title: Komisijas Ieteikums (ES) 2021/402 (2021. gada 4. marts) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE)

text:
               8.3.2021

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 80/1

      KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2021/402
      (2021. gada 4. marts)
      par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Covid-19 uzliesmojums un ārkārtas pasākumi, kas vajadzīgi, lai ierobežotu vīrusa izplatīšanos un aizsargātu cilvēku dzīvības, ir izraisījuši lielu un ilgstošu ekonomisko satricinājumu Eiropas Savienībā. 2020. gada trešajā ceturksnī Eiropas Savienības (ES) IKP bija gandrīz par 4,2 % mazāks nekā iepriekšējā gada attiecīgajā periodā. 2020. gada otrajā pusgadā bija vērojama spēcīga, bet nepilnīga atgūšanās, tāpēc gaidāms, ka, lai gan inficēšanās līmenis nedaudz samazināsies, tas kavēs ekonomikas atveseļošanu 2021. gada otrajā pusē (1).

                  (2)

                  Gan dalībvalstu, gan ES pieņemtie politiskie risinājumi, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, ir palīdzējuši būtiski mazināt tās sociālekonomisko ietekmi. Saīsināta darbalaika shēmu un līdzīgu darbvietu saglabāšanas pasākumu izmantošana līdz šim ir ļāvusi ierobežot bezdarba pieaugumu salīdzinājumā ar ekonomiskās aktivitātes kritumu. Bezdarba līmenis Eiropas Savienībā 2020. gada pirmajos trijos ceturkšņos palielinājās par mazāk nekā vienu procentpunktu. Politikas pasākumu īstenošanā varēja izmantot elastīgo finansējuma no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem saskaņā ar investīciju iniciatīvām reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII (2) un CRII Plus (3)) un no Eiropas pagaidu atbalsta instrumenta bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) (4).

                  (3)

                  Raugoties nākotnē, krīzes radītās pārmaiņas patēriņa modeļos un ar Eiropas zaļo kursu (5) iedibinātā zaļā pārkārtošanās un Eiropas Digitālajā stratēģijā (6) paredzētā digitālā pārkārtošanās būtiski mainīs mūsu ekonomiku. Dažām nozarēm līdz pilnīgai atlabšanai, iespējams, paies kāds laiks, ja vien tas vispār notiks, un uzņēmumiem, kuri izkļūs no krīzes, var būt finansiālas grūtības (7). Kamēr Eiropas zaļais kurss virza izaugsmes stratēģiju un gaidāms, ka pāreja uz zaļo ekonomiku līdz 2050. gadam visā ES radīs līdz pat 2 miljoniem jaunu darbvietu (8), pastāv risks, ka konkrētas nozares un reģioni varētu piedzīvot darbvietu pārvietošanu. Šīs norises īstermiņā varētu izraisīt bezdarba pieaugumu, savukārt jaunu kvalitatīvu darbvietu radīšanai var būt vajadzīgs laiks atkarībā no ekonomikas attīstības perspektīvas un kvalificēta darbaspēka pieejamības. Līdz ar bezdarba un ekonomiskās neaktivitātes palielināšanos tiktu zaudētas prasmes, un tas varētu paliekoši negatīvi ietekmēt attiecīgās personas un ekonomiku kopumā. Ja netiks veikti efektīvi prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas pasākumi, bezdarba risks varētu saglabāties ilgi.

                  (4)

                  Ja netiks rasti atbilstoši politiskie risinājumi, visticamāk, visvairāk no pandēmijas cietīs jaunieši. Jauniešu bezdarba līmenis salīdzinājumā ar vispārējā bezdarba līmeni 2020. gada pirmajos trīs ceturkšņos ir trīskāršojies (9). Novēlota iekļaušanās darba tirgū sekas uz šo paaudzi varētu atstāt vēl ilgus gadus.

                  (5)

                  Krīze, visticamāk, nelabvēlīgi ietekmēs arī to grupu situāciju darba tirgū, kuras atrodas nelabvēlīgā situācijā vai ir nepietiekami pārstāvētas darba tirgū, piemēram, sievietes, gados vecāki darba ņēmēji, mazkvalificēti cilvēki, personas ar invaliditāti, lauku un attālos apvidos dzīvojošas personas, LGBTIK personas, romi un citas etniskās vai rasu minoritātes, kuras īpaši pakļautas atstumtības vai diskriminācijas riskam, kā arī migrantu izcelsmes personas. Konkrētāk, lai gan vidējais sieviešu nodarbinātības līmenis ES patlaban ir augstāks nekā jebkad agrāk, daudzas sievietes arvien saskaras ar šķēršļiem, iekļaujoties darba tirgū, tāpēc sieviešu nodarbinātības līmenis būtu jāuzlabo (10).

