 | 28,8 |Piezīmes: 1Budžeta prognozēs nav ietverta ietekme no Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju, kas jāievieš līdz 2007. gada pavasara paziņojuma laikam. Ieskaitot šo ietekmi, valsts bilance būtu 1,3% no IKP 2004. gadā, 2,7% 2005. gadā, 2,1% 2006. gadā, 2,2% 2007. gadā, 1,7% 2008. gadā un 1,9% 2009. gadā, bet valsts bruto parāds būtu 43,5% no IKP 2004. gadā, 36,8% 2005. gadā, 32,9% 2006. gadā, 30,1% 2007. gadā, 27,7% 2008. gadā un 22,7% 2010. gadā. 2Komisijas dienestu aprēķini, balstoties uz šīs programmas informāciju. 3Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 4Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,2% no IKP 2004. un 2005. gadā un 0,3% 2006. un 2007. gadā; visi budžeta deficītu samazinoši). 5Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes (0,2% no IKP 2004. un 2005. gadā un 0,3% 2006. un 2007. gadā; visi budžeta deficītu samazinoši). 6Pamatojoties uz attiecīgi 1,9%, 2,1%, 2,1% un 2,1% aplēsto potenciālo pieaugumu 2004. – 2007. gada periodā. Avots: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.[3] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[4] Informāciju par ilgtermiņa ilgtspējību sniedz Komisijas dienesti programmas tehniskajā novērtējumā, kas jāpublicē tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm