title: 2012/148/ES: Komisijas Ieteikums ( 2012. gada 9. marts ) par gatavošanos viedo mērierīču sistēmu izvēršanai

text:
               13.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 73/9

         KOMISIJAS IETEIKUMS
   (2012. gada 9. marts)
   par gatavošanos viedo mērierīču sistēmu izvēršanai
   (2012/148/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Viedie tīkli iezīmē jaunu attīstību virzībā uz patērētāju iespēju palielināšanu, atjaunojamās enerģijas avotu lielāku integrēšanu tīklā un lielāku energoefektivitāti un dod ievērojamu ieguldījumu siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanā un darbvietu radīšanā, kā arī tehnoloģiju attīstībā Eiropas Savienībā.

               (2)

               Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvai 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvai 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (2) dalībvalstīm jānodrošina viedo mērierīču sistēmu ieviešana, kas atbalsta patērētāju aktīvu līdzdalību elektropiegādes un gāzes piegādes tirgū, un šādai mērierīču sistēmu ieviešanai var veikt ekonomisku novērtējumu par visām ilgtermiņa izmaksām un ieguvumiem gan tirgum, gan individuāliem patērētājiem vai arī par to, kāda veida viedo mērierīču sistēma ir ekonomiski pamatota un izmaksu ziņā izdevīga un kāds grafiks būtu piemērots to ieviešanai.

               (3)

               Komisija 2011. gada 12. aprīļa paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Viedie tīkli. No inovācijas līdz ieviešanai” (3) nosauc vairākus pasākumus, tostarp dalībvalstu virzības uzraudzību, pamatnostādņu par svarīgākajiem izpildes rādītājiem izstrādāšanu, kā arī pamatnostādņu izstrādāšanu, kurās noteiks dalībvalstu viedo mērierīču sistēmu ieviešanas plānu metodiku un izmaksu un ieguvumu analīzes metodiku.

               (4)

               Eiropas Digitālajā programmā dots atbilstīgo pasākumu kopuma saraksts, proti, par datu aizsardzību Eiropas Savienībā, par tīkla un informācijas drošību, par kiberuzbrukumiem un par viedo tīklu un mērierīču funkcionalitātēm. Dalībvalstīm, sadarbojoties ar nozari, Komisiju un citām ieinteresētajām personām, jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju.

               (5)

               Viens no galvenajiem viedo mērierīču sistēmu izmantošanas uzdevumiem un priekšnosacījumiem ir atrast atbilstīgus tehniskus un tiesiskus risinājumus, kas garantē personas datu aizsardzību kā vienu no pamattiesībām saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantu. Dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, it sevišķi viedo mērierīču izvēršanas sākotnējā posmā, jānodrošina viedo mērierīču sistēmu lietojumprogrammu uzraudzība un personu pamattiesību un brīvību ievērošana.

               (6)

               Viedo mērierīču sistēmas pieļauj datu, tostarp galvenokārt personas datu, apstrādi. Turklāt ar viedo tīklu un viedo mērierīču sistēmu ieviešanu piegādātājiem un tīkla operatoriem jāgūst iespēja no vispārēja skata par enerģijas patēriņu pāriet pie sīki izstrādātas informācijas par individuālu galapatērētāju enerģijas patēriņa paradumiem.

               (7)

               Tiesības un pienākumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu tiesību aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātuma aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (5), ir pilnībā piemērojami viedo mērierīču sistēmām, kas apstrādā personas datus, it sevišķi, izmantojot publiski pieejamus elektronisko komunikāciju pakalpojumus līgumtiesiskās un komerciālās attiecībās ar klientiem.

               (8)

               Atzinumos, ko sniegusi saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu izveidotā Darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, doti norādījumi par “labāko pieejamo metožu” noteikšanu un izstrādi, lai garantētu datu drošību, apstrādājot datus viedo mērierīču sistēmās un viedajos tīklos.

               (9)

               Ņemot vērā viedo tīklu ieviešanas potenciālu, īpaša vērība veltījama viedo mērierīču sistēmās apstrādāto personas datu drošībai un aizsardzībai. Šajā ziņā datu aizsardzības ietekmes novērtējumiem jau viedā tīkla izstrādes sākumā jārada iespēja noteikt datu aizsardzības riskus.

               (10)

               Datu aizsardzības un informācijas drošības elementiem ir jābūt integrētiem viedo mērierīču sistēmās, pirms tās tiek plaši ieviestas un lietotas. Šādi elementi var efektīvi uzlabot patērētāju kontroli pār personas datu apstrādi.

               (11)

               Dalībvalstīm jāsadarbojas ar ražotājiem un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām personām, it īpaši ar valsts datu aizsardzības iestādēm, lai stimulētu un atbalstītu “integrētas drošības un datu aizsardzības” principa ieviešanu viedo tīklu izstrādes agrīnā stadijā, īpaši izvēršot viedo mērierīču sistēmas.

               (12)

               Katram, kas apstrādā personas datus saistībā ar viedo mērierīču sistēmām, jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka dati ne ar kādiem līdzekļiem, kurus varētu izmantot tīkla operators vai jebkāda trešā persona, nav izsekojami līdz identificētai vai identificējamai fiziskai personai, ja vien datus neapstrādā saskaņā ar piemērojamajiem principiem un juridiskajiem noteikumiem par datu aizsardzību.

               (13)

               Komisijas 2007. gada 2. maija paziņojumā “Datu aizsardzības veicināšana, izmantojot privātumu pastiprinošas tehnoloģijas (PET)” (6) noteikti skaidri pasākumi, lai sasniegtu mērķi mazināt personas datu apstrādi un anonīmu datu vai neīstu datu izmantošanu visos iespējamos gadījumos, atbalstot PET izstrādi, un lai tos lietotu kā par datu apstrādi atbildīgie, tā arī fiziskas personas.

               (14)

               Eiropas Savienības līmenī izstrādātā veidlapa datu aizsardzības ietekmes novērtējuma veikšanai nodrošinās šā ieteikuma noteikumu saskaņotu izpildi visās dalībvalstīs.

               (15)

               Datu aizsardzības ietekmes novērtējums, ko veic operators un ieinteresētās personas pirms viedo mērierīču sistēmu izvēršanas, sniegs informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu atbilstīgus aizsargpasākumus. Šādi pasākumi jāuzrauga un jāpārskata visā viedo mērierīču darbmūža laikā.

               (16)

               Atbilstīgi Direktīvai 2009/72/EK ir paredzēts, ka dalībvalstis līdz 2012. gada 3. septembrim pabeigs viedo mērierīču sistēmu izvēršanas izmaksu un ieguvumu novērtējumu. Kā izriet no Komisijas 2011. gada 12. aprīļa paziņojuma, Komisija uzskata, ka ir svarīgi izstrādāt kritērijus, veidlapu un plašākas pamatnostādnes, kas uzlabos veikto analīžu dziļumu un salīdzināmību. Kā ierosinājusi Viedo tīklu darba grupa (7), par kritērijiem jāizmanto skaitliski aprēķināmi rādītāji.

               (17)

               Dalībvalstīm, sadarbojoties ar nozares uzņēmumiem, Komisiju un citām ieinteresētajām personām, jāveic atbilstīgi pasākumi, lai izplatītu informāciju un veidotu izpratni par iespējamajiem ieguvumiem un riskiem, kas saistīti ar viedo mērierīču tehnoloģiju.

               (18)

               Saistībā ar to dalībvalstīm, sadarbojoties ar nozares pārstāvjiem, pilsoniskās sabiedrības apvienībām un citām ieinteresētām personām, jāatrod un jāizplata paraugprakses piemēri par viedo mērierīču piemērošanu un jāveic atbilstīgi pasākumi – piemēram, lielapjoma eksperimentāli projekti, – lai vairotu sabiedrības izpratni kā priekšnosacījumu šīs tehnoloģijas plašākai apguvei.

               (19)

               Ieteicamo funkcionālo prasību kopuma izveide ļautu dalībvalstīm vieglāk un aptuveni vienlaikus sasniegt izmaksu efektivitātes optimālo līmeni savos izvēršanas plānos. Vienādu prasību noteikšana sniegtu arī regulatoriem, mērierīču nozares uzņēmumiem, tīkla operatoriem un piegādātājiem noteiktas norādes par pieejām, kas, iespējams, tiks pieņemtas šajā nozarē.

               (20)

               Pamatojoties uz paraugprakses pamatnostādnēm, ko definējusi Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupa (turpmāk – “ERGEG”) (8), un uz pirmajiem izmaksu un ieguvumu novērtējumiem, par kuriem paziņojušas dalībvalstis, Komisija uzskata, ka ir noderīgi ieteikt dalībvalstīm un regulatoriem kopēju obligātu funkcionalitātes kopumu attiecībā uz viedajām mērierīcēm.

               (21)

               Pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   I.   DATU AIZSARDZĪBA UN DROŠĪBAS APSVĒRUMI

               1.

               Šajā iedaļā ir sniegti norādījumi dalībvalstīm par viedo tīklu un viedo mērierīču sistēmu izstrādi un darbību, kas nodrošina personas datu aizsardzības pamattiesības.

               2.

               Šajā iedaļā ir arī sniegti norādījumi par veicamajiem pasākumiem saistībā ar viedo mērierīču izmantošanas izvēršanu, lai nodrošinātu, ka attiecīgos gadījumos, ieviešot šādas tehnoloģijas, tiek ievēroti valsts tiesību akti, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK.

      Definīcijas

               3.

               Dalībvalstis tiek aicinātas ņemt vērā šādas definīcijas:

                           a)

                           “Vieds tīkls” (9) ir modernizēts enerģētikas tīkls, kas ir papildināts ar divvirzienu digitālu komunikāciju starp piegādātāju un patērētāju, viedām mērierīcēm un uzraudzības un kontroles sistēmām.

                           b)

                           “Viedo mērierīču sistēma” ir elektroniska sistēma, kura spēj izmērīt enerģijas patēriņu, sniedzot vairāk informācijas nekā parasta mērierīce, un kura spēj nosūtīt un saņemt datus, izmantojot elektronisko komunikāciju (10).

                           c)

                           “Datu aizsardzības ietekmes novērtējums” ir sistemātisks process, kas jāveic par datu apstrādi atbildīgajai personai vai apstrādātājam, vai apstrādātājam, kas rīkojas par apstrādi atbildīgās personas vārdā, risku iespējamās ietekmes novērtēšanai gadījumos, kad datu subjektu tiesībām un brīvībām apstrādes darbības varētu radīt īpašus riskus savas īpatnības, darbības jomas vai nolūku dēļ.

                           d)

                           “Integrēta datu aizsardzība” paredz, ka, ņemot vērā nozares jaunākos sasniegumus un īstenošanas izmaksas, apstrādes līdzekļu noteikšanas un pašas apstrādes laikā ir jāīsteno atbilstīgi tehniski un organizatoriski pasākumi un procedūras tā, lai apstrāde atbilstu Direktīvā 95/46/EK noteiktajām prasībām un nodrošinātu datu subjekta tiesību aizsardzību.

                           e)

                           “Automātiska datu aizsardzība” paredz īstenot mehānismus, kas nodrošinātu, ka automātiski tiek apstrādāti tikai tādi personas dati, kuri ir nepieciešami katram konkrētajam apstrādes nolūkam, un ka tie netiek speciāli vākti vai uzglabāti, pārsniedzot minimumu, kas nepieciešams šiem nolūkiem, gan attiecībā uz datu apjomu, gan glabāšanas ilgumu.