                  (6)

                  Ir vajadzīga ES un valstu līmeņa stratēģiska pieeja, kā pakāpeniski pāriet no saistībā ar pandēmiju pieņemtiem ārkārtas pasākumiem uz pasākumiem, kas ekonomikas atveseļošanas laikā atvieglos darbaspēka pārorientēšanu un kapitāla pārdali. ES un dalībvalstīm būtu kopīgi jārīkojas, lai veicinātu dinamisku un iekļaujošu Eiropas darba tirgus atveseļošanu, kuras laikā tiek radīts liels skaits darbvietu, un sekmētu zaļo un digitālo pārkārtošanos. Būtu īpaši jāpēta riski, kas var rasties, ja ārkārtas pasākumi tiek pakāpeniski izbeigti, bet nav pieņemti jauni un iedarbīgi politikas pasākumu darba ņēmēju un uzņēmumu atbalstam šādas atveseļošanas laikā.

                  (7)

                  Ir vajadzīgs saskaņots aktīvu darba tirgus pasākumu kopums, kas ietvertu uz darbā pieņemšanu un profesionālajām pārmaiņām vērstus pagaidu stimulus, prasmju politiku un labāk sagatavotus nodarbinātības dienestus (turpmāk “iedarbīgs un aktīvs atbalsts nodarbinātībai” vai “EASE pasākumi”), lai atbalstītu pārmaiņas darba tirgū ekonomikas atveseļošanas, zaļās un digitālās pārkārtošanās apstākļos, šim nolūkam pilnībā izmantojot pieejamos ES līdzekļus.

                  (8)

                  Savlaicīgs un labi izstrādāts atbalsts nodarbinātībai dos labumu darba ņēmējiem un uzņēmumiem, kā arī ekonomikai un sabiedrībai kopumā. Saņemot šādu atbalstu, darba ņēmējiem krīzes vissmagāk skartajās ekonomikas nozarēs pastāv lielāka iespēja atrast kvalitatīvu darbu tādās augošās nozarēs kā zaļā un digitālā nozare vai nozarēs ar inovatīviem uzņēmējdarbības modeļiem, kā arī sociālajā ekonomikā un nozarēs, kurās trūkst kvalificēta darbaspēka, piemēram, veselības un aprūpes nozarē.

                  (9)

                  Darba tirgū īslaicīgi pieejamie darbā pieņemšanas stimuli var efektīvi veicināt kvalitatīvu darbvietu izveidi, kad ekonomika lēni atgūstas atveseļošanas sākumposmā. Šādiem stimuliem vajadzētu būt mērķētākiem un izstrādātiem tā, lai tie atvieglotu profesionālās pārmaiņas un sekmētu tādu darbvietu radīšanu, kuras netiktu izveidotas, ja šo stimulu nebūtu. Tie varētu būt paredzēti nelabvēlīgā situācijā esošu un darba tirgū nepietiekami pārstāvētu iedzīvotāju grupām, tai skaitā jauniešiem, kuri ienāk darba tirgū. Lai attīstītu darba tirgū nepieciešamās prasmes un palīdzētu jauniešiem atrast darbu, īpaši iedarbīgs varētu būt atbalsts māceklībai. Turklāt profesionālo pārmaiņu stimuli, kas veicina, ka jauni darba devēji pieņem darbā tādus darba ņēmējus, kuriem draud pārvietošana, var atvieglot šādas pārmaiņas un paplašināt prasmju piedāvājumu augošās nozarēs. Atbalsts uzņēmējdarbībai, īpaši to paredzot jauniešiem, sievietēm un sociālajiem uzņēmējiem, var lietderīgi papildināt šādus pasākumus, tostarp atbalstu, kas palīdzētu risināt dažas no lielākajām MVU problēmām, piemēram, regulatīvos pienākumus, maksājumu kavējumus un piekļuvi finansējumam.

