Avis juridique important

|

52004SC0497

Rekomendacija Padomes lēmumu, kas atcel lēmumu par parmerigu budžeta deficitu Portugale - Eiropas Kopienas liguma 104. panta 12. punkta piemerošana –  /* SEC/2004/0497 galīgā redakcija */

Rekomendacija PADOMES LĒMUMU, kas atcel lēmumu par parmerigu budžeta deficitu Portugale - Eiropas Kopienas liguma 104. panta 12. punkta piemerošana -(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJOŠS MEMORANDS EXPLANATORY MEMORANDUM1. IevadsKomisija 2002. gada 25. jūlijā saņēma Portugāles varas iestāzu oficiālu apstiprinājumu, ka vispārējais valsts budzeta deficīts 2001. gadā sasniedzis 4,1% no iekszemes produkta (IKP)  [1], tādējādi pārsniedzot Līgumā norādīto vērtību. Balstoties uz so pamatojumu, Komisija 2002. gada 24. septembrī uzsāka Portugālei Pārmērīga budzeta deficīta procedūru ar ziņojuma pieņemsanu, kā tas paredzēts Līguma 104. panta 3. punktā. Komisija 2002. gada 16. oktobrī pieņēma atzinumu, kurā konstatēja, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budzeta deficīts. Šajā sakarībā Komisija 2002. gada 5. novembrī pieņēma lēmumu  [2] saskaņā ar 104. panta 6. punktu.[1]  Jaunākais labojums 4.4% no IKP[2]  OV L 322, 27.11.2002.Tajā pasā laikā saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Padome pieņēma Portugālei adresētu Rekomendāciju ar nolūku izbeigt pārmērīga budzeta deficīta stāvokli. Padome jo īpasi rekomendēja:"Portugāles valdībai pēc iespējas ātrāk izbeigt pārmērīga budzeta deficīta stāvokli saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu;Portugāles varas iestādēm ar lēmumu izpildīt Portugāles 2002. gada budzeta plānus, kas tiecas sasniegt budzeta deficīta samazināsanu 2002. gadā līdz 2,8% no IKP. Padome nosaka Portugāles varas iestādēm termiņu līdz 2002. gada 31. decembrim vajadzīgo pasākumu veiksanai, lai izbeigtu pārmērīgo budzeta deficītu;Portugāles varas iestādēm pieņemt un veikt nepieciesamos pasākumus, lai nodrosinātu, ka valsts budzeta deficīts 2003. gadā tiek nepārprotami samazināts zem 3% no IKP un valsts parāda rādītājs tiek saglabāts zem 60% no IKP norādītās vērtības."Papildus rekomendācijai, kas adresēta saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, Padome apsveica vairākas saistības, kuras uzņēmusies Portugāles valdība, jo īpasi (i) koriģēt stabilitātes programmu līdz 2002. gada beigām, ietverot noregulēsanas pasākumus, lai sasniegtu budzeta pozīcijas vidējā termiņa mērķus tuvu bilancei vai aktīvajam saldo un garantēt, ka parāda rādītājs tiek atcelts atpakaļ uz pazeminājuma virzienā; (ii) turpināt uzlabot vispārējo valsts datu vāksanu un apstrādi; (iii) pastiprināt budzeta politikas koordinācijas mehānismus.2. pakļausanās Padomes rekomendācijām2a. Vispārējā valdības bilance 2002. - 2003. gadāValsts budzeta deficīts 2001. gadā ar nozīmīgu starpību pārsniedza Līgumā norādīto vērtību. Lai arī precīzais pasliktināsanās lielums tika atklāts tikai 2002. gada jūlijā  [3], tikko ievēlētā valdība jau 2002. gada aprīlī iesniedza parlamentam koriģēto budzetu, kurs ietvēra nostiprināsanas pasākumus kopumā par apmēram 0,6% no IKP. Tomēr budzeta neatbilstības apmēri, kas turpinājās no 2001. gada kopā ar mazāku aktivitāti nekā sākumā bija iecerēts, pārliecināja Portugāles varas iestādes 2002. gada beigās  [4] pieņemt vairākus vienreizējus pasākumus, kas stimulēja papildu ienākumus 1,5% no IKP, kas rezultātā nodrosinātu valsts budzeta deficītu zem 3% IKP slieksņa jau 2002. gadā. Rezultātā patiesais vispārējais valsts budzeta deficīts izrādījās 2,7% no IKP. Cikliski sakārtotā bilance (CSB) 2002. gadā uzlabojās par 2,3% no IKP, sasniedzot -2,6% no IKP, vai, izslēdzot vienreizējos pasākumus ar 0,8 procentpunktiem, sasniedzot -4,1% no IKP 2002. gadā.[3]  Ar īpasās komisijas ziņojuma publicēsanu, ko veica jaunievēlētā valdība, analizējot valsts norēķinu pārskatu. Šī īpasā komisija sastāvēja no Finansu ministrijas pārstāvjiem, Portugāles Bankas un Nacionālā statistikas institūta pārstāvjiem. Tā darbojas tiesā Portugāles Bankas uzraudzībā.[4]  Jo īpasi nodokļu amnestija procentu papildus nodokļiem par visiem nodokļu un sociālās drosības ieguldījumu nokavētajiem maksājumiem, kas kopā sastādīja papildus ieņēmumus 1,.0% apmērā no IKPSaskaņā ar pirmās 2004. gada Eurostat apstiprinātās Pārmērīgās budzeta deficīta procedūras (PBDP) izziņosanu vispārējais valsts budzeta deficīts 2003. gadam novērtēts ar 2,8% no IKP. Tas pielīdzinās 2003. gada janvārī stabilitātes programmas koriģējumā izvirzītajam budzeta deficītam 2,4% apmērā no IKP. Novirze no mērķa radās, pateicoties masveida nodokļu iztrūkumam  [5], kas bija saistīts ar neparedzēto IKP lejupslīdi 2003. gadā, kas tika lēsta 1,3% apmērā (salīdzinot ar sākotnējām IKP prognozēm +1,3% apmērā) un pasreizējā lejupslīdē atklāto ekonomiskās aktivitātes zemo nodokļu intensitāti. Nepieļaujot nodokļu parādu realizāciju, ekonomiskā lejupslīde noveda pie kopējo nodokļu ieņēmumu pazeminājuma 2003. gadā par aprēķinātajiem 2,4%, salīdzinot ar sākotnējo budzeta uzdevumu +4%. Izdevumu budzetā valdība, gluzi pretēji, bija ļoti veiksmīgi nodrosinājusi plānotos ierobezojumus. Kopējais kārtējā primārā patēriņa pieaugums turpināja palēnināties no 8,9% 2001. gadā līdz 7,8% 2002. gadā un 4,1% 2003. gadā. Tas būtiski atspoguļo kraso valsts patēriņa palēnināsanos, pateicoties sķietami sastingusajai nodarbinātībai un nominālajai darba algai 2003. gadā. Ņemot vērā visu, sī ieņēmumu un izdevumu attīstība varētu novest pie nepārprotama valdības budzeta deficīta 2003. gadā virs 3% no IKP. Lai to novērstu, Portugāles varas iestādes paļāvās uz diviem vienreizējiem pasākumiem, kas kopā bija vērti 2,1% no IKP, proti, vienreizēju sabiedrisko uzņēmumu maksājumu valdībai apmaiņā ar vēlāku pensijas maksājumu atbildības pārcelsanu un tiesību pārdosanu finansiālai institūcijai uz nākotnē ievācamo neiekasēto nodokļu un sociālās nodrosināsanas pabalstu apjomu. CSB 2003. gadā uzlabojās par 0,9 procentpunktiem, sasniedzot -1,7% no IKP, vai, izslēdzot vienreizējos pasākumus par 0,3 procentpunktiem, 2003. gadā iegūstot -3,8% no IKP.[5]  Neietverot vienreizēju operāciju par visiem nodokļu un sociālās drosības nokavētajiem maksājumiem.>TABELPOSITION>2b. Parādu struktūras rādītājs 2002. - 2003. g.g.Laika posmā no 2001. līdz 2003. gadam lielais valsts IKP parādu struktūras rādītājs galvenokārt palielinājās, pateicoties zemajam ekonomiskajam pieaugumam un nozīmīgajam finansu darbības apjomam. Šīs finansu darbības  [6] lielā mērā atspoguļo izdevuma budzeta parādu regulāciju un nozīmīga skaita sabiedrisko slimnīcu pārveidosanu par publiski piederosām uzņēmējsabiedrībām. .[6]  Zem virsraksta "Akciju plūsmas regulēsana3. Padomes rekomendācijas saistību izpildes pārbaudeAttiecībā uz saistībām, kuras Portugāles varas iestādes uzņēmās Padomes Rekomendācijas laikā, kas tika iesniegta saskaņā ar 104. panta 7. punktu, tika sasniegts nozīmīgs progress budzeta politikas sadarbības mehānismu stiprināsanā, 2002. gadā pieņemot Budzeta struktūras likumu ("Lei de Estabilidade Orįamental"), kā arī vispārējo valsts datu ievāksanā un apstrādē. Budzeta struktūras likumam ir prioritāte visā likumdosanā, kas attiecas uz budzeta lietām, ļaujot valdībai 2004. gadā izveidot nulles saldo aizņēmuma prasības vietējām pasvaldībām un reģionālajām valdībām; neatbilstība nulles saldo aizņēmuma prasībām varēja izraisīt pazeminājumus centrālajos valsts pārskaitījumos nākosajā gadā.Tomēr vispirms jāmin divi iebildumi: pirmkārt, sadarbības mehānismu stiprināsanas efektivitāti varēs pārbaudīt tikai nākamo vietējo vēlēsanu sagatavosanas procesā, kuras, kā plānots, notiks 2005. gada augustā, pateicoties parastajam vietējo (ieguldījuma) patēriņa politiskajam ciklam, un, otrkārt, ceturksņa datu trūkums vietējiem varas orgāniem ir aizkavējis plānoto vispārējo valdības ceturksņa atskaisu uzrādīsanu, lai gan citos valdības līmeņos jau ticis sasniegts nozīmīgs progress ceturksņa datu apstrādē.4. Budzeta perspektīvasSaskaņā ar Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognozēm, 2004. gadā valsts budzeta deficīts tiek plānots 3,4% apmērā no IKP. Tas pielīdzināms oficiālajiem mērķiem, kas noteikti pēdējā stabilitātes programmā un apstiprināti pirmajā Elektroniskās datu apstrādes (EDA) paziņojumā 2,8% apmērā. Atsķirību var pamatot, balstoties uz trīs pozīcijām: (i) plānotais IKP pieaugums Komisijas prognozē ir par ŧ procentpunktu zemāks, (ii) pamata rezultāts, kas radās, pateicoties nozīmīgajam daudzumam vienreizējo pasākumu, kas tika veikti 2003. gada beigās un ietekmēja ieņēmumu daļu; un (iii) daļējā so vienreizējo pasākumu aizstāsana, t.i., no 2,1% no IKP 2003. gadā līdz 0,7% no IKP vērtības 2004. gadā, saskaņā ar līdz sim zināmajiem valdības plāniem. Komisijas 2004. gada prognoze 2005. gadam, kas balstās uz ierasto "nemainīgas politikas" pieņēmumu, plāno valsts budzeta deficīta pieaugumu līdz 3,8% no IKP, kas atspoguļotu prāvā negatīvā iznākuma nepilnību klātbūtni un visu vienreizējo pasākumu pakāpenisku samazināsanos.Saskaņā ar Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognozi, 2004. gadā tiek plānota CSB pasliktināsanās par 0,3 procentpunktiem, sasniedzot -2,0% no IKP, lai gan par so rezultātu pilnībā var pateikties vienreizējo pasākumu apjoma samazinājumam no 2,1% no IKP 2003. gadā uz līdz sim plānoto 0,7% no IKP vērtību. Tādēļ, izslēdzot vienreizējos pasākumus, 2004. gadā tiek plānota CSB nostiprināsana par 1,1 procentpunktu, sasniedzot -2,7% no IKP (-3,8% 2003. gadā). Pēdējā stabilitātes programmas precizējumā 2003. gada decembrī Portugāles autoritātes 2004. gadā plānoja CSB samazinājumu par 0,6 procentpunktiem no IKP, sasniedzot sajā gadā -1.1% no IKP.>TABELPOSITION>5. SecinājumiPortugāles varas iestādes ir piekritusas Padomes rekomendācijām, kas radusās saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Jo īpasi tās ir piekritusas ieteikumam pēc iespējas ātrāk izbeigt pārmērīgā budzeta deficīta situāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu, kas pasreizējā gadījumā nozīmē 2003. gadu kā vēlāko termiņu. Bez tam 2002. gadā viņi samazināja deficītu zem 3% un veica pasākumus pirms 2002. gada decembra, kas bija Padomes noteiktais termiņs pasākumu veiksanai, lai izbeigtu pārmērīgā budzeta deficīta pastāvēsanu. 2003. gadā budzeta deficīts saglabājās zem 3% no IKP. Visbeidzot, saskaņā ar vērtējumu, ko sniedza pirmajā PDP paziņojumā 2004. gadā, parādu struktūras rādītājs 2003. gadā sasniedza 59,4% no IKP, pieaugot no 58,1% 2002. gadā un 55,6% 2001.gadā. Tādējādi no kopējā novērtējuma izriet, ka Portugāles varas iestādes 2003. gadā pabeidza saskaņā ar Padome 2002. gada 5. novembra Rekomendāciju veikto pārmērīgā budzeta deficīta stāvokļa novērsanu. Tādēļ Komisija iesaka Padomei oficiāli atcelt lēmumu par pārmērīgo budzeta deficītu Portugālē.Tomēr nepieciesami papildu pasākumi, lai novērstu vēlreizēju vispārējā valsts budzeta deficīta 3% no IKP norādītās vērtības pārsniegsanu uz 2004. gadu,. Saskaņā ar Komisijas dienestu datiem, izmantojot papildu pasākumus, 3% no IKP slieksņa pārkāpsanas risks var tikt samazināts, sasniedzot vismaz Ŋ% no IKP. Pagājusajā rudenī izstrādātie budzeta plāni (2004. gada budzetam) jau iekļāva nosacījumus vienreizējiem pasākumiem (nekustamā īpasuma realizācija), kas varētu tikt aktivizēti, lai kompensētu robus budzetā. Turklāt pēc 2004. gada Komisijas prognozes noslēgsanas datuma Portugāles varas iestādes publiskoja savu nodomu veikt tālākas (ar nekustamo īpasumu saistītas) darbības, kas ļautu sogad budzeta deficītam saglabāties zem 3% no IKP. Turpinājumā valdībai katrā ziņā jāmēģina pakāpeniski aizvietot visus vienreizējos pasākumus ar pastāvīgāka rakstura pasākumiem, tādējādi veicot nostiprināsanu uz ilgstosāka pamata saskaņā ar plasajām ekonomiskās politikas vadlīnijām.Rekomendācija PADOMES LĒMUMAM, atceļot lēmumu par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu PortugālēEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME ,ņemot vērā Eiropas Kopienas līgumu un jo īpasi tā 104. panta 12. punktu,ņemot vērā Komisijas rekomendāciju,(1) Ar Padomes lēmumu 2002/923/EC  [7], kas sekoja Komisijas rekomendācijai saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, tika nolemts, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budzeta deficīts.[7]  OV L 322, 27.11.2002., 30. lpp.(2) Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Padome sastādīja Portugālei adresētu Rekomendāciju ar nolūku izbeigt pārmērīgā budzeta deficīta situāciju  [8]. Kopā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu par pārmērīga budzeta deficīta procedūras  [9] ieviesanas paātrināsanu un precizēsanu, sī Rekomendācija noteica pārmērīgā budzeta deficīta novērsanas gala termiņu, kam vajadzēja beigties nākamajā gadā pēc tā identificēsanas, t.i., vēlākais 2003. gadā.[8]  Padomes 2002. gada 5. novembra Ieteikums[9]  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.(3) saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes Lēmums par pārmērīga budzeta deficīta pastāvēsanu ir atceļams, ja, pēc Padomes uzskata, pārmērīgais budzeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.(4) "valsts" un "budzeta deficīta' definīcijas ir noteiktas Pārmērīga budzeta deficīta procedūras protokolā, atsaucoties uz Eiropas Integrētās ekonomikas pārskatu sistēmas (ESA) otro izdevumu. Datus Pārmērīga budzeta deficīta procedūrai nodrosina Komisija.(5) Pamatojoties uz Komisijas datiem, kas iegūti atbilstosi ziņojumam, ko Portugāle sniegusi pirms 2004. gada 1.marta saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 3605/93 par Pārmērīga budzeta deficīta procedūras protokola piemērosanu, kas pievienota Eiropas Kopienas Līgumam  [10], grozot Padomes Regulu (EK) Nr. 475/2000  [11], kā arī balstoties uz Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognozi, tiek nodrosināti sādi secinājumi:[10]  OJ L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 351/2002 (OV L 55, 26.2.2002., 23. lpp.).[11]  OV L 58, 3.3.2000., 1. lpp.- Vispārējais valsts budzeta deficīts 2003. gadā tiek novērtēts 2,8% apmērā no IKP, salīdzinot ar 2,7% 2002. gadā un 4,4% 2001. gadā. 2003. gada iznākums atbilst saskaņā ar 104. panta 7. punktu izdotajai Padomes rekomendācijai, it īpasi attiecībā uz vēlākais 2003. gadā veikto valsts budzeta deficīta samazinājumu zem 3% no IKP norādītās vērtības. Sekoja fiskālā noregulēsana 2003. gadā, kas notika ilgstosas palēnināsanas aizsegā vispārējā kārtējā sākotnējā patēriņa pieauguma tempā no 8,9% 2001. gadā līdz 7,8% 2002. gadā un 4,1% 2003. gadā. Tomēr kārtējais cikliskais samazinājums, kas 2003. gadā beidzās ar recesiju, noveda pie nozīmīgas novirzīsanās par 2,6 procentpunktiem starp IKP gada rezultāta pieaugumu un sākotnējo budzeta plānojumu. Rezultātā 2003. gadā izveidojās plass iztrūkums nodokļu ieņēmumos, kas tika kompensēts ar divu vienreizējo pasākumu pieņemsanu, kas kopā deva 2,1% no IKP.- Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognoze plāno 2004.gadā vispārēju valsts budzeta deficītu 3,4% apmērā no IKP, kas būtu nozīmīgi augstāk par oficiālo budzeta deficīta mērķi 2,8% no IKP. Atsķirība var tikt pamatota ar: (i) nedaudz zemāku pieaugumu nekā tika pieņemts budzetā; (ii) pamatietekme, kas saistīta ar 2003. gadā pieņemtajiem vienreizējiem pasākumiem; un (iii) sādu vienreizēju pasākumu plānotā tiktāl nepilnīgā aizstāsana. Tādēļ nepieciesami papildu pasākumi, lai novērstu valsts budzeta deficīta pieaugumu virs 3% no IKP norādītās vērtības 2004. un nākosajos gados.- Pēc Komisijas 2004. gada pavasara prognozes pārtrauksanas datuma Portugāles varas iestādes publiski paziņoja par savu nolūku veikt turpmākas (ar nekustamo īpasumu saistītas) darbības, kas atļautu sogad budzeta deficītam saglabāties zem 3% no IKP.- Saskaņā ar novērtējumiem, kas iesniegti pirmajā 2004. gada EDP paziņojumā, valsts parādu struktūras rādītājs tika saglabāts zem 60% no IKP norādītās vērtības 2003. gadam, tādēļ saskaņā ar Padomes rekomendāciju, kas iesniegta atbilstosi 104. panta 7. punktam, lai arī no 2001. gada tas bija vienmērīgi palielinājies, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognozi, tiek plānots 2004. gadā pārsniegt tā vērtību.(6) Tādējādi ir jāatceļ Lēmums 2002/923/EC, jo, ņemot vērā budzeta stāvokļa apdraudējumus, kas uzsvērti pavasara prognozē, ir sevisķi svarīgi, lai Portugāles varas iestādes veiktu pienācīgus pasākumus, kas nodrosinātu, ka vispārējais valsts budzeta deficīts saglabājas zem 3% no IKP.(7) Lai nostiprināsanās būtu ilgstosa un lai beidzot sasniegtu vidējā termiņa budzeta stāvokļa mērķus, kas būtu tuvu bilancei vai veidotu pārpalikumu, saskaņā ar plasajām ekonomiskās politikas vadlīnijām visus vienreizējos pasākumus pakāpeniski jāaizvieto ar pastāvīgāka rakstura pasākumiem, kamēr cikliski noregulētajai budzeta pozīcijai jāuzlabojas par vismaz 0,5 procentpunktiem no IKP gadā.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:1. pantsNo vispārējā novērtējuma izriet, ka 2003. gadā tika pabeigta pārmērīga budzeta deficīta situācijas novērsana saskaņā ar rekomendācijas nosacījumiem, kas saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu tika adresēta Portugālei 2002. gada 5. novembrī.2. pantsLēmums 2002/923/EC tiek atcelts.Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.Briselē, [...]Padomes vārdā -Priekssēdētājs[...]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2016
            COM(2016) 517 final
            Ieteikums
            PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,ar ko Spānijai piemēro naudas sodu par to, ka nav veikti efektīvi pasākumi, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta problēmu