                           f)

                           “Labākās pieejamās metodes” attiecas uz visefektīvāko un modernāko pakāpi pasākumu izstrādē un darbības metodēs, kas norāda uz konkrētu metožu praktisko piemērotību, kuras principā nodrošina pamatu atbilstībai ES regulējumam par datu aizsardzību. Tās tiek izstrādātas, lai novērstu vai mazinātu riskus privātumam, personas datiem un drošībai.

      Datu aizsardzības ietekmes novērtējums

               4.

               Datu aizsardzības ietekmes novērtējumā apraksta paredzētās apstrādes darbības, risku novērtējumu attiecībā uz datu subjektu tiesībām un brīvībām, paredzētos pasākumus šo risku novēršanai, aizsardzības pasākumus, drošības pasākumus un mehānismus, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību un apliecinātu atbilstību Direktīvai 95/46/EK, ņemot vērā datu subjektu un attiecīgo personu tiesības un likumīgās intereses.

               5.

               Lai garantētu personas datu aizsardzību visā Eiropas Savienībā, dalībvalstīm ir jāpieņem un jāpiemēro datu aizsardzības ietekmes novērtējuma veidlapa, ko izstrādās Komisija un iesniegs Darba grupai personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, lai tā divpadsmit mēnešu laikā pēc šā ieteikuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī sniegtu savu atzinumu.

               6.

               Ieviešot šo veidlapu, dalībvalstīm ir jāņem vērā padoms, ko dod Darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi.

               7.

               Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tīkla operatori un viedo mērierīču sistēmu operatori saskaņā ar citiem saviem Direktīvā 95/46/EK noteiktajiem pienākumiem veic atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību.

               8.

               Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka struktūra, kas veic personas datu apstrādi, pirms apstrādes apspriež datu aizsardzības ietekmes novērtējumu ar Datu aizsardzības uzraudzības iestādi, kura minēta Direktīvas 95/46/EK 28. pantā. Tas ļautu minētajai iestādei novērtēt apstrādes atbilstību un jo īpaši riskus datu subjekta personas datu aizsardzībai un ar tiem saistītos drošības pasākumus.

               9.

               Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka pēc tam, kad ir pieņemta 5. punktā norādītā datu aizsardzības ietekmes novērtējumu veidlapa, tīkla operatori īsteno 7. un 8. punktu saskaņā ar to.

      Integrēta datu aizsardzība un automātiska datu aizsardzība

               10.

               Dalībvalstīm ir stingri jāmudina tīkla operatori viedo tīklu un viedo mērierīču ieviešanā iekļaut integrētas datu aizsardzības un automātiskas datu aizsardzības iestatījumus.

               11.

               Integrētas datu aizsardzības un automātiskas datu aizsardzības iestatījumi ir jāietver viedo tīklu izstrādē iesaistīto pušu metodikā, ja tiek apstrādāti personas dati.

               12.

               Integrēta datu aizsardzība ir jāīsteno tiesību aktu līmenī (izmantojot tiesību aktus, kuriem jāatbilst tiesību normām datu aizsardzības jomā), tehniskajā līmenī (nosakot atbilstīgas prasības attiecībā uz viedo tīklu standartiem, lai nodrošinātu infrastruktūras pilnīgu atbilstību normatīvajiem aktiem datu aizsardzības jomā) un organizatoriskajā līmenī (saistībā ar apstrādi).

               13.

               Automātiska datu aizsardzība ir jāīsteno tā, lai no datu aizsardzības viedokļa vislabvēlīgākā izvēle klientam tiek nodrošināta automātiskas konfigurācijas veidā.

               14.

               Dalībvalstīm ir jāmudina Eiropas standartizācijas organizācijas dot priekšroku viedo tīklu atsauces struktūrai, kas pamatojas uz integrētu datu aizsardzību un uz automātisku datu aizsardzību.

               15.

               Lai optimizētu pārredzamību un fizisku personu uzticēšanos, dalībvalstīm ir jāveicina, ka tiek izmantoti piemēroti privātuma sertifikācijas mehānismi un datu aizsardzības zīmogi un marķējumi, ko nodrošina neatkarīgas personas.

               16.

               Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta 2. punktā ir noteikta prasība par jebkura tiesību uz personas datu aizsardzību aizskāruma pamatošanu. Šo tiesību aizskaršanas likumība ir jānovērtē katrā atsevišķā gadījumā saskaņā ar likumības, nepieciešamības, leģitimitātes un proporcionalitātes kumulatīvajiem kritērijiem. Tādējādi ikvienai personas datu apstrādei, kura skar pamattiesības uz personas datu aizsardzību viedo tīklu un viedo mērierīču sistēmā, ir jābūt nepieciešamai un proporcionālai, lai tā būtu uzskatāma par pilnīgi atbilstošu minētajai hartai.

               17.

               Lai mazinātu riskus attiecībā uz personas datiem un drošību, dalībvalstīm, sadarbojoties ar nozari, Komisiju un citām ieinteresētajām personām, jāatbalsta labāko pieejamo metožu noteikšana katrai kopīgajai obligātajai funkcionālajai prasībai, kas minēta šā ieteikuma 42. punktā.

      Datu aizsardzības pasākumi

               18.

               Lemjot par informācijas apjomu, ko būtu atļauts apstrādāt viedajos tīklos, dalībvalstīm ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai pēc iespējas plašāk ieviestu nosacījumu, ka anonīmi sniegti dati tiek izmantoti tā, lai fiziska persona vairs nav identificējama. Gadījumos, kad ir jāvāc, jāapstrādā un jāuzglabā personas dati, dalībvalstīm ir jānodrošina, lai šie dati būtu atbilstīgi un svarīgi. Datu vākšana ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams tiem nolūkiem, kuru dēļ dati tiek apstrādāti, un dati ir jāuzglabā veidā, kas ļauj identificēt datu subjektus ne ilgāk, kā tas ir nepieciešams tiem nolūkiem, kuru dēļ personas dati tiek apstrādāti.

               19.

               Personas datu apstrādei, ko veic viedo mērierīču sistēma vai kas tiek veikta šādā sistēmā, ir jābūt likumīgai, pamatojoties uz vienu vai vairākiem Direktīvas 95/46/EK 7. pantā minētajiem iemesliem. Ir jāņem vērā Darba grupas personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi atzinums par viedām mērierīcēm (11).

               20.

               Personas datu apstrādei, ko veic trešās personas, kuras piedāvā pievienotas vērtības energopakalpojumus, arī ir jābūt likumīgai un jāpamatojas uz vienu vai vairākiem no Direktīvas 95/46/EK 7. pantā minētajiem sešiem likumīgas apstrādes iemesliem. Ja par pamatu apstrādei izvēlas piekrišanu, datu subjekta piekrišanai ir jābūt sniegtai labprātīgi, konkrēti, informēti un precīzi, un piekrišana ir jāsniedz atsevišķi par katru pievienotas vērtības pakalpojumu. Datu subjektam ir jābūt tiesībām jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu. Piekrišanas atsaukšana nedrīkst ietekmēt tās apstrādes likumību, kura pamatojas uz pirms atsaukšanas sniegto piekrišanu.

               21.

               Dalībvalstīm ir skaidri jānosaka par datu apstrādi atbildīgo personu un datu apstrādātāju pienākumi un atbildības jomas. Tām ir jābūt saskaņotām ar viņu attiecīgajiem pienākumiem, kas noteikti Direktīvā 95/46/EK.

               22.

               Dalībvalstīm pirms apstrādes darbību sākšanas ir jāveic analīze, lai noteiktu, kādā apmērā piegādātājiem un tīkla operatoriem ir jāuzglabā personas dati viedā tīkla uzturēšanas un tā darbības nolūkos, kā arī norēķiniem. Šai analīzei ir jāļauj dalībvalstīm, inter alia, noteikt, vai personas datu uzglabāšanas laikposmi, kas pašreiz ir noteikti valsts tiesību aktos, nepārsniedz viedo tīklu darbībai nepieciešamo uzglabāšanas ilgumu. Analīzē ir jāietver mehānismi, lai nodrošinātu to termiņu ievērošanu, kas noteikti personas datu dzēšanai un personas datu saglabāšanas vajadzības periodiskai pārskatīšanai.

               23.

               Šajā analīzē katrai dalībvalstij ir īpaši jāņem vērā šādi principi: datu minimizācijas princips, pārredzamības princips, nodrošinot, ka galapatērētājs lietotājam draudzīgā un saprotamā veidā, skaidros un vienkāršos vārdos tiek informēts par personas datu apstrādes mērķiem, termiņiem, apstākļiem, vākšanu, uzglabāšanu un visiem citiem apstrādes veidiem, kā arī personas iespēju palielināšanas princips, nodrošinot, ka veiktie pasākumi aizsargā personas tiesības.

      Datu drošība

               24.

               Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka datu drošība tiek integrēta agrīnā posmā kā tīkla struktūras sastāvdaļa, kas iekļaujas integrētas datu aizsardzības procesā. Ir jāietver pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt personas datus pret nejaušu vai nelikumīgu iznīcināšanu vai nejaušiem datu zudumiem un novērst jebkurus nelikumīgus apstrādes veidus, jo īpaši personas datu jebkuru neatļautu izpaušanu, izplatīšanu, piekļuvi šiem datiem vai to pārveidi.

               25.

               Ir ieteicams izmantot kodētus kanālus, jo tie ir viens no efektīvākajiem tehniskajiem līdzekļiem pret ļaunprātīgu izmantošanu.

               26.

               Dalībvalstīm ir jāņem vērā, ka visām pašreizējām un turpmākajām viedo tīklu sastāvdaļām ir jāatbilst visiem “drošībai svarīgiem” standartiem, ko izstrādājušas Eiropas standartizācijas organizācijas, tostarp Komisijas standartizācijas pilnvarojumā M/490 ietvertajām viedo tīklu informācijas drošības pamatprasībām. Ir jāņem vērā arī starptautiskie drošības standarti, jo īpaši ISO/IEC 27000 sērija (“ISMS saimes standarti”).

               27.

               Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka tīkla operatori nosaka drošības riskus un piemērotus drošības pasākumus nolūkā garantēt atbilstīgu drošības līmeni un viedo mērierīču sistēmu elastīgumu. Šajā sakarībā tīkla operatoriem, sadarbojoties ar valsts kompetentajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ir jāpiemēro pašreizējie standarti, pamatnostādnes un sistēmas un, ja tādas nav pieejamas, jāizstrādā jaunas. Ir jāņem vērā arī attiecīgās pamatnostādnes, ko publicējusi Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA).

               28.

               Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka saskaņā ar Direktīvas 2002/58/EK 4. pantu personas datu pārkāpuma gadījumā par apstrādi atbildīgā persona bez nepamatotas kavēšanās (vēlams ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkāpuma konstatēšanas) par to paziņo uzraudzības iestādei un datu subjektam, ja šis pārkāpums var negatīvi ietekmēt viņa personas datu aizsardzību.

      Informācija un pārredzamība attiecībā uz viedām mērierīcēm

               29.