                  (10)

                  Ekonomikas literatūrā ir norādes, ka darbā pieņemšanas stimuli var dot lielāku vidējo ieguvumu nodarbinātībai nekā citi aktīvā darba tirgus politikas veidi. Līdztekus mācību programmām šiem stimuliem vislielākā ietekme ir vidējā termiņā un ilgtermiņā, jo tie uzlabo darba ņēmēju nodarbināmību un viņu prasmes. Darbā pieņemšanas un profesionālo pārmaiņu stimuli kopā ar apmācību darbavietā var efektīvāk nodrošināt darba tirgum atbilstošās prasmes nekā citi apmācības veidi. Risku, ka ar šādiem stimuliem radītas darbvietas tiktu izveidotas tik un tā, var mazināt, izmantojot mērķtiecīgas, uzraudzītas un nepārtrauktas nodarbinātības prasības. Turklāt krīzes apstākļos šāds risks ir mazāks, jo darbā pieņemšanas un pārkvalifikācijas pasākumiem, visticamāk, būs pozitīva ietekme (11).

                  (11)

                  Darba tirgus vajadzībām pielāgotas prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas var sniegt lielu labumu visiem uzņēmumiem un darba ņēmējiem, jo īpaši tiem, kuri ir pārvietoti vai kuriem draud pārvietošana, ņemot vērā būtiskas strukturālās pārmaiņas darba tirgos. Šo pasākumu pamatā vajadzētu būt nepieciešamo prasmju apzināšanai un individualizētai pieejai, kas nodrošina, ka darba ņēmējiem ir pieejamas individuālas tiesības uz apmācību. Īsiem mācību kursiem var būt svarīga nozīme, un tos var apliecināt ar šādu kursu pabeigšanas dokumentiem, vienlaikus atbalstot partnerības starp publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām.

                  (12)

                  Līdztekus iedarbīgai profesionālās pārmaiņas veicinošai politikai vajadzētu darboties arī labi sagatavotiem nodarbinātības dienestiem, kuriem ir spēcīgākas institucionālās spējas un kuri darba meklētājiem var sniegt individualizētu atbalstu, tostarp vairāk izmantojot digitālos rīkus.

                  (13)

                  Eiropas satvarā kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (12) un Stažēšanās kvalitātes sistēmā (13) ir izklāstīti norādījumi un paraugpraksi, kas ekonomikas atveseļošanas kontekstā kļūs vēl būtiskāka. Īpaši atbalsts būtu jāparedz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, nodrošinot māceklību un vajadzības gadījumā izmantojot pagaidu piemaksas par pieņemšanu darbā vai darbaspēka izmaksu samazināšanu.

                  (14)

                  Sociālajiem partneriem ir būtiska nozīme ekonomikas atveseļošanas veicināšanā, vienlaikus ar dialoga palīdzību risinot pandēmijas radītās sekas nodarbinātības un sociālajā jomā un divējās pārkārtošanās radītos izaicinājumus. ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai cita starpā veicina to iesaistīšanu pārstrukturēšanas darbībās, pārmaiņu prognozēšanā un vajadzīgo prasmju apzināšanā.

                  (15)

                  Uzņēmumu pārstrukturēšanas sakarā būs svarīgi atvieglot darbaspēka pārorientēšanu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (14) nodrošina, ka finansiālās grūtībās nonākušiem dzīvotspējīgiem uzņēmumiem ir pieejami efektīvi agrīnās brīdināšanas rīki un preventīvās pārstrukturēšanas regulējums, lai tie varētu turpināt darbību. ES kvalitātes sistēmā pārmaiņu un pārstrukturēšanas prognozēšanai (15) ir izklāstīta laba prakse prasmju un mācību vajadzību prognozēšanai uzņēmumu pārstrukturēšanas procesos.

                  (16)

                  Jaunās Eiropas Industriālās stratēģijas (16) mērķis ir izveidot globāli konkurētspējīgu, klimatneitrālu, tīru un digitalizētu aprites rūpniecību Eiropā. Tās pamatā ir Eiropas industriālās ekosistēmas, kuras aptver visus vērtību ķēdes dalībniekus: uzņēmumus, akadēmiskās aprindas, pētniecības struktūras, pakalpojumu piegādātājus un sniedzējus. Šādu ekosistēmu noteikšana var nodrošināt noderīgu satvaru prasmju vajadzību apzināšanai.

                  (17)

                  Saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru ikvienam ir tiesības uz atbalstu, kas palīdzētu uzlabot viņa izredzes atrast darbu vai kļūt par pašnodarbināto, kā arī uz atbalstu darba meklējumiem un apmācībai, vienlaikus nodarbinātības nosacījumiem būtu jāatbilst kvalitātes kritērijiem (17).