               Ieteikums

               PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,

               ar ko Spānijai piemēro naudas sodu par to, ka nav veikti efektīvi pasākumi, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta problēmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā un jo īpaši tās 6. pantu,

               tā kā:

               (1)Padome ar 2016. gada 12. jūlijā pieņemto lēmumu noteica, ka Spānija nav rīkojusies efektīvi, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu.

               (2)Pēc Padomes lēmuma saskaņā ar Līguma 126. panta 8. punktu par to, ka Spānija nav rīkojusies efektīvi, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, Komisijai būtu jāiesaka Padomei piemērot Spānijai naudas sodu.

               (3)Spānijai piemērojamajam naudas sodam principā būtu jābūt 0,2 % no tās IKP iepriekšējā gadā, bet šo summu var samazināt vai atcelt, pamatojoties uz ārkārtas ekonomiskajiem apstākļiem vai pēc attiecīgās dalībvalsts pamatota lūguma.

               (4)Spānijas IKP 2015. gadā bija EUR 1081,19 miljardi. 0,2 % no minētā IKP atbilst EUR 2162,38 miljoniem.

               (5)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1173/2011 2. panta 3. punktu “ārkārtēji ekonomiskie apstākļi” ir apstākļi, kad valsts budžeta deficīta pārsniegums pār atsauces vērtību ir uzskatāms par ārkārtas pārsniegumu saskaņā ar LESD 126. panta 2. punkta a) apakšpunkta otro ievilkumu un kā noteikts Regulā (EK) Nr. 1467/97. Saskaņā ar minēto regulu šāds pārsniegums ir ārkārtējs, ja to izraisa i) kādi ārkārtēji apstākļi ārpus attiecīgās dalībvalsts kontroles un ja tie ievērojami ietekmē vispārējās valdības finansiālo stāvokli, vai ii) ja to iemesls ir nopietna ekonomikas lejupslīde, proti  negatīvs gada IKP izaugsmes rādītājs vai kumulatīva ražošanas pazemināšanās ilgstošā laika posmā, kad pastāv ļoti zema gada IKP apjoma izaugsme attiecībā pret izaugsmes potenciālu.

               (6)Saskaņā ar novērtējumu par iepriekšminēto apstākļu attiecināmību uz Spāniju, ir izdarīti šādi secinājumi.

               Pēc desmit sekojošiem ceturkšņiem, kuros reālā IKP izaugsme bija negatīva, Spānijā ekonomikas izaugsme atsākās 2013. gada trešajā ceturksnī. Reālā IKP izaugsme sasniedza 1,4 % 2014. gadā un palielinājās līdz 3,2 % 2015. gadā. Saskaņā ar atjauninātu Komisijas prognozi 2016. gadam reālā IKP izaugsme ir gaidāma 2,9 % apmērā 2016. gadā. Tas ir pārskatīts pieaugums 0,3 procentpunktu apmērā salīdzinājumā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, kā pamatā ir augstāks nekā plānotais publiskais un privātais patēriņš gada pirmajā ceturksnī. Līdz ar to nav notikusi nopietna ekonomikas lejupslīde laikposmā, uz ko attiecas Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikums (t.i., 2013.-2016.).

               Turklāt nav bijuši neparasti notikumi ārpus valdības kontroles, kas varēja būtiski ietekmēt publiskās finanses laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam. Lai arī Spānijas inflācija bija negaidīti zema un 2014. gadā pat negatīva, tās ietekme uz publiskajām finansēm nebija būtiska, jo to lielākoties kompensēja lielāks reālā IKP pieaugums nekā bija paredzams, ko veicināja strauja darbavietu radīšana, un lieli nodokļu ieņēmumi pieauguma struktūrā vēl vairāk samazināja deficītu.

               (7)Tādējādi nepastāv ārkārtas ekonomiskie apstākļi, kas pamatotu naudas soda summas samazināšanu.

               (8)Spānija 2016. gada 13. jūlijā iesniedza Komisijai pamatotu lūgumu, lai tā ieteiktu Padomei noteikt naudas soda summu nulles līmenī. Savu lūgumu Spānija pamatoja šādi:

               (9)Spānija atgādina par saviem svarīgajiem sasniegumiem, neraugoties uz sarežģītajiem ekonomikas apstākļiem, īstenojot tālejošu reformu darba programmu, kas izrādījās izšķiroša, lai atbalstītu ekonomiskās darbības spēcīgu atgūšanos un darbavietu izveidi, kā arī kumulatīvās nelīdzsvarotības novēršanu. Tā arī norāda uz krīzes sākumā īstenotajiem būtiskajiem fiskālajiem centieniem un negatīvo ietekmi, ko zema un pat negatīva inflācija radījusi uz fiskālās korekcijas procesu, kā arī uz ekonomiku kopumā. Tiek minēti arī ar metodiku saistīti jautājumi attiecībā uz pašreizējās metodikas iespējamo nespēju novērtēt atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam, lai ņemtu vērā negatīvās inflācijas sekas vai lai precīzi izmērītu IKP izaugsmes potenciālu Spānijas gadījumā. Visbeidzot, tā ziņo par pasākumiem un saistībām, kas veiktas, lai samazinātu valsts budžeta deficītu 2016. gadā, un atkārtoti apstiprina saistības novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2017. gadam.