               Neskarot par datu apstrādi atbildīgo personu pienākumus, kas noteikti Direktīvā 95/46/EK, dalībvalstīm ir jāpieprasa, lai tīkla operatori sagatavo un publicē precīzu un skaidru informācijas kopsavilkumu par katru savu lietojumprogrammu. Minētajā kopsavilkumā iekļaujami vismaz tie punkti, kuri minēti Direktīvas 95/46/EK 10. un 11. pantā.
               Ja tiek ievākti personas dati, kas attiecas uz datu subjektu, par datu apstrādi atbildīgajai personai jāsniedz arī datu subjektam vismaz šāda informācija:

                           a)

                           par personas datu apstrādi atbildīgās personas un tās pārstāvja, ja tāds ir, un datu aizsardzības inspektora, ja tāds ir, personas dati un kontaktinformācija;

                           b)

                           personas datu apstrādes nolūki, ietverot noteikumus un vispārējos nosacījumus un par apstrādi atbildīgās personas likumīgās intereses, ja apstrāde pamatojas uz Direktīvas 95/46/EK 7. pantu;

                           c)

                           termiņš, cik ilgi personas dati tiks glabāti;

                           d)

                           tiesības pieprasīt no personas, kas atbildīga par apstrādi, piekļuvi datu subjekta personas datiem un to labošanu vai dzēšanu vai tiesības iebilst pret šādu personas datu apstrādi;

                           e)

                           tiesības iesniegt sūdzību uzraudzības iestādē, kas minēta Direktīvas 95/46/EK 28. pantā, un uzraudzības iestādes kontaktinformācija;

                           f)

                           personas datu saņēmēji vai datu saņēmēju kategorijas;

                           g)

                           jebkura cita papildu informācija, kas ir vajadzīga, lai garantētu godprātīgu apstrādi attiecībā pret datu subjektu, ņemot vērā konkrētos apstākļus, kādos personas dati tiek vākti.

         II.   VIEDO MĒRIERĪČU SISTĒMU IZVĒRŠANAS ILGTERMIŅA IZMAKSU UN IEGUVUMU EKONOMISKĀS NOVĒRTĒŠANAS METODIKA

               30.

               Šajā iedaļā dalībvalstīm līdztekus pamatnostādnēm ir sniegti norādījumi par izmaksu un ieguvumu analīzi kā pamatu viedo mērierīču izvēršanas ilgtermiņa izdevumu un ieguvumu konsekventa, ticama un pārredzama ekonomiskā novērtējuma veikšanai.

               31.

               Veicot ekonomisko novērtēšanu, jārīkojas saskaņā ar pamatnostādnēm, kas dotas pielikumā, un vienmēr jāietver šādi četri posmi:

                           —

                           pielāgošana vietējiem apstākļiem,

                           —

                           izmaksu un ieguvumu analīze (turpmāk – “IIA”),

                           —

                           jutīguma analīze,

                           —

                           veiktspējas vērtējums, ārējās ietekmes un sociālā ietekme.

      Pielāgošana vietējiem apstākļiem

               32.

               Veicot viedo mērierīču izvēršanas ekonomisko novērtēšanu, dalībvalstīm vai to izraudzītajām kompetentajām iestādēm jāpārbauda un, ja iespējams, jāņem vērā attiecīgas eksperimentālas programmas, kurās jau ir ieviestas viedo mērierīču sistēmas. Tām arī jāpievēršas datiem par faktiskajiem darbības rezultātiem, ja tādi ir, un attiecīgai “reālās dzīves” pieredzei, lai precizētu savus pieņēmumus par tehnoloģijas izvēles iespējām un optimizētu ar tām saistītās izmaksas un ieguvumus, kā arī patērētāju iesaisti gan attiecībā uz sabiedrības izpratni, gan viedo mērierīču sistēmu lietošanu.

               33.

               Lai veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi, dalībvalstīm vai to izraudzītajām kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka tiek izskatīti ne mazāk kā divi prognozes scenāriji, no kuriem viens ir “parasta darbība” (“neko nedara, un nekas nenotiek”). Ja runa ir par elektroenerģiju, otrajā scenārijā jāievēro pienākums, kas noteikts Direktīvā 2009/72/EK par to, ka līdz 2020. gadam viedajām mērierīcēm jābūt izvērstām 80 % apmērā, un jāņem vērā kopējais obligāto funkcionalitāšu kopums, kurš noteikts šā ieteikuma III iedaļā. Ieteicams pētīt papildu alternatīvus scenārijus. Šādos scenārijos jāņem vērā arī sinerģija starp pašlaik un turpmāk veicamajiem energotaupības pasākumiem, ietverot citus atgriezeniskās saites veidus un padomus patērētājiem, piemēram, ieviest biežu rēķinu vai izmaksu deklarāciju sagatavošanu, pamatojoties uz faktisko patēriņu, nevis vienotām likmēm vai aptuvenu patēriņa aprēķinu. Dalībvalstīm savos alternatīvajos scenārijos jāapsver pozitīvā ietekme, kādu viedo mērierīču izvēršanā var radīt skaidra informācija un cenas pārredzamība patērētājam, kā arī ražotāju un pakalpojuma sniedzēju konkurence.

               34.

               Izklāstot nosacījumus un lemjot par dažādu iespējamo scenāriju īstenošanas hipotēzēm, dalībvalstīm vai to izraudzītajām kompetentajām iestādēm jānodrošina laikus veikta apspriešanās par šo tematu ar valsts regulatīvajām iestādēm un viedo mērierīču attīstītājiem un izvēršanas izpildītājiem – kas lielākajā daļā dalībvalstu ir sadales sistēmas operatori –, un ar attiecīgo eksperimentālo projektu īpašniekiem, ja tas ir iespējams.

               35.

               Attiecībā uz pamatnosacījumu noteikšanas procesu, kā arī tā norises laikā dalībvalstīm vai to izraudzītajām kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka tiek ņemtas vērā visas atbilstīgās komunikācijas infrastruktūras tehnoloģijas, struktūra un pasākumi, kas vajadzīgi sadarbspējas un pieejamo Eiropas Savienības vai starptautisko standartu un paraugprakses garantēšanai. Turklāt dalībvalstīm vai to izraudzītajām kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka pieņēmumi, kas likti analīzes pamatā, ir pielāgoti vietējiem apstākļiem, pievēršoties tādiem parametriem kā ģeogrāfiskais pārklājums, elektroenerģijas pieprasījums, maksimālā slodze, kā arī mikroekonomikas un makroekonomikas nosacījumi. Šā ieteikuma pielikuma 2. iedaļas sarakstā ir doti parametri, kas dalībvalstīm jānodrošina darbībā.

      Izmaksu un ieguvumu analīze (IIA)

               36.

               Dalībvalstīm vai to izraudzītajām kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka, veicot IIA, ņem vērā pakāpenību, kas izklāstīta šā ieteikuma pielikumā ietvertajās apliecinošajās norādēs un metodikas pamatnostādnē (“IIA septiņi posmi”). Turklāt dalībvalstīm vai to izraudzītajām kompetentajām iestādēm jānodrošina saprātīgs, pārredzams un precīzi dokumentēts visu gaidāmo izmaksu un ieguvumu aprēķins atbilstīgi procesa loģiskajai secībai, kuru ierosināts izvērtēt. Iespējamās izmaksas, kas patērētājam varētu rasties saistībā ar viedo mērierīču sistēmas izvēršanu, skaidri jānorāda IIA un jāuzrāda salīdzinājumā ar iespējamiem ilgtermiņa ieguvumiem patērētājiem. I pielikuma 4. un 5. tabulā sniegts papildināms to elementu saraksts, kuri jāietver IIA.

      Jutīguma analīze

               37.

               Dalībvalstīm vai to izraudzītajām kompetentajām iestādēm jākonstatē jutīguma analīzei kritiski svarīgie mainīgie lielumi un jāziņo par veiktajās jutīguma analīzēs iegūtajām mainīgo lielumu diapazona robežvērtībām (noteikto kritiski svarīgo mainīgo lielumu minimālajām un maksimālajām vērtībām), lai izvēršanas nosacījumi būtu pozitīvi, kad ieguvumi pārsniedz izmaksas. Turklāt analīzē varētu ietvert arī reakciju uz svārstībām un iespējamos kontroles pasākumus, lai noturētu mainīgā lieluma vērtību vēlamajā diapazonā.

      Veiktspējas vērtējums, ārējās ietekmes un sociālā ietekme

               38.

               Novērtējot ieviešanas priekšrocības, ārējās ietekmes (piemēram, uz vidi vai veselību), sabiedrības politikas pasākumu ietekmi un sociālos labumus, ko sagaida no viedo mērierīču izvēršanas, dalībvalstīm vai to izraudzītajām kompetentajām iestādēm jānodrošina, ka tiek ņemti vērā atbilstīgi svarīgi faktori, kas papildina IIA iepriekšējo posmu kvantitatīvos rezultātus.
               Šā ieteikuma pielikumā sniegts saraksts ar atsaucēm uz citiem saistītiem ieguvumiem.

         III.   KOPĒJĀS OBLIGĀTĀS FUNKCIONĀLĀS PRASĪBAS ELEKTROENERĢIJAS VIEDO MĒRIERĪČU SISTĒMĀM

               39.

               Šīs iedaļas pamatā ir paraugprakse, kas iegūta agrīnā elektroenerģijas viedo mērierīču IIA, ko veica 11 dalībvalstīs. Tajā sniedz norādes par pasākumiem, kas veicami, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pienācīgi izmanto atbilstīgu sadarbspēju un standartus viedo mērierīču sistēmām, kas pašlaik tiek izstrādātas saskaņā ar pilnvarojumiem M/441, M/468 un M/490 un paraugpraksi.

               40.

               Dalībvalstīm ir sniegtas norādes par kopējo obligāto funkcionālo prasību kopumu elektroenerģijas viedajām mērierīcēm, tādējādi ļaujot tām noteikt kopīgus veidus, kā panākt izvēršanas plānu rentabilitāti. Savukārt dalībvalstīm, mērierīču piegādātājiem un tīkla operatoriem tas varētu derēt kā kopējs pamats pašiem savu izmaksu un ieguvumu analīzes veikšanai un ieguldījumiem, lai sekmētu iepirkumus saistībā ar izvēršanu un sniegtu regulatoriem atsauces uz Eiropas definīcijām.

               41.

               Šajā iedaļā arī sniegtas norādes par noteikumiem ieguvumu nodrošināšanai patērētājiem un lielākas energoefektivitātes veicināšanai. Tādējādi tiks veicināta viedo mērierīču sistēmu sasaiste ar standartizētām saskarnēm, kas aprīkotas ar patērētājiem ērtiem rīkiem, kuros dati par patēriņu apvienoti ar informāciju par izmaksām, rosinot patērētāju ieinteresētību par energotaupīšanas pasākumiem un reakciju uz pieprasījumu. Šī pieeja jāņem vērā pilnā mērā, analizējot elektroenerģijas viedo mērierīču izvēršanas izmaksas un ieguvumus atbilstīgi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

      Kopējās obligātās funkcionālās prasības

               42.

               Katrai elektroenerģijas viedajai mērierīcei jāpiedāvā vismaz visi turpmāk minētie funkcionalitāšu aspekti.

                           Klientam

                                       a)

                                       Sniedz nolasījumus tieši klientam un jebkurai patērētāja izraudzītai trešai personai. Šāda funkcionalitāte ir būtiski svarīga viedo mērierīču sistēmā, jo patērētāja tiešā atgriezeniskā saite ir svarīga energotaupīšanas nodrošināšanai pieprasījuma pusē. Svarīgs ir konsenss attiecībā uz standartizētu saskarņu nodrošināšanu, kas ļautu pieņemt enerģijas patēriņa risinājumus “reālā laikā”, piemēram, māju automatizāciju un dažādas pieprasījuma reaģēšanas shēmas, kā arī sekmētu datu drošu piegādi tieši klientam. Precīzi, lietotājam ērti un laikus veikti nolasījumi, kas tieši no klienta izvēlētās saskarnes tiek sniegti klientam un jebkurai patērētāja izraudzītai trešai personai, tiek nopietni ieteikti, jo tie ir izšķirīgi svarīgi pieprasījuma reaģēšanas pakalpojumu sniegšanā, “tiešsaistē” pieņemot energotaupīšanas lēmumus, un decentralizētu energoresursu efektīvā integrācijā. Lai stimulētu energotaupīšanu, dalībvalstīm ir stingri ieteikts nodrošināt, ka to galapatērētāju rīcībā, kuri lieto viedo mērierīču sistēmas, ir standartizētas saskarnes, kas nodrošina patērētājam vizualizētus personīgā patēriņa datus.