                  (18)

                  Lai veicinātu iekļautību, laikā, kad mainās darba tirgus, ir jānodrošina vienlīdzīgas iespējas neatkarīgi no dzimuma, rases, etniskās izcelsmes, reliģijas, pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas. Uzsvaram joprojām vajadzētu būt uz mazkvalificētiem/mazprasmīgiem pieaugušajiem un migrantu izcelsmes personām. Tāpat nevienu teritoriju – no lielām pilsētām līdz lauku, piekrastes vai attāliem apvidiem visā ES, arī tālākos reģionus, nedrīkstētu atstāt novārtā.

                  (19)

                  Ņemot vērā īpašās grūtības, ar kurām saskaras jaunieši visā ES, tika pieņemta Jaunatnes nodarbinātības atbalsta pakete (18), lai viņiem nodrošinātu atspēriena punktu viņu stabilai integrācijai darba tirgū. Reaģējot uz to, dalībvalstis pieņēma divus Padomes ieteikumus, kas pastiprinās gan Garantiju jauniešiem (19), gan profesionālo izglītību un apmācību (20), un tagad tos īsteno.

                  (20)

                  Eiropas Prasmju programmā ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (21) ir izklāstīts visaptverošs plāns, kā vairāk un labāk pilnveidot prasmes, lai atvieglotu to pielāgošanu mainīgajam darba tirgum. Turklāt Prasmju pilnveides paktā (22) publiskās un privātās organizācijas tiek aicinātas apvienot spēkus un konkrēti rīkoties, lai pilnveidotu cilvēku prasmes un veicinātu viņu pārkvalificēšanos Eiropā.

                  (21)

                     EASE pasākumu kopums visefektīvākais būs tad, ja būs izstrādāti arī pareizie pamatnosacījumi, tai skaitā būs izveidotas mūsdienu darba tirgus prasībām atbilstošas iestādes, būs novērsti šķēršļi investīcijām, uzņēmumu ienākšanai tirgū, izaugsmei un iziešanai no tā, un darbosies efektīva nodokļu atvieglojumu sistēma un labi funkcionējoša valsts pārvalde vispārējā ilgtspējīgu publisko finanšu kontekstā. Jo svarīgāk ir īstenot attiecīgus konkrētām valstīm adresētus ieteikumus, ko Eiropas pusgada ietvaros pieņēma Padome, jo tas veicinās ekonomikas atveseļošanu un šāda stāvokļa saglabāšanos ilgtermiņā.

                  (22)

                  Ar ekonomikas atveseļošanu un divējo pārkārtošanos saistīto darba tirgus problēmu risināšanai ir jāatvēl pietiekami resursi, kas būs paredzēti EASE pasākumu finansēšanai. Saskaņā ar horizontālo principu dalībvalstīm jānodrošina, ka finansējums no Savienības programmām un instrumentiem netiek piešķirts divreiz. Tām arī jānodrošina, ka šie atbalsta pasākumi attiecīgā gadījumā ir izstrādāti atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem.

                  (23)

                  Par aktīvajiem darba tirgus pasākumiem un pasākumiem, ar kuriem paredzēts palielināt valstu nodarbinātības dienestu spēju, iespējams pretendēt uz atbalstu no struktūrfondiem, jo īpaši no Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) (23), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) (24), Taisnīgas pārkārtošanās fonda (25), Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) (26), Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU) (27) un Brexit korekcijas rezerves (28). Turklāt reformu izstrādei un īstenošanai prasmju un aktīvo darba tirgus pasākumu jomā dalībvalstis var saņemt atbalstu no Tehniskā atbalsta instrumenta (29).