               (10)Iepriekšminēto argumentu novērtējuma rezultātā var izdarīt turpmākminētos secinājumus.

               (11)Spānijas ekonomikā pēdējos gados ir notikušas būtiskas pārmaiņas, arī pateicoties reformām, kas veiktas sarežģītos ekonomikas apstākļos, kas palīdzēja atvieglot esošās neelastības darba un produktu tirgū. Finansiālās palīdzības programmas veiksmīga pabeigšana finanšu iestāžu rekapitalizācijai Spānijā 2014. gada sākumā un paralēli veiktās apjomīgas strukturālās reformas radīja stabilu pamatu ekonomikas atveseļošanai. Arī pēc programmas pabeigšanas Spānija turpināja īstenot strukturālās reformas, tostarp maksātnespējas regulējuma reformu, banku sektora pārstrukturēšanas pilnveidošanu, valsts pārvaldes reformu un neatkarīgas fiskālās padomes kritēriju izveidi. Pateicoties monetārajai politikai un pastiprinātai eurozonas pārvaldības struktūrai, atsākās kapitāla ieplūde un uzlabojās finanšu stāvoklis. Atsākoties izaugsmei 2013. gada otrajā pusē, sākās arī iekšējā un ārējā līdzsvarošana, ko atbalstīja arī reformu virzīts konkurētspējas pieaugums. Līdz ar ekonomikas atveseļošanos notika spēcīga darbavietu radīšana, ko veicināja pastāvīga darba algu mērenība un darba tirgus reformu ietekme. Neraugoties uz panākto ekonomikas līdzsvarošanā, ir jāturpina būtisku problēmu risināšana, jo privātā un publiskā parāda aizvien augstais līmenis, kas atspoguļots neto ārējo saistību ļoti augstajā līmenī pakļauj valsti riskiem, ko rada izmaiņas tirgus noskaņojumā, un aizvien augstais bezdarba līmenis kavē ekonomikas korekciju.

               (12)Lai arī Spānija nerīkojās efektīvi, lai novērstu pārmērīga budžeta deficītu atbilstīgi Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam, būtu jāatzīst, ka Spānija bija jau īstenojusi apjomīgus fiskālos centienus, lai novērstu savu pārmērīgo budžeta deficītu 2012 gada budžetā un – mazākā apmērā – 2013. gada budžetā. Konsolidācijas pārgurums, uz ko norādīts Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmumā, iestājās pēc būtiskiem fiskālajiem un strukturālajiem centieniem, kā arī sarežģītu ekonomikas apstākļu rezultātā, kas ietekmēja sociālo kohēziju. Nenoliedzami, neraugoties uz ekonomikas spēcīgo atgūšanos kopš 2013. gada trešā ceturkšņa, Spānija aizvien saskārās ar nelabvēlīgiem ekonomiskajiem apstākļiem laikposmā, uz ko attiecas pēdējais Padomes ieteikums. Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu sasniedza –8,5 % no potenciālā IKP 2013. gadā, un, lai gan notika strauja uzlabošanās, tā aizvien bija negatīva, proti, –4,0 % 2015. gadā. Bezdarba līmenis pieauga līdz 26,1 % 2013. gadā, un sociālā atstumtība un nevienlīdzība pasliktinājās krīzes sākumā, kā rezultātā 2014. gadā to cilvēku skaits, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība, bija 29,2 %, kas bija viens no augstākajiem rādītājiem ES.

               (13)Šajā saistībā, lai arī dažiem nesenajos gados veiktajiem pasākumiem bija negatīva tieša ietekme uz publiskajām finansēm, tās, iespējams, var veicināt izaugsmi un nodarbinātību vidējā termiņā līdz ilgtermiņā, kā arī publisko finanšu ilgtspējību. Sociālā nodrošinājuma iemaksu izņēmumi un atbrīvojumi veicināja pastāvīgu valdības budžeta deficītu, bet zināmā mērā atbalstīja sociālo kohēziju, jo attiecās uz cilvēkiem ar zemākiem ienākumiem, mazkvalificētiem darba ņēmējiem un jauniem pastāvīgiem darba līgumiem. Lai arī tās bija nepietiekami finansētas, 2014. gada beigās pieņemto nodokļu reformu mērķis bija padarīt nodokļu struktūru izaugsmei labvēlīgāku, kā arī uzlabot nodokļu pārvaldību un taisnīgumu.

               (14)Atzinīgi tiek vērtēts tas, ka attiecībā uz 2016. gadu Spānijas pagaidu valdība ir veikusi deficīta samazināšanas pasākumus, ievērojot Komisijas 2016. gada 9. marta ieteikumu par pasākumiem, kas jāveic Spānijai, lai nodrošinātu tās pārmērīga budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu. Jo sevišķi nolūkā īstenot noteikumus valsts tiesību aktos, lai panāktu fiskālo disciplīnu reģionālajās pašvaldībās, valdība 6. aprīlī pieprasīja 12 reģionālajām pašvaldībām apstiprināt budžeta apropriāciju samazinājumus, lai nodrošinātu atbilstību to budžeta deficīta mērķiem attiecībā uz 2016. gadu. Lai arī izdevumu samazinājumi 2016. gadam, ko līdz šim ir pieņēmušas minētās pašvaldības, lielā mērā atpaliek no plānotās summas, kas norādīta 2016. gada Stabilitātes programmā, Spānijas centrālā valdība ir apstiprinājusi aptuveni 0,2 % no IKP samazinājumiem budžeta apropriācijās. Spānijas pagaidu valdība 13. jūlijā paziņoja par apņemšanos īstenot turpmākus deficīta samazināšanas pasākumus. Attiecībā uz ieņēmumiem grozījumi uzņēmumu ienākuma nodokļa likumā, kas jāpieņem, tiklīdz tiks izveidota jaunā valdība, ir paredzēti, lai kompensētu ieņēmumu zaudējumus aptuveni 0,5 % no IKP apmērā, kas plānoti 2016. gadā pēc izmaiņām, kas izdarītas uzņēmumu ienākuma nodokļa atsevišķu maksājumu regulējumā (pagos fraccionados), lai nodrošinātu, ka uzņēmuma ienākuma nodokļa ieņēmumi sasniegtu 2016. gada Stabilitātes programmā plānoto līmeni. Attiecībā uz izdevumiem, nosakot ātrāku datumu centrālās valdības fiskālā gada slēgšanai, kas pieņemts 14. jūlijā, var palīdzēt ierobežot izdevumus 2016. gada otrajā pusē. Tomēr šie pasākumi aizvien ir pakļauti būtiskiem īstenošanas riskiem, jo īpaši attiecībā uz to, vai parlaments laikus pieņem nepieciešamās izmaiņas uzņēmumu ienākumu nodokļa likumā, un to, vai tās būs pietiekamas, lai kompensētu paredzamo deficītu uzņēmumu ienākumu nodokļu ieņēmumos. Valdība ir arī apņēmusies veikt turpmākus pasākumus pret krāpšanos nodokļu jomā.

               (15)Spānijas pamatotajā lūgumā Komisijai arī norādīta negatīvā ietekme, ko zema un pat negatīva inflācija radījusi uz fiskālās korekcijas procesu, kā arī uz ekonomiku kopumā. Kā apgalvots Padomes 2016. gada 12. jūlija lēmumā, inflācija Spānijā 2013.-2015. gadā (kas mērīta ar IKP deflatoru) bija patiešām daudz zemāka nekā pamata makroekonomikas scenārijā, kas bija ieteikuma pamatā (tas bija pat negatīvs 2014. gadā, proti, −0.4 %). Tomēr negatīvo ietekmi, ko izraisīja zemā vai pat negatīvā inflācija uz Spānijas fiskālajiem rezultātiem, lielā mērā kompensēja lielāka reālā IKP pieaugums, nekā bija paredzams.

               (16)Spānija ir arī pieminējusi ar metodiku saistītus jautājumus attiecībā uz pašreizējās efektīvās rīcības metodikas iespējamo nespēju ņemt vērā negatīvās inflācijas sekas vai precīzi izmērīt IKP izaugsmes potenciālu Spānijas gadījumā. Attiecībā uz iespējamo nepietiekamo novērtējumu attiecībā uz strukturālajiem centieniem, kas veikti Spānijā, jāņem vērā, ka, novērtējot iespējamo izaugsmi, Komisija piemēro Padomes apstiprinātu kopīgi saskaņotu metodiku ražošanas funkcijas novērtējumam. Attiecībā uz negatīvās inflācijas ietekmi Komisija savā analītiskajā darbā atzīst, ka fiskālajai uzraudzībai saskaņotā metodika, un, pamatojoties uz nominālās bilances rādītāju korekciju, piemērojot potenciālās izlaides aplēses, var radīt strukturālo centienu nepietiekamu novērtējumu, ja pastāv negatīvas inflācijas šoks. Tomēr šo pieeju papildina tā dēvētā fiskālo centienu augšupēja pieeja, kas novērtē, vai ir sasniegti izdevumu jomā noteiktie mērķi un vai ir īstenoti plānotie diskrecionārie pasākumi ieņēmumu daļā. Pretstatā izmaiņām strukturālajā bilancē šī augšupējā pieeja, visticamāk, pārvērtēs fiskālos centienus pēc zemas inflācijas šoka. Spānijas gadījumā šādas augšupējas metodikas izmantošana norāda uz to, ka netika veikti kumulatīvie pasākumi laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam salīdzinājumā ar ieteiktajiem kumulatīvajiem strukturālajiem pasākumiem 3,0 % apmērā no IKP.

               (17)Ņemot vērā Spānijas pamatoto lūgumu un ņemot vērā iepriekšējos punktus, jo īpaši būtiskās strukturālās reformas, ko Spānijas valdība ir veikusi kopš 2012. gada un kuras vēl tiek īstenotas, sarežģīto ekonomikas stāvokli laikposmā, uz ko attiecas Padomes 2013. gada jūnija ieteikums, deficītu samazinošas saistības, par kurām Spānijas pagaidu valdība paziņojusi tās pamatotajā lūgumā, kā arī ņemot vērā konsolidācijas pasākumus, kas ieviesti pēc Komisijas 2016. gada 9. marta ieteikuma par pasākumiem, kas jāveic Spānijai, lai nodrošinātu tās pārmērīgā budžeta deficīta savlaicīgu novēršanu, tiek uzskatīts par pamatotu atcelt naudas sodu 0,2 % apmērā no IKP,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Spānijai piemērojamais naudas sods 0,2 % apmērā no IKP par to, ka nav veikti efektīvi pasākumi, reaģējot uz Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu, ir atcelts.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