                                       b)

                                       Atjaunina a) punktā minētos nolasījumus pietiekami bieži, lai informācija būtu izmantojama enerģijas ietaupīšanai. Šī funkcionalitāte pilnīgi attiecas uz pieprasījuma pusi, proti, galapatērētāju. Lai patērētāji uzticētos informācijai, ko nodrošina sistēma, viņiem jāredz, ka informācija reaģē uz viņu rīcību. Intensitāte jāpielāgo energopatēriņa vai energoražošanas produktu reaģēšanas laikam. Ir vispāratzīts, ka atjaunināšanas intensitātei jābūt ne mazākai kā reizi 15 minūtēs. Turpmākas izstrādes un jauni enerģētikas pakalpojumi droši vien radīs ātrākas komunikācijas iespējas. Ieteicams, lai viedo mērierīču sistēmās būtu iespējams saglabāt datus par klienta patēriņu saprātīgi ilgā laikā, ļaujot klientam un jebkurai patērētāja izraudzītai trešai personai skatīt un atrast datus par iepriekšējo patēriņu. Tas radītu iespēju aprēķināt izmaksas saistībā ar patēriņu.

                           Mērierīču operatoram

                                       c)

                                       Ļauj operatoram veikt mērierīču attālinātu lasīšanu. Šī funkcionalitāte attiecas uz piegādes pusi (mērierīču operatoriem). Ir plaši atzīts, ka šī ir svarīga funkcionalitāte.

                                       d)

                                       Nodrošina divvirzienu komunikāciju starp viedo mērierīču sistēmu un ārējiem tīkliem mērierīču sistēmas uzturēšanai un kontrolei. Šī funkcionalitāte attiecas uz mērīšanu. Ir plaši atzīts, ka šī ir svarīga funkcionalitāte.

                                       e)

                                       Ļauj veikt nolasījumus pietiekami bieži, lai informāciju varētu izmantot tīkla plānošanai. Šī funkcionalitāte attiecas gan uz pieprasījuma pusi, gan piegādes pusi.

                           Energopiegādes komerciālajiem aspektiem

                                       f)

                                       Atbalsta pilnveidotas tarifu sistēmas. Šī funkcionalitāte attiecas gan uz pieprasījuma pusi, gan piegādes pusi. Viedo mērierīču sistēmās jābūt ietvertām pilnveidotām tarifu struktūrām, lietošanas laika reģistriem un attālinātai tarifa kontrolei. Tas palīdzētu patērētājiem un tīkla operatoriem panākt energoefektivitāti un taupīt izmaksas, samazinot energopieprasījuma kāpumus. Šī funkcionalitāte kopā ar a) un b) punktā minētajām funkcionalitātēm ir svarīgs motivējošs spēks patērētāja iespēju palielināšanai un piegādes sistēmas energoefektivitātes uzlabošanai. Ir stingri ieteikts, lai viedā mērierīču sistēma būtu tāda, kurā iespējams automātiski pārsūtīt galapatērētājam informāciju par pilnveidotu tarifu izvēlēm, piemēram, izmantojot a) punktā minēto standartizēto saskarni.

                                       g)

                                       Ļauj ieslēgt/izslēgt attālinātu kontroli par piegādes un/vai plūsmas vai strāvas ierobežojumu. Šī funkcionalitāte attiecas gan uz pieprasījuma pusi, gan piegādes pusi. Tā nodrošina patērētājam papildu aizsardzību, dodot iespēju grupēt ierobežojumus. Tā paātrina procesus, piemēram, mainot mājvietu, var ātri un vienkārši iepriekšējo piegādi noslēgt un jauno piegādi pieslēgt. Tā ir vajadzīga tehnisku ārkārtas situāciju risināšanai tīklā. Tomēr drošībai tā var radīt papildu riskus, kas jāsamazina.

                           Drošībai un datu aizsardzībai

                                       h)

                                       Sniedz drošus datu sakarus. Šī funkcionalitāte attiecas gan uz pieprasījuma pusi, gan piegādes pusi. Augsti drošības līmeņi ir būtiski svarīgi visās komunikācijās starp mērierīci un operatoru. Tas attiecas gan uz tiešajām komunikācijām ar mērierīci, gan uz visiem paziņojumiem, kas nodoti caur mērierīci uz vai no jebkurām ierīcēm vai kontrolaparatūrām patērētāja telpās. Vietējām komunikācijām klienta telpās tiek pieprasīts gan privātums, gan datu aizsardzība.

                                       i)

                                       Krāpšanas novēršana un atklāšana. Šī funkcionalitāte attiecas uz piegādes puses drošības un drošuma aspektiem piekļuves gadījumā. Lielā vienprātība rāda, cik svarīga ir šī funkcionalitāte. Patērētājs ir jāaizsargā ne tikai tāpēc, lai novērstu krāpšanu, bet arī, piemēram, no citu ļaunprātīgas piekļuves.

                           Decentralizētai ražošanai

                                       j)

                                       Nodrošina ienākošo/izejošo un reaktīvo mērīšanu. Šī funkcionalitāte attiecas gan uz pieprasījuma pusi, gan piegādes pusi. Lielākajā daļā valstu tiek nodrošinātas funkcionalitātes, kas vajadzīgas, lai būtu iespējama atjaunojama un vietēja mikroražošana, tādējādi gādājot par atbilstīgu mērierīču uzstādīšanu. Ir ieteicams šo funkciju instalēt automātiski un iedarbināt vai atslēgt pēc patērētāja vēlmēm un vajadzībām.

      Turpmākie pasākumi

               43.

               Dalībvalstīm jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai pildītu šo ieteikumu un pievērstu tam visu ieinteresēto personu uzmanību, kuras iesaistītas viedo tīklu lietojumprogrammu projektēšanā un darbībā Eiropas Savienībā.

               44.

               Dalībvalstīm līdz 2012. gada 3. septembrim jāpaziņo Komisijai izmaksu un ieguvumu analīzes rezultāti par viedo mērierīču sistēmu izvēršanu, kā arī pasākumiem un plāniem, ko tās ir pieņēmušas saistībā ar šo ieteikumu.

               45.

               Komisija gatavojas izvērtēt saistībā ar šo ieteikumu paziņotos ekonomiskos vērtējumus par viedo mērierīču izvēršanu.

      Adresāti

               46.

               Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm un visām to izraudzītajām kompetentajām iestādēm, kas iesaistītas viedo mērierīču sistēmu ekonomiskajā novērtēšanā.

      Briselē, 2012. gada 9. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Günther OETTINGER

      (1)  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

      (2)  OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

      (3)  COM(2011) 202 final.

      (4)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

      (5)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

      (6)  COM(2007) 228 final.

      (7)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/taskforce_en.htm.

      (8)  Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas (ERGEG) Paraugprakses pamatnostādnes (PPP) par elektroenerģijas un gāzes viedo mērierīču regulatīviem aspektiem (Atsauce: E10-RMF-29-05).

      (9)  Eiropas Viedo tīklu darba grupa definē viedos tīklus kā enerģētikas tīklus, kas spēj efektīvi integrēt visu tiem pieslēgto lietotāju rīcību, lai nodrošinātu ekonomiski efektīvu, ilgtspējīgu elektrosistēmu, ko raksturo mazi zudumi, augsta kvalitāte, apgādes drošība un lietošanas drošums: http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group1.pdf.

      (10)  Skaidrojošā piezīme par Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu – Mazumtirdzniecības tirgi, 7. lpp.

      (11)  29. panta darba grupas atzinums Nr. 183 par viedām mērierīcēm, 2011. gada aprīlis.

      PIELIKUMS

         Pamatnostādnes par viedo mērierīču sistēmu izvēršanas izmaksu un ieguvumu ekonomiskās novērtēšanas metodiku atbilstīgi Direktīvas 2009/72/EK un Direktīvas 2009/73/EK I pielikumam

      1.   ATSAUCES

                  1.1.

                  Eiropas Komisija – Kopīgā pētniecības centra Enerģētikas un transporta institūts (2012). “Guidelines for conducting a cost-benefit analysis of smart grid projects”, skatīt: http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.2.

                  Eiropas Komisija – Kopīgā pētniecības centra Enerģētikas un transporta institūts (2012). “Guidelines for cost-benefit analysis of smart metering deployment”, skatīt http://ses.jrc.ec.europa.eu/

                  1.3.

                  Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupa “Final Guidelines of Good Practice on Regulatory Aspects of Smart Metering for Electricity and Gas”, 2011. gada februāris, atsauce: E10-RMF-29-05 http://www.smartgridscre.fr/media/documents/ERGEG_Guidelines_of_good_practice.pdf

                  1.4.

                  Eiropas Komisijas Viedo tīklu darba grupa (2010), 3. ekspertu grupa: Viedo tīklu ieviešanā iesaistīto dalībnieku pienākumi un atbildības jomas, “Merit deployment matrix”, skatīt http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/smartgrids/doc/expert_group3_annex.xls

                  1.5.

                  Priekšlikums direktīvai par energoefektivitāti un ar ko atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (COM(2011) 370 final, 2011. gada 22. jūnijs).

                  1.6.

                  SEC(2011) 288 final – Komisijas dienestu darba dokuments “Ietekmes novērtējums”, kas pievienots Komisijas paziņojumam Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā” (COM(2011) 112 final) (SEC(2011) 289 final).

            2.   PAPILDINĀMS MAINĪGO LIELUMU/DATU SARAKSTS, KURI JĀNOSAKA/JĀVĀC ELEKTROENERĢIJAS GADĪJUMĀ

                  Mainīgie lielumi/dati, kas jānosaka/jāvāc

                  Vienība

                  Enerģijas patēriņa prognozētās variācijas

                  %

                  Enerģijas cenu prognozētās variācijas

                  %

                  Pievades maksimālā slodze

                  %

                  Elektroenerģijas zudumi pārvades un sadales līmenī

                  %

                  Aptuvens nepiegādāto minūšu vērtējums

                  Minūšu skaits

                  Slodzes zuduma vērtība; piegādes vērtība

                  EUR/kWh

                  Diskonta likme

                  %

                  Aparatūras izmaksas (piemēram, vieda mērierīce, GPRS/PLC modems utt.)