                  (24)

                  Šajā ieteikumā izklāstītos pasākumus darbvietu izveides un nodarbinātības atbalstam, jo īpaši tos, kas ļaus risināt attiecīgās problēmas, kuras noteiktas konkrētai valstij adresētos ieteikumos, var papildināt Atveseļošanas un noturības mehānisms, kas ir daļa no saskaņotas reformu un investīciju paketes. EASE pasākumiem, kurus savos atveseļošanas un noturības plānos ierosinājušas dalībvalstis, vajadzētu būt izstrādātiem, ievērojot atbilstības un novērtēšanas kritērijus, kas izklāstīti regulā, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (30). Parasti no šī mehānisma nevar finansēt kārtējos izdevumus, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos, bet var finansēt tikai reformas un investīcijas, kurām ir paliekoša ietekme un kuras rada strukturālas pārmaiņas pārvaldē vai attiecīgajā rīcībpolitikā. Mehānismā paredzētais finansējums tiks nodrošināts tikai pēc tam, kad Komisija būs pozitīvi novērtējusi atsevišķos dalībvalsts ierosinātos pasākumus, Padome šādus plānus būs apstiprinājusi un būs apmierinoši izpildīti attiecīgie starpposma un galīgie mērķrādītāji.

                  (25)

                  Padomes secinājumos par 2021. gada Eiropas pusgadu (31) dalībvalstis tiek mudinātas atveseļošanas un noturības plānā iekļaut būtiskas reformas un investīcijas darba tirgū, sociālajā politikā, veselības aprūpē un izglītībā un apmācībā. Komisijas dalībvalstīm adresētos norādījumos par šādiem plāniem (32) uzsvērts, ka tiem vajadzētu būt iespējai veicināt stingru politisko reakciju, atbalstot nodarbinātības politikas maiņu no darbvietu saglabāšanas uz kvalitatīvu darbvietu radīšanu un profesionālajām pārmaiņām, lai atvieglotu un paātrinātu strukturālās pārmaiņas,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

                  1.

                  Ņemot vērā problēmas, ko darba tirgū radījusi Covid-19 pandēmija, pašreizējā pāreja no nozarēm, kurās vērojama lejupslīde, uz nozarēm, kurām saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos ir lielāks izaugsmes potenciāls un stratēģiskā vērtība, un demogrāfiskās pārmaiņas, dalībvalstīm būtu jāveicina tāda ekonomikas atveseļošana, kurā tiktu radīts daudz jaunu darbvietu, būtu jāsekmē prasmju pilnveide un jāatbalsta cilvēki pārejā uz jaunām kvalitatīvām darbvietām saskaņā ar turpmāk izklāstītajām pamatnostādnēm.

         Saskaņotas rīcībpolitikas, kas atbalsta pārmaiņas darba tirgū

                  2.

                  Dalībvalstīm būtu jāizstrādā saskaņotas rīcībpolitikas, kurās apvienoti pagaidu un pastāvīgie pasākumi, lai risinātu pandēmijas radītās darba tirgus problēmas un sekmīgi īstenotu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

                  3.

                  Minētajiem pasākumiem būtu jāietver trīs šai ieteikumā izvērstie komponenti: i) darbā pieņemšanas un profesionālo pārmaiņu stimuli, atbalsts uzņēmējdarbībai, ii) prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas un atbalsta pasākumi un iii) nodarbinātības dienestu lielāka iesaiste profesionālajās pārmaiņās, visi kopā turpmāk “EASE pasākumi”. Konkrēti, šādi pasākumi:

                              —

                              būtu jāīsteno vienlaikus ar attiecīgajiem konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem, kurus Eiropas pusgada ietvaros pieņēma Padome,

                              —

                              būtu jāpieņem, pirms tam apzinot vajadzīgās prasmes un to iespējamo trūkumu visās ekonomikas nozarēs un reģionos, tostarp industriālajās ekosistēmām, kas definētas “Jaunajā Eiropas industriālajā stratēģijā”, lai noskaidrotu tās, kurām ir vislielākais kvalitatīvu darbvietu radīšanas potenciāls, un veicinātu pāreju uz klimatneitrālu, resursefektīvu aprites ekonomiku saskaņā ar Eiropas zaļo kursu,

                              —

                              būtu jāizstrādā, īpašu uzsvaru liekot uz zaļo un digitālo pārkārtošanos, arī balstoties uz nacionālajos enerģētikas un klimata plānos apzinātajām problēmām un iespējām, un uz nelabvēlīgā situācijā esošām un darba tirgū nepietiekami pārstāvētām iedzīvotāju grupām, jo īpaši jauniešiem un sievietēm.

                  4.

                  Dalībvalstīm vajadzētu mudināt darba devējus un to pārstāvjus prognozēt cilvēkkapitāla vajadzības, tostarp izmantojot kopīgas prognozes, individuālu atbalstu darba ņēmējiem un tos atbalstošas ārējās partnerības, saskaņā ar ES kvalitātes sistēmu pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai.

                  5.