               Briselē,

                  Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006SC1443

Ieteikums Padomes lēmums, ar ko atbilstīgi 104. panta 8. punktam konstatē, ka Polijas rīcība, reaģējot uz Padomes ieteikumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 7. punktu, ir nepietiekama  /* SEC/2006/1443 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 14.11.2006SEC(2006) 1443 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstīgi 104. panta 8. punktam konstatē, ka Polijas rīcība, reaģējot uz Padomes ieteikumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 7. punktu, ir nepietiekama(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšvēsture. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra (PBDNP) attiecībā uz PolijuPārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (PBDNP) regulē Līguma 104. pants un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97[1] par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa.Pamatojoties uz Komisijas 2004. gada pavasara ekonomikas prognozēm[2], kas uzrādīja, ka budžeta deficīts 2003. gadā sasniedzis 4,1 % no IKP[3], Komisija atbilstīgi Līguma 104. panta 3. punktam[4] 2004. gada 12. maijā uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Poliju. 2004. gada maijā Polija iesniedza konverģences programmu un, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma par to atzinumu[5]. Vienlaikus pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar 104. panta 6. punktu Padome nolēma, ka Polijai ir pārmērīgs budžeta deficīts, un atbilstīgi 104. panta 7. punktam izdeva ieteikumu Polijas iestādēm tā labošanai[6]. Šajā ieteikumā Padome aicināja Polijas iestādes „iespējami drīz novērst pašreizējā pārmērīgā budžeta deficīta situāciju” un „vidējā termiņā veikt pasākumus, lai ticamā un ilgtspējīgā veidā līdz 2007. gadam panāktu, ka deficīts nepārsniedz 3 % no IKP saskaņā ar budžeta deficīta samazināšanas gaitu, kas noteikta Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumā par 2004. gada maijā iesniegto konverģences programmu” ar šādiem ikgadējiem mērķiem: „ 5,7% no IKP 2004. gadā, 4,2% 2005. gadā, 3,3% 2006. gadā un 1,5 % no IKP 2007. gadā ”. Padome noteica 2004. gada 5. novembri kā termiņu, lai veiktu efektīvas darbības „ attiecībā uz paredzētajiem pasākumiem, lai sasniegtu 2005. gada deficīta mērķi ”. Polijai ieteica arī „ atvēlēt iespējamos papildu ieņēmumus, lai samazinātu kopējo valsts deficītu ”. Papildus Padome aicināja Polijas iestādes „nodrošināt parāda attiecības pieauguma apturēšanu”.2. Valsts pārvaldes iestāžu dati pārmērīgas budžeta deficīta novēršanas procedūrā un sistēmiskas pensiju reformasEiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmumā par pensiju shēmu nozaru klasifikāciju noteikts, ka iemaksas pensiju fondā iepriekš noteiktai iemaksu shēmai nevar klasificēt kā sociālās nodrošināšanas sistēmu un tādējādi to nevar uzskatīt par daļu no valsts pārvaldes. Tas bija pamatlēmums, pirms kura īstenošanas vajadzēja apspriesties ar dalībvalstīm.Diskusijās, kas sekoja lēmumam, Eiropas Kopienu Statistikas birojs atzina, ka „ dažām dalībvalstīm vajadzētu pārejas posmu, lai lēmumu īstenotu un novērstu traucējumus budžeta politikā ”[7]. Eiropas Kopienu Statistikas biroja noteiktais triju gadu pārejas posms beigsies līdz ar 2007. gada budžeta paziņojumu, kas jāsniedz līdz 2007. gada 1. aprīlim.Polija pašlaik izmanto šo pārejas laiku attiecībā uz pensiju reformu, ko tā īstenoja 1999. gadā. Tādēļ sociālās iemaksas un citi iekasētie ieņēmumi (un radušies izdevumi) fondētu iepriekš noteiktu iemaksu shēmās tika uzskaitīti kā valsts ieņēmumi (un izdevumi), kas izraisīja nedaudz mazāku deficītu un parāda datus. Kad būs beidzies pārejas posms, derīga būs tikai tā definīcija, kurā būs iekļautas pensiju reformas izmaksas.Aptuveni 20 % ieņēmumu no pensiju iemaksām tika novirzītas no paaudžu solidaritātes shēmas uz pilnībā fondētu noteiktu iemaksu pensiju shēmām. Kamēr šī refoma uzlabo ilgtermiņa valsts finanšu stabilitāti, īstermiņā tai ir negatīva ietekme uz budžetu: pamatojoties uz jaunāko informāciju, reformas gada izmaksas būs aptuveni 2 % no IKP 2006. un 2007. gadā.Budžeta deficīta samazināšanas plāns, ko 2004. gada 5. jūlijā apstiprinājusi Padome, neietver tās pensiju reformas izmaksas, ko Polija īstenoja 1999. gadā. Laikā, kad Padome novērtēja Polijas pirmo konverģences programmu (2004. gada 5. jūlijā), Polijas pensiju reformas gada izmaksas tika lēstas 1,6 % no IKP. Tādējādi Padome savā atzinumā par programmu konstatēja, ka „budžeta deficīts būs jāpārskata un jāpalielina par aptuveni 1,6 procenta punktiem no IKP” . Ņemot vērā deficīta mērķi 2007. gadam — 1,5 % no IKP —, kā arī dominējošo negatīvo risku, kas saistīts ar budžeta konsolidācijas stratēģiju, Padome savā atzinumā secināja, ka „budžeta stāvoklis programmā varētu nebūt tāds, lai programmas darbības laikā [t.i., līdz 2007. gadam] samazinātu deficītu zem 3 % no IKP” .3. Attīstība līdz 2005. gadamBeidzoties 2004. gada 5. novembra termiņam, kas bija noteikts Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumā, Komisija 2004. gada 14. decembra paziņojumā Padomei secināja, ka, ņemot vērā 2005. gada deficīta mērķi, nav vajadzīgi turpmāki pasākumi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Poliju[8].2005. gada 17. februārī Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, sniedza atzinumu[9] par 2004. gada novembrī atjaunināto Polijas konverģences programmu. Atjauninātajā programmā bija pārskatīts un palielināts 2007. gada budžeta deficīta mērķis, jo tas paredzēja pakāpenisku kopējā valsts budžeta deficīta samazinājumu no 5,4 % no IKP 2004. gadā līdz 2,2 % no IKP 2007. gadā (salīdzinājumā ar iepriekšējo 2007. gada mērķi – 1,5 % no IKP). Šī pārskatīšanas rezultātā veiktais palielinājums radās, neskatoties uz nepārtrauktu lielu izaugsmi (kas programmā bija prognozēta vidēji vairāk nekā 5 % gadā), tai pašā laikā deficīta rezultāti/prognozes 2004.-2006. gadam bija samazinātas. Padome savā atzinumā norādīja uz negatīvajiem riskiem, kas saistīti ar konsolidācijas stratēģiju, un brīdināja, ka „ deficīts būs jāpielāgo, to palielinot par aptuveni 1,5 procenta punktiem . Šis pielāgojums nozīmē, ka pamatojoties uz atjaunināto programmu un neesot papildu taupības pasākumiem, Polija nespēs samazināt deficītu zem 3 % programmas pēdējā gadā ”, jo deficīta mērķis 2007. gadā sasniegs aptuveni 3,7 % no IKP, ieskaitot pensiju reformas izmaksas. Bez tam Padome atzīmēja fiskālās konsolidācijas plānā paredzēto pasākumu aizkavētas vai nepilnīgas īstenošanas risku. Ņemot to vērā, Padome aicināja Poliju cita starpā no 2005. gada stiprināt fiskālo pielāgojumu un 2007. gadā samazināt deficīta mērķi. Taču faktiski tika īstenoti tikai nedaudzi pasākumi. Tomēr 2005. gada fiskālie rezultāti bija labāki nekā prognozēts — 2,5 % no IKP.4. Attīstība 2006. gadā un 2007. gada prognozesNeņemot vērā Padomes 2005. gada 17. februāra atzinumā izteikto aicinājumu, konverģences programmas 2006. gada atjauninājumā bija paredzēts tikai neliels kopējā valsts budžeta deficīta samazinājums (laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam — gadā vidēji aptuveni par 0,3 % no IKP), lai izpildītu budžeta konverģences kritērijus līdz tiesību aktos noteiktajam termiņam (t.i., līdz 2009. gada beigām). Lai gan deficīta rezultāti un prognozes 2004.-2006. gadam atkal tika pārskatītas un samazinātas, programmā 2007. gadam tika saglabāts deficīta mērķis 2,2 % no IKP (izņemot pensiju reformas izmaksas). Turklāt programmā tika pārskatītas un par 0,4 % no IKP palielinātas pensiju refomas izmaksas. Tā kā atkārtoti aplēstajām pensiju reformas izmaksām 2007. gadā bija jāsasniedz 1,9 % no IKP, 2007. gada deficīta mērķis, ņemot vērā arī pensiju reformas izmaksas, bija augstāks nekā iepriekšējā programmas atjauninājumā (4,1 % no IKP salīdzinājumā ar 3,7 % no IKP).Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2006. gada 14. martā pieņēma atzinumu par 2006. gada janvārī atjaunināto konverģences programmu. Padome norādīja uz dažiem ar budžeta konsolidācijas stratēģiju saistītiem riskiem, piemēram, relatīvi labvēlīgos pieņēmumus par pieaugumu programmas darbības laika pēdējā gadā (2008.), relatīvi optimistiskos pieņēmumus par nodokļu elastīgumu un iespējamām izmaksu kontroles grūtībām sociālo izdevumu jomā. Padome secināja, ka „ konverģences programmā ir paredzēts neliels progress, nevis efektīva budžeta pārmērīgā deficīta novēršana 2007. gadā (…) un ka Komisija plānojusi ieteikt turpmākus pasākumus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā ”. Turklāt Padome norādīja, ka programmas darbības laikā plānotais strukturālās bilances pielāgojums (t.i. tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, ko Komisijas dienesti aprēķināja, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodoloģiju), uzlabosies vidēji par aptuveni ¼ % no IKP gadā.2007. gada budžeta projektā (pieņemts 2006. gada 27. septembrī) tiek lēsts, ka 2006. gada kopējais valsts budžeta deficīts sasniegs 2,1 % no IKP (izņemot pensiju reformas izmaksas), salīdzinot ar 2,6 % no IKP, kas bija mērķis 2006. gada konverģences programmas atjauninājumā (un 3,3 % saskaņā ar Padomes 2004. gada jūlija ieteikumu atbilstīgi 104. panta 7. punktam). Rezultāti bija labāki, jo ieņēmumi bija lielāki nekā prognozēts (jo īpaši iedzīvotāju ienākuma nodoklis), bet izdevumu pieaugums — mērenāks, jo īpaši tāpēc, ka valsts ieguldījumi bija mazāki nekā plānots. 2007. gada budžeta projektā Polijas valdība turpmākajiem gadiem paredzējusi šādus deficīta mērķus: 1,7 % 2007. gadā, 1,2 % —2008. un 0,5 % — 2009. gadā.Pārskatītais deficīta mērķis 2007. gadam (bez pensiju reformas izmaksām) — 1,7 % no IKP — tagad tuvojas sākotnējam mērķim — 1,5 % no IKP —, kas bija noteikts Padomes ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu, bet joprojām ir lielāks par to. Tomēr saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm 2007. gada budžeta deficīts sasniegs 2 % no IKP (bez pensiju reformas izmaksām). To radījis Komisijas dienestu piesardzīgāks viedoklis par ieņēmumu prognozēm jo īpaši attiecībā uz tiešajiem nodokļiem (ieņēmumu nominālpieaugums par 9,7 %, neņemot vērā plānoto ar noteikto nodokļa likmi apliekamo summu ( tax bracket ) indeksāciju un nodokļu atvieglojumu ieviešanu ģimenēm, salīdzinot ar pieņemto IKP 6,2 % nominālpieaugumu). Turklāt vietējo iestāžu līmenī ir arī dažas neprezitātes attiecībā uz 2007. gada budžeta rezultātiem. Visbeidzot, sociālie izdevumi varētu būt lielāki, jo pieņemtie tiesību akti nav pilnībā atbilstīgi 2007. gada budžeta projektam.Budžeta attīstība 2005.-2008. gadā% no IKP, ja vien nav norādīts citādi | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |Pensiju reformas izmaksas(2) | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,1 | 2,1 |Valsts budžeta bilance, kopā ar Statistikas biroja lēmumu | −4,4 | −4,2 | −4,1 | −4,0 | −3,7 | −3,9 | −3,3 |Primārā bilance | 0,1 | 0,2 | 0,3 | 0,4 | 0,8 | 0,6 | 1,3 |Strukturālā bilance(1) | −2,3 | −2,3 | n.p. | −2,1 | n.p. | −1,8 | n.p. |Strukturālā primārā bilance(1) | 0,2 | 0,1 | n.p. | 0,3 | n.p. | 0,6 | n.p. |Valsts kopējais parāds | 42,0 | 42,4 | 42,4 | 43,1 | 43,1 | 42,7 | 42,7 |Pm Reālais IKP pieaugums (%) | 3,5 | 5,2 | 5,2 | 4,7 | 4,6 | 4,8 | 4,8 |Pm Starpība starp iespējamo un faktisko produkcijas apjomu | −0,3 | 0,4 | n.p. | 0,3 | n.p. | 0,1 | n.p. |(1) Cikliski koriģētā bilance, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus (attiecībā uz Poliju nulle). (2) Pensiju reformas izmaksas tiek noteiktas kā starpība starp (i) valsts budžeta deficītu, kas sastādīts saskaņā ar ESA95 noteikumiem un Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmumu, un (ii) alternatīvs valsts budžeta deficīts, kurā pensiju shēma joprojām pieskaitīta valsts sektoram. (3) Pieņēmums par esošās politikas turpināšanu. Avoti: Komisijas dienstu 2006. gada rudens prognozes (COM) un Finanšu ministrijas (FM) 2007. gada budžets |5. SecinājumiNo iepriekš minētā izvērtējuma var izdarīt šādus secinājumus:-  2007. gada deficīta mērķis (1,7 % no IKP, bez pensiju reformas izmaksām) ir augstāks nekā noteikusi Padome 2004. gada jūlijā (1,5 % no IKP), ņemot vērā labāku, nekā prognozēts, budžeta rezultātu 2004.-2006. gadā.-  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs paredzēts, ka 2007. gada budžeta deficīts būs 2,0 % no IKP, t.i., par 0,3 % no IKP lielāks nekā aplēsušas Polijas iestādes.-  2007. gadā beigsies pārejas laika posms Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmuma īstenošanai attiecībā uz pensiju shēmu klasifikāciju, un fondētu noteiktu iemaksu pensiju shēmas vairs neklasificēs kopējā valsts budžetā. Tas nozīmē, Polijas budžeta deficīta dati būs jāpārskata, un tie būs lielāki. 2007. gadā deficīta mērķis 1,7 % no IKP (bez pensiju reformas izmaksām) atbilst aptuveni 3,7 % no IKP (ieskaitot pensiju reformas izmaksas). Saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm kopējais valsts budžeta deficīts sasniegs 4 % no IKP (ieskaitot pensiju reformas izmaksas).-  ņemot vērā Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs norādītos draudus, ka 2007. gadā deficīts var būt lielāks nekā plānots, tas ievērojami pārsniedz budžeta deficīta atsauces vērtību — 3 % apmērā no IKP, un nevar uzskatīt, ka tas atbilst Padomes ieteikumiem par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu līdz 2007. gadam.