                  EUR

                  Uzstādāmo viedo mērierīču sistēmu skaits

                  Viedo mērierīču skaits

                  Viedo mērierīču sistēmas uzstādīšanas izmaksas

                  EUR

                  Viedo mērierīču sistēmu prognozētais darbmūža ilgums

                  Gadu skaits

                  Mērierīces nolasīšanas izmaksas

                  EUR/gadā

                  Telekomunikāciju rezultativitātes līmenis

                  %

                  Inflācijas līmenis

                  %

                  Izmaksu samazinājums saistībā ar tehnoloģijas briedumu

                  %

                  Ieviešanas plāns

                  Viedo mērierīču skaits/gads

                  Lauku teritorijās izvietoto mērierīču skaita attiecība pret pilsētās izvietoto mērierīču skaitu

                  %

                  Oglekļa izmaksas

                  EUR/tonna

            3.   SHĒMA IZMAKSU UN IEGUVUMU ANALĪZES UN JUTĪGUMA ANALĪZES VEIKŠANAI

      Tajos gadījumos, kad analīze ļauj veikt aprēķinu par izmaksām un ieguvumiem saistībā ar panāktajām oglekļa emisiju izmaiņām, ieteicams analīzē ņemt vērā oglekļa cenas, kas prognozētas gan Komisijas atsauces scenārijā, gan dekarbonizācijas scenārijos (1).
      4.   PAPILDINĀMS SARAKSTS PAR IZMAKSĀM, KAS JĀŅEM VĒRĀ ELEKTROENERĢIJAS VIEDO MĒRIERĪČU SISTĒMU IZVĒRŠANĀ

                  Vispārējā kategorija

                  Izmaksas veids, kas jāņem vērā, veicot izvēršanu, un jānovērtē, lai noteiktu bāzes līmeni

                  CAPEX (izdevumi, kas ir kapitālieguldījumi)

                  Ieguldījums viedo mērierīču sistēmās

                  Ieguldījums IT

                  Ieguldījums komunikācijās

                  Ieguldījums māju iekšējos monitoros (ja piemērojams)

                  Ražošana

                  Pārvade

                  Sadale

                  Līdzekļi, kas nav ieguldīti tradicionālās mērierīcēs (izmaksas ar mīnusa zīmi, kuras jāpievieno ieguvumu sarakstam)

                  OPEX (izdevumi, kas nav kapitālieguldījumi)

                  IT apkopes izmaksas

                  Tīkla pārvaldības un frontālās izmaksas

                  Komunikācijas/datu pārraides izmaksas (tostarp GPRS, radio sakari utt.)

                  Scenārija pārvaldības izmaksas

                  Viedo mērierīču sistēmu apmaiņa/bojājumi (pakāpeniska)

                  Ieņēmumu samazināšanās (piemēram, efektīvāka patēriņa rezultātā)

                  Ražošana

                  Sadale

                  Pārvade

                  Mērierīces lasīšana

                  Izsaukumu centrs/klientu apkalpošana

                  Izmaksas par apmācībām (piemēram, personālam, kas strādā ar klientiem, un uzstādīšanas personālam)

                  Uzticamība

                  Atjaunošanas izmaksas

                  Vides faktori

                  Emisiju izmaksas (CO2 kontroles iekārta, darbība un emisijas atļaujas)

                  Energodrošība

                  Izmaksas par enerģijas ražošanai patērēto fosilo degvielu

                  Fosilās degvielas izmaksas transportam un darbībai

                  Cita

                  Patērētāju iesaistīšanas programmu izmaksas

                  Zaudētās izmaksas par iepriekš uzstādītām (tradicionālām) mērierīcēm

            5.   PAPILDINĀMS FORMULU SARAKSTS IEGUVUMU KVANTITATĪVAI APRĒĶINĀŠANAI ELEKTROENERĢIJAS GADĪJUMĀ

                  Ieguvumi

                  Ieguvumu sastāvdaļas

                  Monetizēšanas aprēķins

                  Mērierīces nolasījumu un darbības izmaksu samazināšanās

                  Samazinātas mērierīču darbības izmaksas

                  Vērtība (EUR) = [Plānotie izmaksu samazinājumi, ja mērierīces darbojas attālināti (EUR/gads)] Izvērsums – [Plānotie izmaksu samazinājumi, ja mērierīces darbojas attālināti (EUR/gads) × Komunikāciju bojājumu līmenis (%/100)] Izvērsuma scenārijs

                  Samazinātas mērierīču nolasījumu izmaksas

                  Vērtība (EUR) = [Vietējo mērierīču lasīšanas izmaksas (EUR)]Bāze – [Vietējo mērierīču “izkliedētu” nolasījumu iegūšanas plānotās izmaksas (EUR)]Izvērsuma scenārijs,
                  kur:
                  [Vietējo mērierīču lasīšanas izmaksas (EUR)]Bāze= ZS klientu skaits (2) × Vēsturiskās mērierīču lasīšanas izmaksas/klients/gads (EUR)
                  [Vietējo mērierīču “izkliedētu” nolasījumu iegūšanas plānotās izmaksas (EUR)]Izvērsuma scenārijs= [ZS klientu skaits × Klientu %, kuri nav ietverti izvērsumā × Izkliedētā nolasījuma izmaksas vidēji uz vienu klientu (EUR/klients)] + ZS klientu skaits × Klientu %, kuri ir ietverti izvērsumā × Komunikāciju bojājumu līmenis (%) × Izkliedētā nolasījuma izmaksas vidēji uz vienu klientu (EUR/klientu skaits)

                  Samazinātas norēķinu izmaksas

                  Vērtība (EUR) = [ZS klientu skaits × Norēķinu izmaksas/klients/gads (EUR)]Bāze – [ZS klientu skaits × Norēķinu izmaksas/klients/gads (EUR)]Izvērsuma scenārijs

                  Samazinātas Izsaukumu centra/klientu apkalpošanas izmaksas

                  Vērtība (EUR) = [ZS klientu skaits × Klientu pakalpojumu izmaksas/klients/gads (EUR)]Bāze – [ZS klientu skaits × Klientu pakalpojumu izmaksas/klients/gads (EUR)]Izvērsuma scenārijs

                  Ekspluatācijas un apkopes izmaksu samazinājums

                  Samazinātas aktīvu uzturēšanas izmaksas

                  Vērtība (EUR) = [Tiešās izmaksas, kas saistītas ar aktīvu uzturēšanu(EUR/gads)]Bāze – [Tiešās izmaksas, kas saistītas ar aktīvu uzturēšanu (EUR/gads)] Izvērsuma scenārijs

                  Samazinātas izmaksas saistībā ar iekārtu bojāšanos

                  Vērtība (EUR) = [Izmaksas saistībā ar bojājumiem(EUR/gads)]Bāze – [Izmaksas saistībā ar bojājumiem (EUR/gads)]Izvērsuma scenārijs

                  Atliktie/neveiktie sadales jaudas ieguldījumi

                  Aktīvu kompensēšanas dēļ atliktie sadales jaudas ieguldījumi

                  Vērtība (EUR) = Gada ieguldījums jaudas palielināšanas atbalstam (EUR/gads) × Atliktā perioda ilgums (gadu skaits) × Ieguldījuma kompensācijas likme (%/100)

                  Aktīvu amortizācijas dēļ atliktie sadales jaudas ieguldījumi

                  Vērtība (EUR) = Gada ieguldījums jaudas palielināšanas atbalstam (EUR/gads) × Atliktā perioda ilgums (gadu skaits) × Jaudas aktīvu amortizācijas gadu skaits

                  Atliktie/neveiktie pārvades jaudas ieguldījumi

                  Aktīvu kompensēšanas dēļ atliktie pārvades jaudas ieguldījumi

                  Vērtība (EUR) = Gada ieguldījums jaudas palielināšanas atbalstam (EUR/gads) × Atliktā perioda ilgums (gadu skaits) × Ieguldījuma kompensācijas likme (%/100)

                  Aktīvu amortizācijas dēļ atliktie pārvades jaudas ieguldījumi

                  Vērtība (EUR) = Gada ieguldījums jaudas palielināšanas atbalstam (EUR/gads) × Atliktā perioda ilgums (gadu skaits) × Jaudas aktīvu amortizācijas gadu skaits

                  Atliktie/neveiktie ražošanas jaudas ieguldījumi

                  Atliktie ražošanas ieguldījumi maksimālās slodzes ražotnēs

                  Vērtība (EUR) = Gada ieguldījums maksimālās slodzes ražošanas atbalstam (EUR/gads) × Atliktā perioda ilgums (gadu skaits)

                  Atliktie ražošanas ieguldījumi rotējošā rezerves jaudā

                  Vērtība (EUR) = Gada ieguldījums rotējošās rezerves jaudas ražošanas atbalstam (EUR/gads) × Atliktā perioda ilgums (gadu skaits)

                  Elektroenerģijas tehnisko zudumu samazinājums

                  Samazināti elektroenerģijas tehniskie zudumi

                  Vērtība (EUR) = Ar lielāku energoefektivitāti samazinātie zudumi (EUR/gads) + Ar sprieguma kontroli samazinātie zudumi (EUR/gads) + Pārvades līmenī samazinātie zudumi (EUR/gads)

                  Elektroenerģijas izmaksu ietaupījumi

                  Patēriņa samazinājums

                  Vērtība (EUR) = Enerģijas likme (EUR/MWh) × Kopējais ZS energopatēriņš (MWh) × Plānotais patēriņa samazinājuma % izvērsumā (%/100)

                  Maksimālā pievades slodze

                  Vērtība (EUR) = Vairumtirdzniecības rezerves starpība starp maksimālo un nemaksimālo ražošanas rezervi (EUR/MWh) × % maksimālā pievades slodze (%/100) × Kopējais ZS energopatēriņš (MWh)

                  Komerciālo zaudējumu samazinājums

                  Samazināta elektroenerģijas zagšana

                  Vērtība (EUR) = Klientu %, kuri zog elektroenerģiju (%/100) × Plānotā vidējā cena par nereģistrētās enerģijas slodzes vērtību/klients/gads (EUR) × ZS klientu kopējais skaits (klientu skaits)

                  Atgūtais ienākums saistībā ar “līgumā noteiktās jaudas” pārkāpšanu

                  Vērtība (EUR) = Klientu %, kuri pārkāpj līgumā noteikto jaudu (%/100) × Plānotā cena par nesamaksāto līgumā noteiktās jaudas vērtību/klients/gads (EUR) × ZS klientu kopējais skaits (klientu skaits)

                  Atgūtais ienākums saistībā ar papildu “līgumā noteikto jaudu”

                  Vērtība (EUR) = Klientu %, kuri pēc viedas mērierīču sistēmas uzstādīšanas pieprasa papildu līgumā noteikto jaudu (%/100) × Plānotā vidējā ienākuma vērtība, ko atgūs, pateicoties papildu līgumā noteiktajai jaudai (EUR) × Kopējais ZS klientu skaits (klientu skaits)

                  Pārtraukumu samazinājums (pateicoties pilnveidotai uzraudzībai un reālā laika informācijai no tīkla)

                  Pakalpojuma vērtība

                  Vērtība (EUR) = Kopējā patērētā enerģija VS (3) + ZS (MWh)/minūšu skaits gadā (skaits/gads) × Vidēji gadā piegādes pārtraukums minūtēs/gadā (skaits/gads) × Zaudētās slodzes vērtība (EUR/MWh) × Pārtraukumu ilguma samazinājums % (%/100)

                  Samazinātas izmaksas par atlīdzībām klientiem

                  Vērtība (EUR) = Gada vidējās atlīdzības klientam (EUR) × Kompensāciju samazinājums klientam %

                  CO2 emisiju samazināšana

                  Samazinātas CO2 emisijas, pateicoties samazinātiem līniju zudumiem

                  Vērtība (EUR) = [Līnijas zudumi (MWh) × CO2 saturs (tonnas/MWh) × CO2 vērtība (EUR/tonna)]Bāze –
                  [Līnijas zudumi (MWh) × CO2 saturs (tonnas/MWh) × CO2 vērtība (EUR/tonna)]Izvērsuma scenārijs–

                  Samazinātas CO2 emisijas, pateicoties plašākai zema oglekļa līmeņa avotu izmantošanai (viedo mērierīču izvēršanas rezultātā)