                  Dalībvalstīm būtu vairāk jāizmanto sociālais dialogs un jāiesaista sociālie partneri to politikas pasākumu izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā, kurus tās izmantos, lai risinātu Covid-19 krīzes radītās problēmas darba tirgū.

            i.   Darbā pieņemšanas un profesionālo pārmaiņu stimuli, atbalsts uzņēmējdarbībai

                  6.

                  Dalībvalstīm būtu jāizmanto darbā pieņemšanas un profesionālo pārmaiņu stimuli, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu radīšanu un atbalstītu darba ņēmēju nodarbināmību, ko pavada pārmaiņas darba tirgū no lejupslīdē esošām nozarēm uz tādām, kuras strauji attīstās, tostarp uz zaļo un digitālo nozari. Šīm shēmām vajadzētu būt mērķētākām, īslaicīgām un laika gaitā tās būtu pakāpeniski jāizbeidz, un tajās būtu jāiekļauj atbilstīgi aizsardzības pasākumi, kas nodrošinātu, ka jaunizveidotās darbvietas ir ilgstošas un tiek saglabātas arī pēc stimulu termiņa beigām. Tajās parasti būtu jāiekļauj arī stingra apmācības saistība ar darba tirgu, un attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā darba tirgus vajadzību reģionālā dimensija.

                  7.

                  Dalībvalstīm būtu jāievieš vai jāstiprina tādas shēmas, ar kurām paredzēts atbalstīt māceklību un apmaksātu stažēšanos, jo īpaši mikrouzņēmumos, mazajos un vidējos uzņēmumos, kā arī nozarēs, kurās trūkst konkrētu prasmju. Tajās būtu jāiekļauj spēcīgs apmācības komponents, un tās būtu jāuzrauga un jāizvērtē, vai tās patiešām piedāvā stabilu integrāciju darba tirgū. Atbalsts būtu jāsaista ar attiecīgajām darba kvalitātes veicināšanas sistēmām, piemēram, Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai, vai ar stažēšanās kvalitātes sistēmu.

                  8.

                  Dalībvalstīm būtu jāatbalsta dotācijas jaunuzņēmumiem un aizdevumi, arī pašu kapitāla veidā, uzņēmējdarbības veicināšanai, un jāveicina lielākas sociālās aizsardzības pieejamība pašnodarbinātajiem. Šādās darbībās būtu jāapvieno finansiāls un nefinansiāls atbalsts uzņēmējiem, potenciālajiem uzņēmējiem un tiem, kuri atsāk uzņēmējdarbību. Iekļaujošā veidā būtu jāizstrādā pielāgots atbalsts, kas paredzēts nelabvēlīgā situācijā esošām un darba tirgū nepietiekami pārstāvētām iedzīvotāju grupām, kā arī sociālajiem, zaļajiem un digitālajiem projektiem.

            ii.   Prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās iespējas un atbalsta pasākumi

                  9.

                  Dalībvalstīm būtu jāievieš visaptverošas prasmju stratēģijas, kas paredzētas dažādām ekonomikas nozarēm un ekosistēmām, šai nolūkā atbalstot sadarbību starp uzņēmumiem, sociālajiem partneriem, izglītības un apmācības iestādēm, valstu nodarbinātības dienestiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām visās industriālajās ekosistēmās un vērtību ķēdēs vai reģionos atbilstoši Prasmju pilnveides paktam, un būtu jāatvieglo starpnozaru un ģeogrāfiskā mobilitāte, ņemot vērā virzību uz zaļo un digitālo pārkārtošanos.

                  10.

                  Dalībvalstīm būtu jāsagatavo atjaunināta informācija par darba tirgu un jānoskaidro nepieciešamās prasmes, tostarp reģionālā, pārrobežu un nozaru līmenī, ar mērķi šādu informāciju ņemt vērā izglītības un apmācības programmu izstrādē un to sniegt valstu nodarbinātības dienestiem. Informācijai par nepieciešamajām prasmēm vajadzētu būt plaši pieejamai cilvēkiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām.

                  11.

                  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pieejamā izglītība un apmācība atbilst darba tirgus vajadzībām. Profesionālās izglītības un apmācības (PIA) programmās arodprasmēm vajadzētu būt līdzsvarā ar kompetencēm, un tām vajadzētu piedāvāt mācīšanās darbavietā un māceklības iespējas, īpašu uzsvaru liekot uz jauniešiem. Īsi kursi, kas vairāk atbilst strādājošo profesionāļu vajadzībām, var sekmēt elastīgus karjeras ceļus vecāka gadagājuma cilvēkiem.