Ņemot vērā šos konstatējumus, Komisija uzskata, ka, lai gan Polijas fiskālajā stāvoklī ir uzlabojumi, Polijas iestāžu rīcība, reaģējot uz Padomes 2004. gada jūlija ieteikumiem saskaņā ar 104. panta 7. punktu, ir nepietiekama, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2007. gadam, un iesaka Padomei attiecīgi pieņemt lēmumu saskaņā ar 104. panta 8. punktu[10].Kopējā valsts budžeta bilances uzdevumi un rezultāti un pensiju reformas izmaksas (% no IKP)2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |2004.g. maija KP | PRI nav iekļautas | –5,7 | –4,2 | –3,3 | –1,5 | n.p. |aplēstās PRI | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | n.p. |PRI iekļautas* | –7,3 | –5,8 | –4,9 | –3,1 | n.p. |2004.g. nov. KP | PRI nav iekļautas | –5,4 | –3,9 | –3,2 | –2,2 | n.p. |aplēstās PRI | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | n.p. |PRI iekļautas* | –6,9 | –5,4 | –4,7 | –3,7 | n.p. |2006. g. janv. KP | PRI nav iekļautas | –3,8 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | –1,9 |aplēstās PRI | 1,8 | 1,8 | 2,0 | 1,9 | 1,8 |PRI iekļautas* | –5,6 | –4,7 | –4,6 | –4,1 | –3,7 |2006.g. okt. BP | PRI nav iekļautas | –3,9 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | –1,2 |un 2007.g. budžeta projekts | aplēstās PRI | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 2,0 | 2,1 |PRI iekļautas* | –5,7 | –4,4 | –4,1 | –3,7 | –3,3 |PRI = pensiju reformas izmaksas; KP = Konverģences programma; BP = Budžeta paziņojums * Kopējā valsts budžeta bilances definīcija, kas piemērojama no 2007. gada pavasara |IeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstīgi 104. panta 8. punktam konstatē, ka Polijas rīcība, reaģējot uz Padomes ieteikumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 7. punktu, ir nepietiekamaEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 8. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[11], kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīga valsts budžeta deficīta tūlītēju novēršanu.(3) Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Amsterdamas sanāksmes rezolūcijā[12] visas puses, proti, dalībvalstis, Padome un Komisija, tiek svinīgi aicinātas precīzi un savlaicīgi īstenot Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu.(4) Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmumā par pensiju shēmu nozaru klasifikāciju[13] noteikts, ka iepriekš noteiktu iemaksu fondētu shēmu nevar klasificēt kā sociālās nodrošināšanas sistēmu. Tādējādi šo shēmu nevar uzskatīt par kopējā valsts budžeta sastāvdaļu. Tas bija pamatlēmums, pirms kura īstenošanas vajadzēja apspriesties ar dalībvalstīm. Šajās diskusijās Statistikas birojs atzina, ka „dažām dalībvalstīm var būt vajadzīgs pārejas posms, lai lēmumu īstenotu un novērstu traucējumus budžeta politikā”[14]. Statistikas biroja noteiktais triju gadu pārejas posms beigsies līdz ar 2007. gada budžeta paziņojumu, kas jāsniedz līdz 2007. gada 1. aprīlim. Polija nolēma izmantot šo pārejas posmu. Tādēļ sociālās iemaksas un citi iekasētie ieņēmumi (un radušies izdevumi) fondētu noteiktu iemaksu shēmās tika uzskaitīti kā valsts ieņēmumi (un izdevumi), līdz ar to deficīts un parāda dati izrādījās nedaudz mazāki.(5) Ar Padomes 2004. gada 5. jūlija lēmumu 2005/183/EK[15] tika nolemts, ka saskaņā ar līguma 104. panta 6. punktu Polijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.(6) Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma ieteikumu Polijas iestādēm, lai tās iespējami drīz novērstu pārmērīgu budžeta deficītu un veiktu darbības vidējā laika posmā, lai līdz 2007. gadam pārliecinoši un stabili samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP saskaņā ar budžeta deficīta samazināšanas plānu, kas izklāstīts iestāžu 2004. gadā iesniegtajā konverģences programmā, kura apstiprināta ar Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumu, ievērojot šādus ikgadējus mērķus: 5,7 % no IKP 2004. gadā, 4,2 % 2005. gadā, 3,3% 2006. gadā un 1,5 % no IKP 2007. gadā. Padome noteica 2004. gada 5. novembri kā termiņu efektīvu darbību veikšanai „attiecībā uz paredzētajiem pasākumiem, lai sasniegtu 2005. gada deficīta mērķi”.(7) Budžeta deficīta samazināšanas plānā, ko 2004. gada 5. jūlijā apstiprinājusi Padome, nebija iekļautas tās pensiju reformas izmaksas, ko Polija īstenoja 1999. gadā. Aptuveni 20 % no pensiju iemaksu ieņēmumiem novirzīja no paaudžu solidaritātes shēmas uz pilnībā fondētu iepriekš noteiktu iemaksu pensiju shēmām. Pieņemot ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome noteikti ņēma vērā faktu, ka budžeta deficīta mērķi būs jāpārskata, veicot palielinājumu un ievērojot aplēstās Polijas pensiju reformas gada izmaksas aptuveni 1½ % apmērā no IKP. Šā iemesla dēļ un ņemot vērā ar budžeta konsolidācijas stratēģiju saistīto risku, Padome savā 2004. gada maija atzinumā par konverģences programmu norādīja, ka „budžeta stāvoklis programmā varētu nebūt tāds, lai programmas darbības laikā [t.i., līdz 2007. gadam] samazinātu deficītu zem 3 % no IKP”.(8) Beidzoties 2004. gada 5. novembra termiņam, kas bija noteikts Padomes ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Komisija 2004. gada 14. decembra paziņojumā Padomei secināja, ka nav vajadzīgi turpmāki pasākumi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Poliju, jo Polijas valdība ir efektīvi īstenojusi pasākumus, kas ir paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada budžeta deficīta mērķi[16].(9) Padome 2005. gada 17. februārī sniedza atzinumu par 2004. gada novembrī atjaunināto Polijas konverģences programmu. Atjauninātajā programmā 2007. gada deficīta mērķis tika pārskatīts un palielināts līdz 2,2 % no IKP 2007. gadā (no 1,5 %, kas bija 2004. gada maija konverģences programmā), t.i., aptuveni 3,7 % no IKP, pieskaitot pensiju reformas izmaksas. Šis pārskatīšanas rezultātā veiktais palielinājums radās, neskatoties uz nepārtrauktu lielu izaugsmi (kas programmā bija prognozēta vidēji vairāk nekā 5 % gadā), tai pašā laikā deficīta rezultāti/prognozes 2004.-2006. gadam bija samazinātas. Padome konstatēja risku, ka budžeta pielāgojuma pasākumu īstenošana var aizkavēties vai ka tie var būt nepilnīgi. Atsaucoties uz negatīvajiem riskiem, kas saistīti ar budžeta konsolidācijas stratēģiju, Padome aicināja Poliju cita starpā stiprināt fiskālo pielāgojumu arī pēc 2005. gada un samazināt deficīta mērķi 2007. gadam. Taču faktiski tika īstenoti tikai nedaudzi pasākumi. Tomēr 2005. gada fiskālie rezultāti bija labāki nekā prognozēts — 2,5 % no IKP.(10) Padome 2006. gada 14. martā sniedza atzinumu par 2006. gada janvārī atjaunināto Polijas konverģences programmu. Programmas atjauninājumā bija paredzēts tikai neliels kopējā valsts budžeta deficīta samazinājums (laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam – gadā vidēji par aptuveni 0,3 % no IKP), lai izpildītu budžeta konverģences kritērijus līdz tiesību aktos noteiktajam termiņam (t.i., līdz 2009. gada beigām). Lai gan deficīta rezultāti un prognozes 2004.-2006. gadam atkal tika pārskatītas un samazinātas, programmā 2007. gadam tika saglabāts deficīta mērķis 2,2 % no IKP (bez pensiju reformas izmaksām). Ņemot vērā pārskatītās un palielinātās pensiju reformas izmaksas, 2007. gada deficīta mērķis, pieskaitot šīs izmaksas, bija par 0,4 procenta punktiem no IKP lielāks nekā iepriekšējā programmas atjauninājumā (4,1, % no IKP, salīdzinot ar 3,7 % no IKP). Padome norādīja uz dažiem ar budžeta konsolidācijas stratēģiju saistītiem riskiem, piemēram, samērā labvēlīgiem pieņēmumiem par pieaugumu programmas darbības laika pēdējā gadā (2008.), relatīvi optimistiskiem pieņēmumiem par nodokļu elastīgumu un iespējamām izmaksu kontroles grūtībām sociālo izdevumu jomā. Padome secināja, ka „konverģences programmā paredzēts tikai neliels progress, nevis efektīva pārmērīga budžeta deficīta novēršana 2007. gadā (…)”. Turklāt Padome norādīja, ka programmas darbības laikā plānotais strukturālās bilances pielāgojums (t.i. cikliski koriģētā bilance, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, ko Komisijas dienesti aprēķināja, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodoloģiju), uzlabosies vidēji par aptuveni ¼ % no IKP gadā.(11) 2007. gada budžeta projektā, kas pieņemts 2006. gada 27. septembrī, tiek lēsts, ka 2006. gada budžeta deficīts sasniegs 2,1 % no IKP (izņemot pensiju reformas izmaksas), salīdzinot ar 2,6 % no IKP, kas bija mērķis 2006. gada janvārī atjauninātajā konverģences programmā (un 3,3 % saskaņā ar Padomes 2004. gada jūlija ieteikumu atbilstīgi 104. panta 7. punktam). Rezultāti bija labāki, jo ieņēmumi bija lielāki nekā prognozēts (jo īpaši iedzīvotāju ienākuma nodoklis), izdevumu pieaugums — mērenāks, jo īpaši tāpēc, ka valsts ieguldījumi bija mazāki, nekā plānots. 2007. gada budžeta projektā turpmākiem gadiem paredzēti šādi deficīta mērķi: 1,7 % 2007. gadā, 1,2 % — 2008. un 0,5 % — 2009. gadā.(12) Novērtējot Polijas rīcību, reaģējot uz Padomes ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2007. gadam, izdarāmi šādi secinājumi:-  2007. gada budžeta projektā pārskatītais 2007. gada deficīta mērķis 1,7 % no IKP (bez pensiju reformas izmaksām) pārsniedz deficīta mērķi 1,5 % no IKP, kas bija paredzēts Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumā par pārmērīga deficīta novēršanu. 2007. gada budžeta deficītu pārskatīja, laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam ņemot vērā daudz zemākus deficīta rezultātus, nekā bija paredzēts ieteikumā.-  Pārejas posms, lai īstenotu Statistikas biroja 2004. gada 2. marta lēmumu par fondēto pensiju shēmu klasifikāciju, beigsies līdz ar 2007. gada pirmo paziņojumu, kas jāsniedz līdz 1. aprīlim. Iekļaujot pensiju reformas izmaksas, 2007. gada deficīta mērķis sasniegs aptuveni 3,7 % no IKP.-  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēs paredzēts, ka 2007. gada deficīts būs par 0,3 % no IKP lielāks nekā paredzējušas Polijas iestādes. Sagaidāms, ka jo īpaši zemāki nekā plānojušas iestādes, paredzami ieņēmumi no tiešajiem nodokļiem, kamēr sociālie izdevumi un valsts ieguldījumi, iespējams, varētu būt lielāki.-  Tas liek izdarīt secinājumu, ka 2007. gada deficīts pārsniegs deficīta atsauces vērtību — 3 % no IKP, kas neatbilst Padomes ieteikumiem par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņu līdz 2007. gadam.Atbilstīgi Eiropadomes Amsterdamas rezolūcijai par Stabilitātes un izaugsmes paktu, Polija piekrita publicēt Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumu[17],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPolijas rīcība, reaģējot uz Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumu saskaņā ar līguma 104. panta 7. punktu, ir nepietiekama, lai novērstu pārmērīgu deficītu līdz ieteikumā noteiktajam termiņam.2. pantsŠis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.Briselē,Padomes vārdā ––priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).[2] Komisijas 2004. gada pavasara ekonomikas prognozēs tika ņemti vērā dati, kurus Polija paziņoja 2004. gada martā.[3] Pa to laiku atbilstīgi parastajām procedūrām tika pārskatīti 2003. gada deficīta skaitļi. Tagad tas sasniedz 4,7 % no IKP.[4] Skatīt http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.[5] OV C 320, 24.12.2004., 15. lpp.[6] Skatīt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf[7] Skatīt Statistikas biroja 2004. gada 2. marta Ziņu izlaidumu Nr. 30/2004 un 2004. gada 23. septembra Ziņu izlaidumu Nr. 117/2004 un I.1.3. nodaļu — Classification of funded pension schemes and impact on government finance of the Eurostat’s Manual on government deficit and debt , pieejams lejupielādēšanai: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[8] Komisijas paziņojums Padomei: The action taken by the Czech Republic, Cyprus, Malta, Poland and Slovakia in response to the Council recommendations under the excessive deficit procedure, SEC(2004) 1630.[9] OV C 136, 3.6.2005., 23. lpp.[10] Ja Padome konstatē, ka tās ieteikumam saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu nav sekojusi efektīva rīcība saskaņā ar 104. panta 8. punktu, tā var nolemt publicēt šo ieteikumu. Taču atbilstīgi Eiropadomes rezolūcijai par Stabilitātes un izaugsmes paktu (OV C 236, 2.8.1997., 1. lpp.) Polija jau 2004. gada jūlijā ir piekritusi ieteikumu publicēt (skatīt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf).[11] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).[12] OV C 236, 2.8.1997., 1. lpp.[13] Skatīt Statistikas biroja 2004. gada 2. marta Ziņu izlaidumu Nr. 30/2004 un 2004. gada 23. septembra Ziņu izlaidumu Nr. 117/2004 un I.1.3. nodaļu – Classification of funded pension schemes and impact on government finance of the Eurostat’s Manual on government deficit and debt , pieejams lejupielādēšanai: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-BE-04-002/EN/KS-BE-04-002-EN.PDF.[14] Turpat.[15] OV L 62, 9.3.2005., 18. lpp.[16] Komisijas paziņojums Padomei: The action taken by the Czech Republic, Cyprus, Malta, Poland and Slovakia in response to the Council recommendations under the excessive deficit procedure, SEC(2004) 1630.[17] Skatīt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11220.en04.pdf