                  Vērtība (EUR) = [CO2 emisijas (tonnas) × CO2 vērtība (EUR/tonna)] Bāze – [CO2 emisijas (tonnas) × CO2 vērtība (EUR/tonna)] Izvērsuma scenārijs

                  Samazinātas CO2 emisijas darbinieku kravas automobiļiem

                  Vērtība (EUR) = Neizlietotas degvielas daudzums litros (skaits) × Izmaksas par litru degvielas (EUR)

                  Samazināts degvielas patēriņš darbinieku kravas automobiļos

                  Vērtība (EUR) = Neizlietotas degvielas daudzums litros (skaits) × Izmaksas par litru degvielas (EUR)

                  Gaisa piesārņojuma samazinājums (vielu agregātdaļiņas, NOx, SO2)

                  Samazinātas gaisa piesārņotāju emisijas, pateicoties samazinātiem līniju zudumiem

                  Par katru piesārņotāju:
                  Vērtība (EUR) = [Līnijas zudumi (MWh) × Gaisa piesārņotāja saturs (vienība/MWh) × Gaisa piesārņotāja vērtība (EUR/vienība)]Bāze -
                  Vērtība (EUR) = [Līnijas zudumi (MWh) × Gaisa piesārņotāja saturs (vienība/MWh) × Gaisa piesārņotāja vērtība (EUR/vienība)]Izvērsuma scenārijs-

                  Samazinātas gaisa piesārņotāju emisijas, pateicoties plašākai zema oglekļa līmeņa avotu izmantošanai (viedo mērierīču izvēršanas rezultātā)

                  Par katru piesārņotāju:
                  Vērtība (EUR) = [Gaisa piesārņotāja emisijas (vienība) × Gaisa piesārņotāja izmaksas (EUR/vienība)] Bāze – [Gaisa piesārņotāja emisijas (vienība) × Gaisa piesārņotāja izmaksas (EUR/vienība)] Izvērsuma scenārijs

                  Samazinātas gaisa piesārņotāju emisijas no darbinieku kravas automobiļiem

                  Vērtība (EUR) = Neizlietotas degvielas daudzums litros (skaits) × Izmaksas par litru neizlietotās degvielas (EUR)

         Piezīme. Attiecībā uz “gaisa piesārņotāju izmaksām” (vielu agregātdaļiņas, NOx, SO2) ieteicams izmantot “Tīro” transporta līdzekļu direktīvu – Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/33/EK par “tīro” un energoefektīvo autotransporta (4) līdzekļu izmantošanas veicināšanu – un “CAFÉ” (Par tīru gaisu Eiropai) ieteikto gaisa kvalitātes aprēķināšanu kvantitatīvos rādītājos.

         (1)  Komisijas dienestu darba dokuments SEC(2011) 288 final – “Ietekmes novērtējums”, 7.10. pielikums: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF.

         (2)  ZS – zemspriegums.

         (3)  VS – vidējs spriegums.

         (4)  OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.


title: Padomes Ieteikums ( 2008. gada 12. februāris ) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Devītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2006. finanšu gadu

text:
               15.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 41/24

      PADOMES IETEIKUMS

   (2008. gada 12. februāris)
   atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Devītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2006. finanšu gadu
   (2008/118/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un grozīts Luksemburgā (Luksemburgas Lielhercogiste) 2005. gada 25. jūnijā (2),
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu saskaņā ar Finanšu protokolu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam (3), ar ko izveido, cita starpā, Devīto Eiropas Attīstības fondu (Devītais EAF), un jo īpaši tā 32. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Finanšu regulu (2003. gada 27. marts), ko piemēro Devītajam Eiropas Attīstības fondam (4), un jo īpaši tās 96. līdz 103. pantu,
   izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Devītā EAF darbībām līdz 2006. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2006. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (5),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Iekšējā nolīguma 32. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Devītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma.

               (2)

               Devītā EAF darbības 2006. finanšu gadā Komisija ir vispārēji īstenojusi apmierinoši,

         AR ŠO IESAKA, lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Devītā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2006. finanšu gadu.

      Briselē, 2008. gada 12. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. BAJUK

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

      (4)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

      (5)  OV C 259, 31.10.2007., 1. lpp.


title: Komisijas Ieteikums ( 2009. gada 28. oktobris) par digitālās dividendes atbrīvošanas veicināšanu Eiropas Savienībā (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               24.11.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/24

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2009. gada 28. oktobris)
   par digitālās dividendes atbrīvošanas veicināšanu Eiropas Savienībā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/848/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 211. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 12. jūnija secinājumos aicināja Komisiju sagatavot saskaņotu pamatu, lai koordinēti, ar neekskluzīviem un nesaistošiem nosacījumiem izmantotu radiofrekvenču spektru, kas atbrīvosies līdz ar pārslēgšanos no analogās uz digitālo apraidi (digitālo dividendi). Šajā pamatā jo īpaši būtu jāiekļauj tehniskie aspekti, izmaksu analīze un dažādu variantu sociālā un ekonomiskā ietekme, kā arī radiofrekvenču spektra pieejamību reglamentējošie nosacījumi.

               (2)

               Eiropas Parlaments 2008. gada 24. septembra rezolūcijā “Pilnīga digitālo dividenžu priekšrocību izmantošana Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam” (1) arī uzsvēra iespējamās priekšrocības, ko dotu koordinēta pieeja radiofrekvenču spektra izmantošanai Eiropas Savienībā, proti, apjomradītus ietaupījumus, sadarbspējīgu bezvadu pakalpojumu izveidi un izvairīšanos no sadrumstalotības, kura rada šā nepietiekamā resursa nepilnvērtīgu izmantošanu. Tādēļ Parlaments aicināja dalībvalstis aktīvi sadarboties, lai valstu līmenī novērstu šķēršļus, kas kavē digitālās dividendes efektīvu sadalījumu vai pārdali.

               (3)

               Padome jau iepriekš 2005. gada 1. decembra secinājumos aicināja dalībvalstis pēc iespējas pabeigt pārslēgšanos līdz 2012. gadam.

               (4)

               Saskaņā ar elektronisko sakaru tiesisko regulējumu dalībvalstu pienākums ir veicināt radiofrekvenču spektra efektīvu izmantošanu un nodrošināt tā efektīvu pārvaldību. Kopā ar labāka tiesiskā regulējuma principu tas nozīmē, ka radiofrekvenču spektrs jāsadala tā, lai sabiedrība no tā gūtu pēc iespējas lielāku labumu kultūras, ekonomiskā un sociālā ziņā. Tomēr, ievērojot valstu atšķirīgos apstākļus un mantotās sistēmas, šis princips jāpiemēro pakāpeniski un pietiekami elastīgi.

               (5)

               Sociālās un ekonomiskās priekšrocības, ko varētu dot pakalpojumi, kuri nākotnē darbosies digitālās dividendes radiofrekvenču spektrā, nevar pilnībā īstenot, kamēr nav atbrīvots analogajai apraidei iepriekš vai pašlaik izmantotais radiofrekvenču spektrs. Turklāt lietotājiem un patērētājiem arvien plašāk kļūst pieejama digitālās zemes televīzijas tehnoloģija par pieņemamām cenām. Vairākas dalībvalstis jau ir izslēgušas analogās apraides tehnoloģijas, bet virkne citu ir apņēmušās līdz 2012. gadam nodrošināt pilnīgu pāreju uz digitālo apraides tehnoloģiju.

               (6)

               Tādēļ saistībā ar pāreju uz digitālo tehnoloģiju un analogās apraides izslēgšanu ir ļoti svarīgi nodrošināt saskaņotu Eiropas mēroga politiku, lai šo procesu varētu pabeigt pēc iespējas ātrāk, ievērojot dažu dalībvalstu pirmstermiņa plānus. Ja šādam mērķim tiek piešķirtas valsts subsīdijas, tas jāveic saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu.

               (7)

               Pašreizējā ekonomiskā krīze ir likusi skaidrāk saprast, ka jācenšas pēc iespējas ātrāk atbrīvot pietiekamu radiofrekvenču spektra daļu, kas ļautu izveidot ātrdarbīgu bezvadu infrastruktūru platjoslas pakalpojumiem, lai tautsaimniecībā kopumā panāktu ražības pieaugumu un izmaksu ietaupījumus. Tas ir saskaņā ar Eiropadomes 2008. gada 12. decembra sanāksmē apstiprināto Ekonomikas atveseļošanas plānu, kurā cita starpā ir izvirzīts mērķis laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam panākt pilnīgu 100 % platjoslas pārklājumu. Kā uzsvērts Konkurētspējas padomes 2009. gada marta svarīgāko jautājumu dokumentā, šis mērķis ir pilnīgi sasniedzams tikai tad, ja izmanto bezvadu tehnoloģijas, piemēram, lauku apvidos, kur vadu infrastruktūras ierīkošana ir praktiski nelietderīga. Tādēļ analogās apraides savlaicīga izslēgšana ir būtiski svarīga, lai jaunie pakalpojumi, kas kļūs iespējami, izmantojot digitālās dividendes atbrīvoto radiofrekvenču spektru, varētu efektīvi sekmēt ES ekonomikas atveseļošanas centienu īstenošanu.

               (8)

               Starptautiskos nolīgumos, tostarp nolīgumos, kas noslēgti Starptautiskās Telesakaru savienības (International Telecommunication Union – ITU) Reģionālajā radiosakaru konferencē (RRC-06) 2006. gada jūnijā un ITU Pasaules radiosakaru konferencē (WRC-07) 2007. gada novembrī, jau ir nolemts no 2015. gada vai pat agrāk, vajadzības gadījumā nodrošinot tehnisku koordināciju ar citām valstīm, papildus apraides un fiksētajiem pakalpojumiem ar vienlīdz primāriem nosacījumiem sadalīt digitālās dividendes radiofrekvenču daļu, proti, 790–862 MHz frekvenču apakšjoslu, mobilajiem pakalpojumiem. Turklāt vairākas dalībvalstis jau ir paziņojušas, ka plāno vai aktīvi apsver iespēju atvērt 790–862 MHz frekvenču apakšjoslu pakalpojumiem, kas nav lieljaudas zemes apraide.

               (9)

               Ievērojot šīs norises, nekavējoties jāizstrādā koordinēta Eiropas Savienības pieeja digitālās dividendes jautājumam, lai novērstu sadrumstalotības rašanos dalībvalstu starpā. Pretējā gadījumā aizkavēsies vienota pakalpojumu un aprīkojuma tirgus izveide, zudīs saistītie apjomradītie ietaupījumi un digitālā dividende nespēs dot efektīvu ES mēroga ieguldījumu ekonomikas atveseļošanā. Lai veicinātu šā mērķa sasniegšanu, Komisija turklāt varētu palīdzēt dalībvalstīm to divpusējās vai daudzpusējās sarunās ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis.

               (10)

               Radiofrekvenču spektra politikas grupa 2009. gada 18. septembra atzinumā par digitālo dividendi ieteica Eiropas Komisijai vēlākais 2009. gada 31. oktobrī veikt pasākumus ar mērķi ES mērogā mazināt nenoteiktību attiecībā uz dalībvalstu spēju atbrīvot 790–862 MHz frekvenču apakšjoslu, lai elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu jomā veicinātu izaugsmi, konkurenci un jauninājumus. Turklāt tā mudināja dalībvalstis, kas atbrīvo 790–862 MHz frekvenču apakšjoslu jauniem un/vai uzlabotiem elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, jo īpaši ievērot pakalpojumu un tehnoloģiju neitralitātes principu ar nosacījumiem, kuri nodrošina, ka netiek negatīvi ietekmēti apraides pakalpojumi.