                  12.

                  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pieaugušajiem, neraugoties uz viņu pašreizējo stāvokli darba tirgū, ir tiesības uz kvalitatīvu apmācību un karjeras ievirzi, lai ņemtu vērā viņu turpmākās profesionālās vajadzības. Šādu tiesību iespējama apvienošana ar apmaksātu mācību atvaļinājumu var maksimāli palielināt to potenciālu.

                  13.

                  Dalībvalstīm būtu jāstiprina spējas atzīt un validēt ārpus formālās izglītības un apmācības gūto mācīšanos un pieredzi, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji var informēt potenciālos darba devējus par savām prasmēm, kas tādējādi sekmētu darba ņēmēju efektīvu pārorientēšanu atbilstoši Padomes 2012. gada ieteikumam par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu un tā 2020. gadā veiktajam novērtējumam. Šai sakarā šādu mācību pabeigšanas dokumenti var atvieglot īsos kursos iegūto mācīšanās rezultātu vai mācīšanās pieredzes pārnesamību un atzīšanu.

            iii.   Nodarbinātības dienestu lielāka iesaiste profesionālajās pārmaiņās

                  14.

                  Dalībvalstīm darba meklētājiem būtu jāsniedz individualizēts atbalsts, kas ietver konsultācijas, karjeras ievirzi, mentorēšanu, prasmju novērtēšanu un validēšanu, palīdzību darba meklēšanā, atbalstu uzņēmējdarbībai un vajadzības gadījumā sociālo dienestu iesaisti. Īpašs uzsvars būtu jāliek uz jauniešiem, īpaši tiem, kuri ienāk darba tirgū, un ar dzimumu saistītu aizspriedumu un citu diskriminācijas veidu apkarošanu.

                  15.

                  Dalībvalstīm, cieši sadarbojoties ar uzņēmumiem papildu prasmju un darbaspēka meklēšanā, būtu jāpiedāvā atbalsts tiem darbiniekiem, kuru uzņēmumi tiek pārstrukturēti. Šāds atbalsts varētu ietvert personalizētas karjeras iespējas, tādu prasmju nodrošināšanu, kas vajadzīgas, lai pārietu uz citu darbu vienā uzņēmumā, nodarbinātības atjaunošanas plānus vai ārēju apmācību un pārcelšanu darbā uz citiem uzņēmumiem, kā arī atvieglotu pārrobežu mobilitāti un veicinātu prasmju atzīšanu vai apstiprināšanu.

                  16.

                  Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valstu nodarbinātības dienestiem ir vajadzīgās operatīvās spējas tieši sniegt vai citādi veicināt dažādu iepriekšminēto atbalsta veidu sniegšanu. Būtu jāveicina tādi informēšanas pasākumi, kas īpaši paredzēti grūti sasniedzamiem ilgtermiņa bezdarbniekiem vai ekonomiski neaktīvajiem jauniešiem un kurus sadarbībā ar sociālajiem dienestiem sniedz valstu nodarbinātības dienesti.

         Finansēšanas iespējas, uzraudzība un ziņošana

                  17.

                  Dalībvalstīm būtu jāatvēl pietiekami resursi EASE pasākumu finansēšanai un vienlaikus jānodrošina, ka no Savienības programmām un instrumentiem finansētie pasākumi netiek finansēti vēlreiz. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atbalsta pasākumi attiecīgā gadījumā ir izstrādāti atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem.

                  18.

                     EASE pasākumu izstrādei un īstenošanai dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto atbalsts, kas ES līmenī pieejams no struktūrfondiem, īpaši no Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Taisnīgas pārkārtošanās fonda, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), Brexit korekcijas rezerves un Tehniskā atbalsta instrumenta (TSI)

                  19.

                  Dalībvalstīm EASE pasākumi būtu jāiekļauj atveseļošanas un noturības plānos, kas tiks iesniegti Komisijai šādos plānos paredzētā atbalsta saņemšanai. Saskaņā ar šādos plānos izklāstītajiem regulatīvajiem nosacījumiem šādu pasākumu atbilstība būs atkarīga arī no tā, vai tie atbilst Mehānisma darbības jomai un mērķiem, cik lielā mērā tie risina problēmas, kas noteiktas attiecīgajos konkrētai valstij adresētos ieteikumos, kurus Eiropas pusgada ietvaros pieņēmusi Padome, cik lielā mērā tie papildina un ir saskaņoti ar citām ES programmām un instrumentiem, lai pilnībā un optimāli izmantotu pieejamo atbalstu.