title: Ieteikums Padomes lēmums, ar ko atceļ Lēmumu 2005/185/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Čehijas Republikā

text:
   LV
LV    LV
 ---pagebreak---                    EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                 Briselē, 7.5.2008
                                                 SEC(2008) 571 galīgā redakcija
                                       Ieteikums
                                PADOMES LĒMUMS,
   ar ko atceļ Lēmumu 2005/185/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Čehijas
                                      Republikā
                                 (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                          PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.         KONTEKSTS
   Līguma 104. pants nosaka, ka dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga budžeta deficīta, un paredz
   budžeta deficīta noteikšanas un novēršanas procedūru. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
   procedūra sīkāk izklāstīta Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt
   pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu1, kas ir Stabilitātes un
   izaugsmes pakta sastāvdaļa. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai jāuzrauga
   budžeta disciplīnas ievērošana, pamatojoties uz diviem kritērijiem, proti: a) vai plānotais vai
   reālais valsts budžeta deficīts pārsniedz atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP (ja vien deficīta
   attiecība nav būtiski un nepārtraukti samazinājusies un sasniegusi atsauces vērtībai tuvu
   līmeni, vai arī atsauces vērtība ir pārsniegta tikai izņēmuma kārtā un uz laiku, un šī attiecība
   joprojām ir tuva atsauces vērtībai) un b) vai valsts parāds pārsniedz atsauces vērtību, kas ir
   60 % no IKP (ja vien parāda attiecība pietiekami strauji nesamazinās un netuvinās atsauces
   vērtībai).
   Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
   procedūru Komisija sniedz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanai
   vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes
   Regulā (EK) Nr. 3605/93 jāsniedz dati par valsts budžeta deficītu, valsts parādu un citiem
   saistītajiem mainīgajiem lielumiem divas reizes gadā, t.i., līdz 1. aprīlim un līdz
   1. oktobrim2,3.
   2004. gada 12. maijā Komisija uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru
   attiecībā uz Čehiju, pieņemot ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, pamatojoties
   uz to, ka valsts kopbudžeta deficīts 2003. gadā bijis 12,9 % no IKP4 (5,9 % no IKP, atskaitot
   nozīmīgu ar aprēķinātajām valsts garantijām saistītu vienreizēju operāciju). Pamatojoties uz
   Komisijas ieteikumu, Padome 2004. gada 5. jūlijā saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu
   nolēma, ka Čehijā ir pārmērīgs budžeta deficīts5. Paralēli, arī pamatojoties uz Komisijas
   ieteikumu, Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Čehijai nosūtīja ieteikumus
   pārmērīgā valsts budžeta deficīta novēršanai vēlākais līdz 2008. gadam.
   1
            OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174,
            7.7.2005., 5. lpp.).
   2
            OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005
            (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp).
   3
            Jaunākais Čehijas paziņojums atrodams šajā tīmekļa vietnē:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   4
            SEC(2004) 575. Pēc tam 2003. gada budžeta deficīts tika pārskatīts, to samazinot līdz 6,6 % no IKP
            (vairs neietverot vienreizējus pasākumus).
   5
            OV L 62, 9.3.2005., 20. lpp.
LV                                                         2                                                   LV
 ---pagebreak---    Ņemot vērā prognozes par ievērojamām novirzēm budžeta izpildē 2007. gadā un budžeta
   deficīta saglabāšanos virs atsauces vērtības 2008. gadā, pamatojoties uz budžeta plāniem, kas
   tika ierosināti pirms 2006. gada jūnija vispārējām vēlēšanām, Padome, pamatojoties uz
   Komisijas ieteikumu, 2007. gada 10. jūlijā pieņēma lēmumu saskaņā ar Līguma 104. panta
   8. punktu, norādot, ka Čehijas veiktie pasākumi nav pietiekami, lai novērstu pārmērīgo
   budžeta deficītu līdz termiņam — 2008. gadam. Padome, pamatojoties uz Komisijas
   ieteikumu, 2007. gada 10. oktobrī nāca klajā ar jaunu ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta
   7. punktu, iesakot Čehijai 2007. gadā turpināt ierobežot budžeta pasliktināšanos un apstiprinot
   sākotnēji noteikto 2008. gadu kā mērķa gadu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai. Čehijas
   iestādēm pārliecinošā un ilgtspējīgā veidā bija jāsamazina budžeta deficīts zem atsauces
   vērtības — 3 % no IKP. Lai to panāktu, Padome, pamatojoties uz tajā laikā pieejamajām
   prognozēm, ieteica Čehijas iestādēm nodrošināt strukturālās bilances (t. i., cikliski koriģētas
   bilances, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabojumu par vismaz ¾ % no
   IKP 2008. gadā salīdzinājumā ar 2007. gadu. Padome noteica Čehijas iestādēm efektīvu
   pasākumu izpildes termiņu — 2008. gada 9. aprīli.
   Turklāt Padome aicināja Čehiju „nodrošināt, ka pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas
   turpinās budžeta konsolidācija virzībā uz budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM), t.i.,
   strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP, sasniedzot VTM līdz sākotnēji noteiktajam termiņam
   — vēlākais 2012. gadam”.
   1. tabula. Korekcijas, ko Padome apstiprināja 2007. gada 10. oktobrī
   % no IKP, ja vien nav norādīts citādi                      2006                2007                    2008
   Valsts kopbudžeta bilance                                  -2,7         mazāka par -3,3             deficīts <3
   izmaiņas strukturālajā bilancē                                                                     vismaz 0,75
   p.m.: reālā IKP pieaugums (%)                               6,0                 5,0                     4,9
   Piezīmes: strukturālā bilance = cikliski koriģēta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.
   Avots: Padomes 2007. gada 10. oktobra ieteikums atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam un Komisijas
   dienestu 2007. gada pavasara prognozes.
   Pēc Padomes noteiktā termiņa beigām Komisija parasti veic saskaņā ar Padomes ieteikumiem
   veikto iestāžu pasākumu oficiālu novērtējumu, ņemot vērā jaunākās Komisijas dienestu
   prognozes. Tas ir starpposma novērtējums par to, vai valsts ir uz pareizā ceļa, lai savlaicīgi
   novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Čehijas gadījumā šis starpposma novērtējums ir iekļauts
   šajā dokumentā un aizstāts ar to. Tajā ņemta vērā Čehijas 2008. gada aprīļa vēstule par
   korektīviem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
   procedūru6.
   Saskaņā Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta
   pastāvēšanu jāatceļ, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ja pārmērīgais budžeta deficīts
   attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.
   6
            Čehijas finanšu ministra 2008. gada 10. aprīļa vēstule, kas adresēta ekonomikas un finanšu lietu
            komisāram.
LV                                                           3                                                     LV
 ---pagebreak---    2.         JAUNĀKĀS DEFICĪTA ATTĪSTĪBAS TENDENCES
   Valsts budžeta deficīts 2003. gadā sasniedza 6,6 % no IKP. Pēc tam, izņemot 2005. gadu
   (3½ % no IKP), valsts kopbudžeta deficīts nav pārsniedzis 3 % no IKP. Nominālā deficīta
   attīstība kopš 2004. gada ir labāka par 2004. gada 5. jūlija ieteikumā saskaņā ar Līguma
   104. panta 7. punktu norādīto (nominālā) budžeta deficīta samazināšanas gaitu. Valsts
   kopbudžeta deficīta uzlabojuma pamatā ir negaidīti labie ieņēmumi, ko sekmēja labāka nekā
   prognozēts izaugsme, kas kopš 2005. gada ik gadu pārsniedza 6 %, kā arī izdevumu
   ierobežošana. Valsts pārvaldes izdevumi procentuālā izteiksmē no IKP pakāpeniski kritās no
   45 % no IKP 2004. gadā līdz 42,4 % no IKP 2007. gadā. Daļēji to sekmēja valsts patēriņš, ko
   pazemināja par aptuveni 2 % no IKP, kā arī ar banku sektora konsolidēšanu saistītu izmaksu
   sarukšana7.
   Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) sniegtajiem datiem pēc Čehijas ziņojuma līdz
   2008. gada aprīlim8,9, 2007. gadā valsts kopbudžeta deficīts bija 1,6 % no IKP10, kas ir
   ievērojami zem konverģences programmas 2007. gada marta atjauninājumā noteiktā mērķa —
   4 % no IKP. Rezultātā ieņēmumi procentuālā izteiksmē no IKP bija par 0,8 % no IKP
   augstāki par 2007. gada marta konverģences programmā prognozētajiem un valsts izdevumi
   bija par 1,8 % no IKP zemāki. Negaidīti labais rezultāts galvenokārt atspoguļo sociālo
   izdevumu ierobežojumu, kam bija prognozēts pieaugums aptuveni 1 % apmērā no IKP. Tika
   ierobežotas arī citas valsts izdevumu daļas, tostarp darbinieku atalgojums un starppatēriņš.
   Turklāt IKP pieaugums izrādījās 6,5 % salīdzinājumā ar 4,9 %, ko prognozēja 2007. gada
   marta konverģences programmā, un arī nodokļu elastības bija labākas par prognozēto.
   Gan ieņēmumus, gan izdevumus pozitīvi ietekmēja negaidīti spēcīgais nodarbinātības
   pieaugums. Sociālās iemaksas procentuāli no IKP pieauga vairāk, nekā bija prognozēts, bet
   sociālie pārvedumi palielinājās tikai nedaudz.
   Kopējais deficīts samazinājās par 1,1 % no IKP salīdzinājumā ar 2006. gadu, un aptuveni pusi
   šā samazinājuma veicināja īstenotie pasākumi, ko apliecina uzlabojumi strukturālajā bilancē,
   bet otru pusi — spēcīgāka izaugsme. Kopējie izdevumi samazinājās par 1,2 % no IKP, bet
   kopējie ieņēmumi tajā pašā laikā samazinājās par 0,2 % no IKP. Uzlabojumi 2007. gadā
   ataino to prasību pārpildi, kas savulaik Padomes ieteikumā „turpināt ierobežot budžeta
   pasliktināšanos” izteikti attiecībā uz 2007. gadu.
   7
            Saistībā ar banku sektora privatizāciju Čehijas valdība sedza lielu daļu ar neatgūstamajiem kredītiem
            saistīto izmaksu, jo īpaši, izveidojot Čehijas Konsolidācijas aģentūru. Laika gaitā šo aktīvu daļa ir
            samazinājusies.
   8
            2008. gada 18. aprīļa Eurostat Ziņu apskats Nr. 54/2008.
   9
            Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g. panta 1. punktu.
   10
            Budžeta deficīta attiecība parasti tiek labota — samazinot vai palielinot — pēc pirmo rezultātu
            publicēšanas pavasara paziņojumā. Kopumā ES dalībvalstīs korekcijas parasti ir salīdzinoši nelielas un
            vidēji tuvas nullei. Attiecībā uz Čehiju, ņemot vērā starpību starp pašlaik norādīto deficītu 2007. gadam
            un deficīta atsauces vērtību, varbūtība, ka turpmākas valsts budžeta datu pārskatīšanas rezultātā
            2007. gada valsts budžeta deficīta attiecība pārsniegs 3 % no IKP, ir neliela.
LV                                                          4                                                         LV
 ---pagebreak---    Kopējais valsts izdevumu samazinājums atspoguļojas rezerves fondu apjoma pieaugumā, kas
   saskaņā ar aplēsēm ir pieauguši līdz 2¾ % no IKP (no aptuveni 2 % 2006. gadā); no tiem
   aptuveni ¾ % no IKP ir tādi izdevumi, kas nav saistīti ar ES fondiem un kas ir atlikti
   izdevumi, kuri var palielināt budžeta deficītu nākotnē. Atlikušie 2 % ir saistīti ar ES fondiem,
   un tos kompensē ieņēmumi.
   Strukturālajā izteiksmē budžeta deficīts samazinājās no 2,9 % no IKP 2006. gadā līdz 2,3 %
   no IKP 2007. gadā, ko sekmēja valsts izdevumu, tostarp valsts sektora algu, ierobežošana.
   3.        DEFICĪTA PROGNOZES 2008. GADAM UN TURPMĀK
   Saskaņā ar Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm valsts kopbudžeta deficīts
   turpinās samazināties, 2008. gadā sasniedzot 1,4 % no IKP, un, pamatojoties uz pieņēmumu
   par nemainīgu politiku, — 1,1 % no IKP 2009. gadā. To sekmē 2007. gada 19. septembrī
   apstiprinātie stabilizēšanas programmā ietvertie pasākumi, kuri norāda uz pozitīvu ietekmi
   aptuveni 0,3 % apmērā no IKP katru gadu (sk. I informācijas kopsavilkumu). Prognozēts, ka
   stabilizēšanas programmas tiesiskā regulējuma pasākumu rezultātā sociālie pārskaitījumi
   procentuālā izteiksmē no IKP 2008. un 2009. gadā samazināsies. Papildus tiesiskā regulējuma
   pasākumiem konsolidācija balstās arī uz turpmāku valsts sektora algu ierobežošanu un valsts
   patēriņa samazināšanu procentuālā izteiksmē no IKP. Prognozēts, ka ieņēmumi procentuālā
   izteiksmē no IKP saglabāsies stabili, lai gan virkne šajā pašā laikā īstenoto pasākumu nodokļu
   jomā apgrūtina prognozēšanu. Komisijas dienestu budžeta deficīta rādītāji pavasara prognozē
   atbilst pavasara paziņojumā norādītajam plānotajam budžeta deficītam (1,5 % no IKP).
   Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm, strukturālajā bilancē
   paredzami uzlabojumi no –2¼ % no IKP 2007. gadā līdz aptuveni –2 % no IKP 2008. gadā.
   Uzlabojums ir zemāks par Padomes ieteikto (vismaz ¾ % no IKP), ņemot vērā daudz labāku
   kopējo deficītu 2007. gadā, ko sekmē strukturālie uzlabojumi 2007. gadā aptuveni ½ %
   apmērā no IKP, kas nebija plānoti ieteikuma laikā.
   Čehijas vidēja termiņa mērķis (VTM) ir strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP, kas saskaņā
   ar jaunāko, 2007. gada novembrī iesniegto konverģences programmu jāsasniedz līdz
   2012. gadam. Padomes 2008. gada 4. marta atzinumā par programmu11 izteikts aicinājums
   Čehijas iestādēm „izmantot ekonomikas straujo attīstības tempu, turpinot sekmēt koriģēšanas
   tempu un iespējami drīz izveidojot drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta atsauces vērtības
   robeža un lai [VTM sasniegtu vēlākais līdz 2012. gadam]”.
   11
            OV C 74, 20.3.2008., 24. lpp.
LV                                                 5                                                LV
 ---pagebreak---         I informācijas kopsavilkums. 2007. gada septembra stabilizēšanas plāna pasākumu
                                             kopsavilkums
    Stabilizēšanas plāna rezultātā kopējā nodokļu sloga uzsvars tika pārnests no tiešajiem
    nodokļiem uz netiešajiem nodokļiem. No 2008. gada 1. janvāra ieviesta vienota likme
    iedzīvotāju ienākuma nodoklim 15 % apmērā (lai gan uz paplašinātas bāzes), kuru plānots
    vēl samazināt līdz 12,5 % 2009. gadā. No 2008. gada 1. janvāra uzņēmumu ienākuma
    nodoklis samazināts no 24 % uz 21 %, un tas turpinās samazināties līdz 19 % 2010. gadā.
    Netiešie nodokļi 2008. gada janvārī tika paaugstināti, palielinot zemāko PVN nodokļa likmi
    no 5 % līdz 9 %, ieviešot akcīzes nodokļu palielinājumu, kā arī vides nodokli elektrībai,
    dabasgāzei un cietajam kurināmajam. Ieviesti arī sociālo iemaksu maksimālās bāzes griesti,
    kas samazinās ieņēmumus.
    Izdevumu mazināšanas nolūkā ar stabilizēšanas programmu tika ieviesti jauni tiesību akti
    galvenokārt sociālo pabalstu jomā, tostarp attiecībā uz bērnu pabalstiem, sociālās aprūpes
    pabalstiem, pabalstiem vecākiem, maternitātes pabalstiem, pabalstiem audžuģimenēm,
    pabalstiem mācību līdzekļu iegādei un bēru pabalstiem. Papildus noteikta apjoma
    samazināšanas pasākumiem tika pārtraukta lielākās daļas sociālās aprūpes pabalstu
    indeksēšana atbilstīgi minimālajam iztikas līmenim, kuru valdība savukārt mainīja pēc
    saviem ieskatiem. Ar stabilizēšanas programmu no 2008. gada janvāra ieviesta arī maksa
    par veselības aprūpes pakalpojumiem. Tas ietver maksu par medicīniskām konsultācijām,
    recepšu zālēm un medicīnisku aprūpi slimnīcā. Paredzams, ka šīs izmaiņas radīs nelielu
    pozitīvu ietekmi uz valsts ieņēmumiem, radot papildu ienākumus un samazinot izdevumus
    mazāka pieprasījuma rezultātā.
   Valdība 2008. gada 23. janvārī iesniedza priekšlikumu atlīdzināt baznīcām konfiscēto
   reliģisko organizāciju īpašumu (sk. II informācijas kopsavilkumu). Pēc tā apstiprināšanas
   Čehijas parlamentā finansiāla atlīdzība tiks reģistrēta kā vienreizēji deficītu palielinoši
   izdevumi līdz 2,2 % no IKP tajā gadā, kad tiks atzītas valdības saistības, lai gan faktiskie
   maksājumi tiks veikti ļoti ilgā laikposmā — 60 gados. Šis darījums Komisijas dienestu