               (11)

               Koordinētas pieejas sociālo un ekonomisko aspektu pētījumi rāda, ka digitālā dividende dotu ievērojamu sociālu un ekonomisku labumu, ja daļu no tās ES mērogā koordinēti sadalītu jauniem lietojumiem, piemēram, lai nodrošinātu platjoslas pakalpojumus lauku apvidos un plašākā nozīmē mazinātu “platjoslas plaisu”, ko rada šo pakalpojumu nepieejamība.

               (12)

               Tādēļ Komisija turpmākajos mēnešos plāno pieņemt lēmumu, kurā būs noteiktas harmonizētas tehniskās prasības 790–862 MHz frekvenču apakšjoslas turpmākai izmantošanai zemas un vidējas jaudas elektronisko sakaru tīklos. Saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmuma (2) 4. pantu šā tehniskā īstenošanas pasākuma izstrādē Komisijai palīdz Radiofrekvenču spektra komiteja. Harmonizētie tehniskie nosacījumi dalībvalstīm būtu jāpiemēro tikai tad, ja tās nolemtu atvērt minēto joslu pakalpojumiem, kas nav apraide.

               (13)

               Lai sagatavotu šo tehnisko harmonizāciju, Komisija pilnvaroja Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (Conference of Postal and Telecommunications Administrations – CEPT) izstrādāt 790–862 MHz frekvenču apakšjoslai piemērojamus tehniskos nosacījumus, kas nodrošina bezvadu fiksēto un/vai mobilo sakaru tīklu optimālu izmantošanu, bet neaprobežojas ar tiem. CEPT ir iesniegusi Komisijai vairākus ziņojumus, kuros ir iekļauti vismazāk ierobežojošie tehniskie nosacījumi un ar tiem saistītie ieteikumi, kas jāpiemēro attiecībā uz bāzes stacijām un galastacijām, kuras darbojas 790–862 MHz frekvenču apakšjoslā, lai pārvaldītu kaitīgu traucējumu risku.

               (14)

               Turpmāka 790–862 MHz frekvenču apakšjoslas attīstība, lai nodrošinātu lieljaudas apraidi vienā dalībvalstī, varētu nopietni traucēt digitālās dividendes radiofrekvenču spektra daļas izmantošanu iespējamiem jauniem lietojumiem kaimiņvalstīs, jo lieljaudas signāli izplatās lielā attālumā un var radīt kaitīgus traucējumus, tādēļ dalībvalstīm – lai gan tām nav pienākuma pārtraukt lieljaudas apraides raidītāju izmantošanu vai atvērt apakšjoslu elektronisko sakaru pakalpojumiem – būtu jāatvieglina minētās apakšjoslas turpmāka reorganizācija, lai ilgtermiņā to varētu optimāli izmantot zemas un vidējas jaudas elektronisko sakaru pakalpojumiem.

               (15)

               Tādēļ dalībvalstīm būtu jāatturas no valsts pasākumiem, kas varētu traucēt īstenot tai pašai joslai piemērojamus Kopienas tiesību aktus, jo īpaši jebkādus tehniskas harmonizācijas pasākumus, kuri attiecas uz jauniem elektronisko sakaru pakalpojumiem, ko paredzēts ieviest 790–862 MHz frekvenču apakšjoslā,

         AR ŠO IESAKA.

               1.

               Dalībvalstīm veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2012. gada 1. janvārim visos zemes televīzijas apraides pakalpojumos to teritorijā nodrošinātu digitālās pārraides tehnoloģijas izmantošanu un pārstātu izmantot analogo pārraides tehnoloģiju.

               2.

               Dalībvalstīm atbalstīt centienus izstrādāt tiesību aktus, kuros būtu paredzēti harmonizēti nosacījumi 790–862 MHz frekvenču apakšjoslas izmantošanai Kopienā tādiem elektronisko sakaru pakalpojumiem, kas nav apraides pakalpojumi un papildina apraides pakalpojumus, un atturēties no jebkādiem pasākumiem, kuri varētu traucēt vai kavēt šādu sakaru pakalpojumu ieviešanu minētajā apakšjoslā.

               3.

               Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

      Brisele, 2009. gada 28. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Viviane REDING

      (1)  2008/2099(INI).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 676/2002/EK (OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.).


title: Recommendation for a COUNCIL RECOMMENDATION on the National Reform Programme 2011 of Belgiumand delivering a Council opinion on the updated Stability Programme of Belgium 2011-2014