   2008. gada pavasara prognozēs netika ņemts vērā, pamatojoties, kā vienmēr, uz pieņēmumu
   par politikas nemainīgumu, jo nebija skaidrs, vai un kad parlaments apstiprinās valdības
   priekšlikumu. Šis darījums netika ņemts vērā arī konverģences programmas prognozēs. Ja
   priekšlikumu apstiprinās 2008. vai 2009. gadā, saskaņā ar pašreizējām prognozēm valsts
   budžeta deficīts (ar šo darījumu) attiecīgajā gadā īslaicīgi pārsniegs 3 % no IKP.
LV                                                 6                                            LV
 ---pagebreak---      II. informācijas kopsavilkums. Čehijas priekšlikums atlīdzībai par baznīcu īpašuma
     konfiskāciju
     Čehijas valdība 2008. gada 23. janvārī iesniedza parlamentam priekšlikumu atlīdzināt
     baznīcām reliģiskā īpašuma konfiskāciju 1948.–1990. gada laikposmā. Paredzēti divi
     atlīdzības veidi: restitūcija natūrā un finansiāla atlīdzība, ja restitūcija natūrā vairs nav
     iespējama. Saskaņā ar priekšlikumu, ciktāl tas attiecas uz finansiālu atlīdzību, baznīcas
     saņems no valsts 60 ikgadējus naudas maksājumus CZK 4 274,9 miljonu apmērā (0,1 % no
     2008. gada IKP). Ņemot vērā gada procentu likmi 4,85 %, tas atbilst pamatsummai
     CZK 83,0 miljardu apmērā (2,2 % no 2008. gada IKP) un procentiem CZK 173,5 miljardu
     apmērā12.
     Čehijas Statistikas birojs lūdza Eurostat skaidrojumu par atlīdzības priekšlikuma ietekmes
     pareizu atspoguļojumu grāmatvedībā. Eurostat paskaidroja, ka restitūcija natūrā neietekmē
     valsts budžeta deficītu. Ja atgrieztais īpašums ir tas pats, kuru konfiscēja pagātnē, darījumu
     EKS kontos reģistrē kā citas izmaiņas apjomā bez tiešas ietekmes uz valsts ieņēmumu un
     izdevumu kontiem. Ja atgrieztais īpašums nav tas pats, restitūciju reģistrē kā kapitāla
     pārvietošanu, ko kompensē negatīvs ieguldījums.
     Attiecībā uz finansiālu atlīdzību Eurostat paskaidroja, ka saskaņā ar tā EKS grāmatvedības
     noteikumu skaidrojumu maksājamā pamatsumma jāreģistrē kā valsts izdevumi pēc juridiskā
     dokumenta apstiprināšanas, nevis maksājumu veikšanas laikā. Procenti jāreģistrē kā valsts
     izdevumi turpmāko 60 gadu laikā. Eurostat arī paskaidroja, ka pret baznīcām nenokārtotās
     saistības jāreģistrē kā parādi kreditoriem13.
     Tādējādi gadā, kad Čehija pieņems likumu un tas stāsies spēkā, Čehijas valsts kontos būs
     ļoti liels vienreizējs budžeta deficītu palielinošs darījums 2,2 % apmērā no IKP. Fakts, ka
     saistības pret baznīcām tiks reģistrētas kā parādi kreditoriem, nozīmē, ka tās neveidos valsts
     parādu Regulas (EK) Nr. 3605/93 izpratnē. Izdevumu reģistrēšanas laikā krājumu un
     plūsmu korekcija ietvers ārkārtīgi lielu negatīvu naudas un uzkrājumu starpību, kas
     pakāpeniski 60 gadu laikā tiks izlīdzināta.
   4.          PARĀDA ATTĪSTĪBAS TENDENCES UN PROGNOZES
   Neskatoties uz ievērojamo valsts kopbudžeta deficītu kopš 2004. gada, parāda līmeņa
   pieaugums lielā mērā ir bijis ierobežots. Tā kā kopš 2005. gada vērojama strauja izaugsme un
   valsts kopbudžeta deficīts 2007. gadā ievērojami mazinājies salīdzinājumā ar 2006. gadu,
   valsts parāda līmenis samazinājies no 30,4 % no IKP 2004. gadā līdz 28,7 % no IKP
   2007. gadā.
   Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm, paredzams, ka parāda
   attiecība turpinās samazināties, sarūkot zem 28 % no IKP 2009. gadā, ko sekmēs fiskālās
   konsolidācijas turpināšana un stabila makroekonomiskā izaugsme.
   12
             Saskaņā ar Čehijas iestāžu sniegto informāciju atlīdzības pasākumi paredz arī to, ka pakāpeniski tiks
             izbeigts valsts atbalsts baznīcām (piemēram, garīdznieku algas maksājumi). Šis valsts atbalsts ir
             CZK 1 406 miljoni (0,04 % no IKP 2008. gadā).
   13
             Eurostat 2008. gada 14. marta vēstule ar iepriekšēja novērtējuma ieteikumu Čehijas Statistikas birojam
             atrodama                                          tīmekļa                                       vietnē:
             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
             %20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF
LV                                                           7                                                       LV
 ---pagebreak---    5.        SECINĀJUMI
   Neskatoties uz spēcīgas fiskālās ekspansijas prognozēm 2007. gadā, valsts kopbudžeta bilance
   uzlabojās no –2,7 % no IKP 2006. gadā līdz –1,6 % no IKP 2007. gadā. To daļēji sekmēja
   izdevumu ietaupījumi, kā arī straujāka izaugsme. Strukturālā bilance, t.i., cikliski koriģēta
   bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, 2007. gadā uzlabojās par 0,5 % no
   IKP.
   Čehijas valdība ieviesa virkni no 2008. gada spēkā esošu tiesiskā regulējuma pasākumu, lai
   konsolidētu valsts finanses 2008. un 2009. gadā, tostarp ierobežojot sociālos izdevumus un
   ieviešot maksu par veselības aprūpes pakalpojumiem, kas dos pozitīvu tīro ieguldījumu valsts
   finansēs. Apvienojumā ar turpmāku izdevumu ierobežošanu un ciešu 2008. gadā vairākās
   nodokļu jomās ieviesto pasākumu ietekmes uz ieņēmumiem uzraudzību šie pasākumi,
   domājams, veicinās turpmāku valsts kopbudžeta deficīta samazināšanos. Saskaņā ar
   Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm paredzams, ka kopējais budžeta deficīts
   2008. gadā samazināsies līdz 1,4 % no IKP un, pamatojoties uz nemainīgas politikas
   pieņēmumu, — līdz 1,1 % 2009. gadā. Tas norāda, ka budžeta deficīts pārliecinošā un
   ilgtspējīgā veidā ir samazināts zem 3 % no IKP.
   Valsts kopējais parāds saruka no 29,4 % no IKP 2006. gadā līdz 28,7 % 2007. gadā, kas ir
   ievērojami zem Līguma atsauces vērtības — 60 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu
   2008. gada pavasara prognozēm paredzams, ka parāda attiecība līdz 2009. gadam saruks zem
   28 % no IKP (pamatojoties uz politikas nemainīguma pieņēmumu).
   Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Čehijā ir
   novērsta. Tādēļ Komisija iesaka Padomei atcelt tās lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta
   pastāvēšanu Čehijas Republikā.
LV                                                 8                                             LV
 ---pagebreak---      2. tabula. Budžeta attīstība 2003.–2009. gadā
                                                 2003 2004 2005 2006            2007          2008       2009
   % no IKP, ja vien nav norādīts citādi                                   KOM KP(2) KOM KP(2) KOM(3) KP(2)
   Valsts kopbudžeta bilance                      -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9             -1,1    -2,6
   - Kopējie ieņēmumi                             40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
   - Kopējie izdevumi                             47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
     No tiem: - procentu izdevumi                  1,2 1,2 1,2        1,1    1,2    1,2    1,1    1,3  1,1     1.2
                -kopējie            ieguldījumi 4,5 4,8
                                                                                4,9     5.4
                pamatlīdzekļos                                4,9     5,0    4,8    5,1    4,8    5,3
   Primārā bilance                                -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7              0,0    -1,3
   Vienreizēji un pagaidu pasākumi                 0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0           0,0    0,0    0,0  0,0     0,0
   Strukturālā bilance(1)                         -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4             -1,5    -2,8
   Strukturālā primārā bilance(2)                 -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2             -0,4    -1,6
   Valsts kopējais parāds                         30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
   Pm       Reālā IKP pieaugums (%)                3,6 4,5 6,4        6,4    6,5    5,9    4,7    5,0  5,0     5,1
   Pm       Ražošanas apjoma starpība             -3,0 -2,6 -0,8 0,8         2,0    1,8    1,4    1,4  1,1     0,7
   (1)
             Cikliski koriģēta (primārā) bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.
   (2)
             Cikliski koriģētās, strukturālās bilances un ražošanas apjoma starpība atbilstīgi Komisijas dienestu
             veiktajam aprēķinam, pamatojoties uz programmā iekļauto informāciju.
   (3)
             Pieņemot, ka politika nemainās.
   Avoti: Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoze (KOM) un konverģences programmas 2007. gada
   novembra atjauninājums (KP).
LV                                                          9                                                      LV
 ---pagebreak---                                                   Ieteikums
                                          PADOMES LĒMUMS,
     ar ko atceļ Lēmumu 2005/185/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Čehijas
                                                 Republikā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,
   ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
   tā kā:
   (1)     Ar Padomes Lēmumu 2005/185/EK14 pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar Līguma
           104. panta 6. punktu bija nolemts, ka Čehijas Republikā pastāv pārmērīgs budžeta
           deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā valsts kopbudžeta deficīts bijis 12,9 % no
           IKP (5,9 % no IKP, atskaitot nozīmīgu vienreizēju operāciju, kas saistīta ar
           aprēķinātajām valsts garantijām), kas ievērojami pārsniedz Līguma atsauces vērtību —
           3 % no IKP.
   (2)     Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas
           (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta
           procedūras īstenošanu15, 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas
           ieteikumu, pieņēma Čehijai adresētu ieteikumu pārmērīgā budžeta deficīta situācijas
           novēršanai vēlākais līdz 2008. gadam. Šis ieteikums tika publiskots.
   (3)     Ņemot vērā prognozes par ievērojamām novirzēm budžeta izpildē 2007. gadā un
           budžeta deficīta saglabāšanos virs atsauces vērtības 2008. gadā, Padome saskaņā ar
           Līguma 104. panta 8. punktu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2007. gada
           10. jūlijā pieņēma lēmumu, norādot, ka Čehijas veiktie pasākumi nav pietiekami, lai
           novērstu pārmērīgo budžeta deficītu līdz noteiktajam termiņam — 2008. gadam16.
           Padome 2007. gada 10. oktobrī saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu nāca klajā ar
           jaunu ieteikumu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, aicinot Čehiju turpināt
           ierobežot budžeta pasliktināšanos 2007. gadā un vēlreiz apstiprinot, ka pārmērīgais
           budžeta deficīts jānovērš vēlākais līdz 2008. gada beigām, nosakot Čehijas iestādēm
           efektīvas rīcības termiņu — 2008. gada 9. aprīli. Pamatojoties uz tajā laikā
           pieejamajām prognozēm, Padome aicināja Čehijas iestādes 2008. gadā nodrošināt
           strukturālās bilances (t.i., cikliski koriģētas bilances, atskaitot vienreizējus un citus
           pagaidu pasākumus) uzlabojumu par vismaz ¾ % no IKP salīdzinājumā ar 2007. gadu.
   14
           OV L 62, 9.3.2005., 20. lpp.
   15
           OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174,
           7.7.2005., 5. lpp.).
   16
           OV L 260, 5.10.2007., 13. lpp.
LV                                                    10                                                  LV
 ---pagebreak---    (4) Saskaņā Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta
       deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc
       Padomes ieskatiem ir novērsts.
   (5) Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
       procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot
       minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. novembra Regulas
       (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam
       pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, 4. pantu
       divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valsts budžeta deficīta
       un parāda dati un citi saistītie rādītāji17.
   (6) Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta
       1. punktam sniegtajiem datiem pēc Čehijas paziņojuma līdz 2008. gada 1. aprīlim un
       uz Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēm, var izdarīt šādus secinājumus:
        –      valsts kopbudžeta deficīts ir sarucis no 2,7% no IKP 2006. gadā līdz 1,6%
               2007. gadā, kas ir zem Līguma budžeta deficīta atsauces vērtības — 3% no
               IKP. Tas atbilst 2007. gada marta konverģences programmas mērķim — 4 %
               no IKP;
        –      lai gan negaidīti labas ekonomiskās izaugsmes rezultātā nodokļu ieņēmumi
               pārsniedza prognozes, budžeta deficīta samazināšanās 2007. gadā bija arī
               izdevumu ierobežošanas sekas, jo īpaši attiecībā uz valsts sektora darbinieku
               atlīdzību un starppatēriņu. Lielākā daļa izdevumu ietaupījumu ir pastāvīga
               rakstura. Uzlabojumi strukturālajā bilancē (t.i., cikliski koriģētā bilancē,
               atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) 2007. gadā tiek lēsti
               nedaudz virs ½ % no IKP;
        –      2008. gada pavasara prognozēs attiecībā uz 2008. gadu paredzēta budžeta
               deficīta turpmāka samazināšanās līdz 1,4 % no IKP, ko veicinās izdevumu
               taupīšanas papildu pasākumi, tiesiskā regulējuma pasākumi sociālo izdevumu
               samazināšanai un daļējas maksas par veselības aprūpes pakalpojumiem
               ieviešana. Prognozēts, ka ieņēmumi procentuālā izteiksmē no IKP saglabāsies
               visumā nemainīgi, ko veicinās virkne 2008. gadā nodokļu jomā ieviestu
               pasākumu. Pavasara prognozes atbilst aprīļa fiskālajā paziņojumā norādītajam
               budžeta deficīta mērķim — 1,5 % no IKP. Pamatojoties uz nemainīgas
               politikas pieņēmumu, pavasara prognozēs 2009. gadam paredzēts, ka budžeta
               deficīts turpinās rukt līdz 1,1% no IKP. Tas norāda, ka budžeta deficīts
               pārliecinošā un ilgtspējīgā veidā samazināts zem 3 % no IKP. Prognozēta
               strukturālās bilances uzlabošanās par gandrīz ½ procentpunktiem no IKP
               2008. gadā un, pamatojoties uz nemainīgas politikas pieņēmumu, arī
               2009. gadā. Tas jāvērtē, ņemot vērā nepieciešamību virzīties uz budžeta vidējā
               termiņa mērķi (VTM) — stāvokli, kurā Čehijas strukturālais deficīts ir 1 %
               apmērā no IKP, kas saskaņā ar 2007. gada novembra konverģences
               programmas atjauninājumu jāpanāk līdz 2012. gadam;
   17
       OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005
       (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp).
LV                                                11                                                  LV
 ---pagebreak---              –   valsts parāds saglabājas ievērojami zem Līguma atsauces vērtības — 60 % no
                 IKP. Tas samazinājās no 29,4 % IKP 2006. gadā līdz 28,7 % no IKP
                 2007. gadā. Saskaņā ar 2008. gada pavasara prognozēm paredzams, ka parāda
                 attiecība līdz 2009. gada beigām samazināsies zem 28 % no IKP (pamatojoties
                 uz politikas nemainīguma pieņēmumu).
   (7)    Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Čehijā ir novērsts un tāpēc
          Lēmums 2005/185/EK ir jāatceļ,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                              1. pants
   Vispārējais novērtējums ļauj secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Čehijas
   Republikā ir novērsta.
                                              2. pants
   Ar šo atceļ Lēmumu 2005/185/EK.
                                              3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.
   Briselē, […]
                                               Padomes vārdā —
                                               priekšsēdētājs
LV                                               12                                          LV