text:
          EIROPAS KOMISIJA
                                            Briselē, 7.6.2011
                                            SEC(2011) 802 galīgā redakcija
                                 Ieteikums
                        PADOMES IETEIKUMS
           par Beļģijas 2011. gada valsts reformu programmu
                   un ar ko sniedz Padomes atzinumu
   par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam
                    {SEC(2011) 710 galīgā redakcija}
LV                                                                         LV
 ---pagebreak---                                                  Ieteikums
                                        PADOMES IETEIKUMS
                         par Beļģijas 2011. gada valsts reformu programmu
                                    un ar ko sniedz Padomes atzinumu
               par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un
   148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa
   uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu1 un jo īpaši
   tās 5. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:
   (1)     Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt
           jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamatā būtu
           ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām
           jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un
           konkurētspēju.
   (2)     Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības
           vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada
           21. oktobrī — lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm3, kas
           kopā veido „integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas savā ekonomikas
           un nodarbinātības politikā ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes.
   1
           OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
   2
           OV C , , …lpp.
   3
           2011. gadam saglabātas ar Padomes 2011. gada 19. maija Lēmumu 2011/308/ES.
LV                                                    2                                         LV
 ---pagebreak---    (3) Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi
       uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un
       integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.
   (4) Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu
       reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta
       secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Eiropadome
       uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai,
       bezdarba samazināšanai ar darbaspēka tirgus reformu palīdzību un jauniem centieniem
       stiprināt izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos,
       ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu
       programmās.
   (5) Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja tās dalībvalstis, kas iesaistījušās paktā
       "Euro plus", par savām saistībām paziņot laikus, lai tās varētu iekļaut stabilitātes vai
       konverģences programmās un valsts reformu programmās.
   (6) Beļģija 2011. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas
       atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu
       programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo
       saistību.
   (7) Iepriekšējos desmit gados pirms 2008. gada Beļģijas IKP pieauga stabili, vidēji par
       2,3 % gadā. 2009. gadā valsti spēcīgi skāra pasaules ekonomikas lejupslīde, un IKP
       samazinājās par 2,8 %. Recesijas ietekme uz nodarbinātību bija samērā ierobežota.
       Amortizējošu ietekmi nodrošināja darba stundu skaita īslaicīga samazināšanās un
       darba ražīguma darba stundā kritums. 2009. gadā nodarbinātība samazinājās par
       0,4 %, bet 2010. gadā tā atkal pieauga. Tomēr bezdarba līmenis pieauga no 7 % pirms
       recesijas līdz 8,3 % 2010. gadā. Tā kā atsāka pieaugt pasaules tirdzniecības apjoms,
       atveseļošanās 2010. gadā ir bijusi spēcīgāka, nekā gaidīts, un IKP ir palielinājies par
       2,2 %. Tā kā darbojas automātiskie stabilizatori un, reaģējot uz krīzi, ir veikti
       diskrecionārie pasākumi, vispārējās valdības budžeta deficīts ir palielinājies no 1,3 %
       no IKP 2008. gadā līdz 5,9 % no IKP 2009. gadā.
   (8) Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes
       Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, uz kuru
       pamatojas budžeta prognozes, ir ticams. Lai gan tas pamatojas uz nedaudz mazāk
       labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem 2011. gadam, kopumā tas atbilst jaunākajai
       Komisijas 2011. gada pavasara prognozei. 2010. gadā budžeta deficīts bija mazāks,
       nekā gaidīts, proti, 4,1 %, un programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir
       samazināt to līdz 3,6 % 2011. gadā un zem 3 % atsauces vērtības līdz 2012. gadam,
       kas ir Padomes noteiktais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Ņemot vērā
       diezgan piesardzīgās ekonomiskās prognozes, 2011. gadam plānotais deficīta
       samazinājums šķiet realizējams. Tomēr fiskālo pasākumu apmērs visticamāk būs
       mazāks nekā Padomes ieteiktie 0,75 % no IKP vidēji gadā, jo īpaši 2011. un
       2012. gadā, kad tie būtu attiecīgi tikai 0,4 un 0,3 % no IKP (strukturālā izteiksmē).
       Turklāt budžeta deficīta mērķi 2012. un turpmākajiem gadiem nav papildināti ar
       konkrētiem korekcijas pasākumiem. Visbeidzot, programmas periodā (2011.–
       2014. gads) nav paredzēts sasniegt vidējā termiņa mērķi, kas ir strukturālais
       pārpalikums 0,5 % apmērā no IKP.
LV                                              3                                                LV
 ---pagebreak---    (9)  Ņemot vērā to, ka 2010. gada rezultāts bija labāks, nekā paredzēts, 2011. gadā
        vajadzētu censties deficītu samazināt vērienīgāk, kā arī straujāk virzīties uz 3 % no
        IKP robežvērtības sasniegšanu. Turklāt, neīstenojot papildu konsolidācijas pasākumus,
        līdz 2012. gadam nebūs iespējams novērst pārmērīgo budžeta deficītu un turpināt
        virzību uz vidējā termiņa mērķa sasniegšanu. Tā kā Beļģijā nodokļu slogs, jo īpaši
        attiecībā uz nodarbināto ienākumiem, jau ir ļoti liels, šādiem konsolidācijas
        pasākumiem galvenokārt vajadzētu būt balstītiem uz izdevumu samazināšanu.
   (10) Ekonomikas un finanšu krīze pārtrauca pirms tam valdošo valdības parāda ilgtermiņa
        samazināšanās tendenci. Parāda attiecība, kas kopš 1993. gada ir samazinājusies
        (minētajā gadā tā sasniedza maksimumu — 134 % no IKP, pēc tam samazinoties līdz
        84 % no IKP 2007. gadā), kopš 2008. gada ir atsākusi pieaugt, un 2010. gada beigās tā
        sasniedza 96,8 % no IKP. Augstais publiskā sektora parāds joprojām ir nopietna
        problēma, jo īpaši tāpēc, ka sabiedrības novecošanas ietekme uz budžetu ilgtermiņā ir
        lielāka nekā vidēji ES. Galvenokārt to rada samērā liels pensiju izdevumu pieaugums,
        kas radīs vēl lielāku spriedzi publiskā sektora finansēs. Publiskā sektora finanšu
        ilgtermiņa ilgtspējību vajadzētu uzlabot pietiekamai primārā pārpalikuma
        nodrošināšanai vidējā termiņā un Beļģijas sociālā nodrošinājuma sistēmas, jo īpaši
        pensiju sistēmas, turpmākai reformēšanai, lai ierobežotu prognozētos ievērojamos, ar
        sabiedrības novecošanu saistītos izdevumus.
   (11) Viens no Beļģijai svarīgiem uzdevumiem ir rūpēties par to, lai finanšu sektors būtu
        stabils, labi funkcionējošs un spētu apmierināt reālās ekonomikas finanšu starpniecības
        vajadzības. Pēdējo divu gadu laikā Beļģijas finanšu sektoram smagu triecienu ir devusi
        finanšu krīze, kas pasliktinājusi bilances, radījusi nepieciešamību pēc ievērojama
        valsts atbalsta un izmaiņām banku sektora uzraudzības sistēmā. Banku sektora finanšu
        sistēma joprojām ir nestabila. Turklāt Beļģijā banku sektors ir ļoti koncentrēts un
        samērā liels salīdzinājumā ar ekonomikas apjomu.
   (12) 1996. gada "Likumā par nodarbinātības veicināšanu un konkurētspējas piesardzīgu
        aizsargāšanu" noteikts, ka atalgojuma attīstībai Beļģijā vajadzētu atbilst atalgojuma
        tendencēm tās trijās kaimiņvalstīs (Francijā, Vācijā un Nīderlandē), tādējādi saglabājot
        kontroli pār darbaspēka izmaksām. Tomēr minētais likums nav spējis novērst situāciju,
        ka laikposmā no 2005. līdz 2010. gadam atalgojums Beļģijā ir pieaudzis straujāk nekā
        tās trijās kaimiņvalstīs, lai gan produktivitātes pieaugums ir bijis lēnāks. Tāpēc
        salīdzinājumā ar kaimiņvalstīm un eurozonas vidējo rādītāju darbaspēka vienības
        izmaksas Beļģijā ir kāpušas straujāk. Tas ir īpaši problemātiski tāpēc, ka Beļģija ir
        specializējusies tādu preču ražošanā, kam ir salīdzinoši zems tehnoloģiju izmantošanas
        līmenis, un saskaras ar sīvu konkurenci no to valstu puses, kurās izmaksas ir zemākas.
        Lai gan atalgojuma noteikumi palīdz risināt sarunas par atalgojumu, to varētu uzlabot,
        ņemot vērā produktivitātes pieauguma atšķirības, kā arī nodrošinot efektīvāku sistēmu,
        lai īstenotu korekcijas ex post, ja mērķi netiek sasniegti.
   (13) Beļģijas darba tirgu raksturo vairāki iesīkstējuši faktori, kas ievērojami mazina
        stimulus sākt strādāt, proti, neierobežots bezdarba pabalsta saņemšanas ilgums;
        augstas faktiskās nodokļu robežlikmes un nodokļu slogs (jo īpaši slikti apmaksātiem
        darba ņēmējiem); kā arī sociālo pabalstu izmaksu pārtraukšana apvienojumā ar augstu
        nodokļu līmeni, stājoties darbā. Turklāt vairāki pensionēšanās varianti vecāka
        gadagājuma darbiniekiem rada stimulu atstāt darba tirgu pirms oficiālā pensionēšanās
        vecuma, kas ir 65 gadi. Turpmāka aktīvā darba tirgus politikas reformēšana un tās
        paplašināšana, ietverot tajā personas, kuru vecums pārsniedz 50 gadus, palīdzētu
LV                                               4                                               LV
 ---pagebreak---         paaugstināt vispārējo nodarbinātības līmeni un uzlabot stimulus darba meklēšanai.
        Turklāt bezdarba pabalstu līmeņa pakāpeniska samazināšana atkarībā no izmaksu
        ilguma un izmaksu ilguma saīsināšana vairāk stimulētu gados jaunākus darba ņēmējus
        iesaistīties darba tirgū. Ja agrīnas pensionēšanās kritēriji tiktu padarīti stingrāki, tas
        veicinātu to, ka vecāka gadagājuma darbinieki turpinātu būt aktīvs darbaspēks un to,
        ka vecāka gadagājuma darbinieki, kas kādu laiku nav strādājuši, atgrieztos darba tirgū.
        Visbeidzot, to iedzīvotāju, kuri nav ES pilsoņi, nodarbinātības līmenis (40,9 %) ir
        daudz zemāks nekā vidēji ES.
   (14) Kopējais nodokļu slogs strādājošajiem Beļģijā ir viens no smagākajiem ES. Ja tas tiktu
        samazināts, tas palīdzētu padarīt darbu pievilcīgāku. Tomēr, ņemot vērā gaidāmos
        ievērojamos konsolidācijas pasākumus, tas jākompensē ar mazāk izkropļojošu
        nodokļu ekvivalentu palielinājumu (piemēram, patēriņa nodoklis vai izmantojot
        pārorientēšanos uz nodokļiem, kas saistīti ar draudzīgumu videi). Beļģijā ir daudz
        zemākas netiešo nodokļu likmes enerģijai nekā kaimiņvalstīs. Apvienojumā ar augsto
        nodokļu slogu darbaspēkam tas nozīmē, ka Beļģijā ir visā ES viszemākā vides
        nodokļu attiecība pret darbaspēka nodokļiem. Tas ir veicinājis situāciju, ka augsts
        bezdarba līmenis sadzīvo ar samērā lielu energopatēriņu, tādējādi apgrūtinot
        nodarbinātības un energoefektivitātes mērķu sasniegšanu.
   (15) Daudzu preču un pakalpojumu cenas Beļģijā kopumā ir augstākas nekā citās
        dalībvalstīs, liecinot par vāju konkurences spiedienu, jo īpaši mazumtirdzniecības
        nozarē un tīklu nozarēs, kā arī vāju uzraudzības sistēmu. Mazumtirdzniecības nozarē
        Beļģijā ir lieli šķēršļi ienākšanai tirgū un darbības ierobežojumi. Jo īpaši konkurenci
        ierobežojoši noteikumi joprojām ierobežo darba laikus, aizsargā vēsturiskos
        uzņēmumus pret jaunpienācējiem un kavē jaunu uzņēmējdarbības modeļu un
        tehnoloģiju izplatīšanos. Vispārēja konkurences problēma tīklu nozarēs Beļģijā ir
        vēsturisko uzņēmumu spēcīgā pozīcija un lielie šķēršļi ienākšanai tirgū salīdzinājumā
        ar citām dalībvalstīm. Tas nozīmē, ka bijušie monopolisti šajās nozarēs, nosakot
        augstākas cenas, joprojām var gūt lielākus ienākumus, nekā būtu iespējams uz
        konkurenci balstītā tirgū.
   (16) Beļģijas iestādes saistībā ar paktu "Euro plus" ir uzņēmušās vairākas saistības4. Tās
        attiecas uz četrām pakta jomām. Tās vērstas uz pasākumiem, lai samazinātu deficītu,
        stabilizētu enerģijas cenas un veicinātu konkurenci, regulētu reālā atalgojuma
        pieaugumu, ieviestu uzraudzības sistēmu finanšu sektora uzraudzībai un ieviestu
        pasākumus faktiskā pensionēšanās vecuma palielināšanai. Tomēr trūkst informācijas
        par pasākumiem, kas veicami, lai sasniegtu nepieciešamo fiskālo mērķi. Nav arī
        informācijas par to, kā varētu tikt regulēts reālā atalgojuma pieaugums vai enerģijas
        cenas. Attiecībā uz priekšlaicīgas pensionēšanas shēmām nav skaidrs, vai un kad tiks
        veikta "Paaudžu pakta" pārskatīšana un kāda varētu būt šādas pārskatīšanas ietekme
        konkrētu pasākumu izteiksmē. Šīs saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā, sagatavojot
        ieteikumu.
   (17) Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp
        paktu "Euro plus"5. Vērtējumā Komisija ņēma vērā to lietderību ilgtspējīgas fiskālās
        un sociālekonomiskās politikas izveidē Beļģijā un atbilstību ES noteikumiem un
   4
        Sīkāka informācija par pakta "Euro plus" saistībām ir pieejama dokumentā SEC(2011) 710.
   5
        SEC(2011) 710.
LV                                                     5                                           LV
 ---pagebreak---         norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā
        pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes.
        Šajā sakarā Komisija uzskata, ka vajadzētu būt iespējamam 2011. gadā vērienīgāk
        samazināt deficītu un ka vajadzētu konkretizēt turpmākus konsolidācijas pasākumus
        2012. gadam un pēc tam. Lai uzlabotu publiskā sektora finanšu ilgtermiņa ilgtspējību,
        ir jāturpina reformēt pensiju sistēma. Būtu jāīsteno arī turpmāki pasākumi, lai
        nostiprinātu konkurētspēju, palīdzētu cilvēkiem stāties darbā un pārceltu nodokļu
        slogu no darbaspēka uz patēriņu un enerģiju, kā arī radītu vairāk investīciju un
        izaugsmes iespēju pakalpojumu nozarē un tīklu nozarēs.
   (18) Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī ņemot vērā Padomes 2009. gada 2. decembra
        ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu,
        Padome ir izskatījusi Beļģijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un
        tās atzinums6 jo īpaši ir pausts ieteikuma 1. un 2. punktā,
   IESAKA Beļģijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.
   (1)    Izmantot notiekošo ekonomikas atveseļošanos, lai paātrinātu pārmērīgā budžeta
          deficīta novēršanu. Šajā nolūkā veikt nepieciešamos pasākumus, galvenokārt
          izdevumu samazināšanu, lai līdz 2012. gada budžeta pieņemšanai vidējie strukturālie
          pasākumi sasniegtu vismaz 0,75 % no IKP. Tam vēlākais līdz 2012. gadam vajadzētu
          pazemināt valdības budžeta deficītu ievērojami zem 3 % no IKP atsauces vērtības.
          Nodrošināt virzību uz vidējā termiņa mērķa sasniegšanu vismaz par 0,5 % no IKP
          gadā.
   (2)    Veikt pasākumus, lai uzlabotu publiskā sektora finanšu ilgtermiņa ilgtspējību.
          Galvenā uzmanība būtu jāpievērš tam, lai ieviestu stratēģiju, kas vērsta uz to, lai
          ierobežotu ar sabiedrības novecošanu saistītus izdevumus, tostarp, lai nepieļautu
          darba tirgus agrīnu atstāšanu un tādējādi palielinātu faktisko pensionēšanās vecumu,
          kā arī lai piesaistītu likumā noteikto pensionēšanās vecumu paredzamajam dzīves
          ilgumam.
   (3)    Novērst strukturālās nepilnības finanšu sektorā, jo īpaši pabeidzot to banku
          restrukturēšanu, kurām nepieciešams atbilstoši finansēts un dzīvotspējīgs
          uzņēmējdarbības modelis.
   (4)    Apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valstī pastāvošo praksi,
          reformēt algu noteikšanas un algu indeksēšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka algu
          pieaugums labāk atspoguļo darbaspēka produktivitātes un konkurētspējas
          pieaugumu.
   (5)    Uzlabot dalību darba tirgū, samazinot augsto nodokļu un sociālā nodrošinājuma
          slogu zemu atalgotiem darbiniekiem veidā, kas neietekmē budžetu, un ieviešot
          sistēmu, saskaņā ar kuru bezdarba pabalsti pakāpeniski samazinās, pieaugot bezdarba
          ilgumam. Veikt pasākumus, lai pārceltu nodokļu slogu no darbaspēka uz patēriņu un
          padarītu nodokļu sistēmu videi draudzīgāku. Uzlabot aktīvā darbaspēka politikas
          efektivitāti, īstenojot pasākumus attiecībā uz vecāka gadagājuma darbiniekiem un
          mazāk aizsargātajām grupām.
   6
        Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.
LV                                                 6                                           LV
 ---pagebreak---    (6)      Ieviest pasākumus konkurences veicināšanai mazumtirdzniecības nozarē, šajā nolūkā
            samazinot šķēršļus ienākšanai tirgū un darbības ierobežojumus; un ieviest
            pasākumus, lai stiprinātu konkurenci elektroenerģijas un gāzes tirgos, šajā nolūkā vēl
            vairāk uzlabojot nozaru regulatoru un konkurences iestāžu efektivitāti.
   Briselē,
                                               Padomes vārdā —
                                               priekšsēdētājs
LV                                               7                                                 LV