|

52011PC0115

/* COM/2011/0115 galīgā redakcija */  Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko izraugās Eiropas Kultūras galvaspilsētu 2015. gadam Čehijas Republikā

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 14.3.2011COM(2011) 115 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko izraugās Eiropas Kultūras galvaspilsētu 2015. gadam Čehijas RepublikāENPASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumā 1622/2006/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam “Eiropas Kultūras galvaspilsēta” no 2007. līdz 2019. gadam[1], ir paredzēta kārtība, kādā izrauga Eiropas Kultūras galvaspilsētas. Saskaņā ar šā lēmuma 2. pantu, sākot no 2009. gada, divu dalībvalstu divas pilsētas izraudzīs par Eiropas Kultūras galvaspilsētām, ievērojot hronoloģisko secību, kas paredzēta minētā lēmuma pielikumā. Beļģija un Čehijas Republika ir pilnvarotas vadīt šo pasākumu 2015. gadā.Ar 2015. gadu Eiropas Kultūras galvaspilsētu izvirza, ievērojot šādu kārtību.Katra attiecīgā dalībvalsts publicē uzaicinājumu iesniegt pieteikumus ne vēlāk kā sešus gadus pirms minētā pasākuma. Atlases žūrijā ir 13 neatkarīgi speciālisti kultūras jomā, un tā pulcējas uz priekšatlases sanāksmi ne vēlāk kā piecus gadus pirms pasākuma. Tā izvērtē saņemtos pieteikumus, izmantojot Lēmuma 1622/2006/EK 4. pantā noteiktos kritērijus, un vienojas par to kandidātpilsētu sarakstu, kuru kandidatūras jāizskata sīkāk pēc pieteikuma papildināšanas.Deviņus mēnešu pēc priekšatlases sanāksmes katra attiecīgā dalībvalsts sasauc atlases žūrijas sanāksmi, lai izraudzītos finālistus. Pēc priekšatlasi izturējušo pilsētu padziļinātas izvērtēšanas, saskaņā ar pasākumam noteiktajiem kritērijiem, žūrija sniedz ieteikumu par vienu pilsētu no katras iesaistītās dalībvalsts.Pamatojoties uz minētajiem ieteikumiem, abas dalībvalstis katra izvirza vienu pilsētu par Eiropas Kultūras galvaspilsētu un dara to zināmu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Reģionu komitejai ne vēlāk kā četrus gadus pirms plānotā notikuma sākuma.Eiropas Parlaments var sniegt Komisijai atzinumu par kandidātpilsētām ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc informācijas saņemšanas.Padome, rīkojoties saskaņā ar Komisijas ieteikumu, oficiāli izrauga attiecīgās pilsētas par tā gada Kultūras galvaspilsētām, kuram tās izvirzītas.Čehijas Republikā tika saņemti trīs pieteikumi Eiropas Kultūras galvaspilsētai: Hradeckrālove, Ostrava un Plzeņa.Pēc divposmu atlases procedūras tika nolemts, ka Plzeņas pilsētas pieteikums vislabāk atbilst Lēmuma 1622/2006/EK 4. pantā noteiktajiem pasākuma mērķiem un kritērijiem.Tādēļ žūrija 2010. gada septembra ziņojumā ieteica Plzeņu par pilsētu, kura uzņems šo pasākumu 2015. gadā Čehijas Republikā. Čehijas Republika 2010. gada beigās informēja Eiropas Parlamentu, Padomi, Komisiju un Reģionu komiteju par šo ieteikumu.Eiropas Parlaments nosūtīja savu labvēlīgo atzinumu Komisijai 2011. gada janvāra sākumā.Atlase Beļģijā tika pabeigta 2010. gada pavasarī, un 2010. gada novembrī par Eiropas Kultūras galvaspilsētu izraudzīja Monsu.Tādēļ Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 1622/2006/EK 9. panta 3. punktu iesniedz Padomei pievienoto ieteikumu oficiāli izraudzīties Plzeņu par Eiropas Kultūras galvaspilsētu 2015. gadam Čehijas Republikā.IeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko izraugās Eiropas Kultūras galvaspilsētu 2015. gadam Čehijas RepublikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu Nr. 1622/2006/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam "Eiropas Kultūras galvaspilsēta" no 2007. līdz 2019. gadam[2], un jo īpaši tā 9. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,ņemot vērā atlases žūrijas 2010. gada septembra ziņojumus par Eiropas Kultūras galvaspilsētas atlasi Čehijas Republikā,tā kā:Ņemot vērā, ka Lēmuma Nr. 1622/2006/EK 4. pantā minētie kritēriji ir pilnībā izpildīti,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPlzeņa ir izraudzīta par “Eiropas Kultūras galvaspilsētu 2015. gadam” Čehijas Republikā.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .[Vietas nosaukums],Padomes vārdā ―priekšsēdētājs [1] OV L 304, 3.11.2006., 1. lpp.[2] OV L 304, 3.11.2006., 1. lpp.