                  20.

                  Dalībvalstīm būtu jāuzrauga un jāizvērtē EASE pasākumi, lai varētu izstrādāt vairāk uz pierādījumiem balstītu politikas un intervences pasākumu, nodrošinot resursu efektīvu izmantošanu un pozitīvu atdevi no investīcijām, un, izmantojot esošās sistēmas, būtu jāziņo par pieredzi un progresu nodarbinātības veicināšanā un profesionālo pārmaiņu atbalstīšanā.

         Briselē, 2021. gada 4. martā

               Komisijas vārdā –

               Komisijas loceklis

            Nicolas SCHMIT

         (1)  Eiropas Komisija (2021) “European Economic Forecast – Winter 2021 (Interim)”. European Economy, Institutional Paper 144, 2021. gada februāris.

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

         (4)  Padomes Regula (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.).

         (5)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019) 640 final).

         (6)  Eiropas Komisija (2020), ES stratēģija “Eiropas digitālās nākotnes veidošana”.

         (7)  Saskaņā ar Starptautisko norēķinu bankas darbinieku veikto analīzi paredzams, ka līdz 2021. gada beigām ievērojami pieaugs bankrotējušo uzņēmumu skaits attīstītajās valstīs. Sk. Banerjee, R. Cornelli, G. and E. Zakrajšek (2020) “The outlook for business bankruptcies” BIS Bulletin No 30.

         (8)  Eiropas Komisija (2019), Employment and Social Developments in Europe 2019.

         (9)  2020. gada pirmajos trijos ceturkšņos bezdarba līmenis 15-24 gadu vecuma grupā ES palielinājās par 3 procentpunktiem, savukārt kopējais bezdarba līmenis – par 0,8 procentpunktiem. Avots: Eurostat.

         (10)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020) 152 final).

         (11)  “Aktīvā darba tirgus programmas īpaši sekmīgas ir tad, ja dalībnieki tajās piesakās ekonomikas lejupslīdes laikā un pabeidz tās tad, kad ekonomika atgūstas.”Card, D., Kluve, J., & Weber, A. (2018). What works?
         A meta-analysis of recent active labor market program evaluations.
         Journal of the European Economic Association, 16(3), 894-931, 34. lpp.

         (12)  Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai (OV C 153, 2.5.2018., 1. lpp.).

         (13)  Padomes Ieteikums (2014. gada 10. marts) par stažēšanās kvalitātes sistēmu (OV C 88, 27.3.2014., 1. lpp.).

         (14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/1023 (2019. gada 20. jūnijs) ppar preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, parādsaistību dzēšanu un diskvalifikāciju un ar pārstrukturēšanu, maksātnespēju un parādsaistību dzēšanu saistīto procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2017/1132 (Direktīva par pārstrukturēšanu un maksātnespēju) (OV L 172, 26.6.2019., 18. lpp.).

         (15)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanās prognozēšanai”, (COM(2013) 882 final).

         (16)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COM(2020) 102 final).

         (17)  Council of the European Union (2017), Interinstitutional proclamation endorsing the European Pillar of Social Rights (Eiropas Savienības Padome (2017). Eiropas sociālo tiesību pīlārs. Iestāžu kopīgā proklamācija).

         (18)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauniešu nodarbinātības atbalsts – tilts uz darbvietām nākamajai paaudzei” (COM(2020) 276 final).

         (19)  Padomes Ieteikums (ES) (2020. gada 30. oktobris) “Tilts uz nodarbinātību – Garantijas jauniešiem pastiprināšana” un ar ko aizstāj Padomes 2013. gada 22. aprīļa Ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (2020/C 372/01) (OV C 372, 4.11.2020., 1. lpp.).

         (20)  Padomes Ieteikums (2020. gada 24. novembris) par profesionālo izglītību un apmācību (PIA) ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai (2020/C 417/01) (OV C 417, 2.12.2020., 1. lpp.).

         (21)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Prasmju programma ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai” (COM(2020) 274 final).

         (22)  Eiropas Komisija (2020), Prasmju pilnveides pakts.

         (23)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) (COM(2018) 382 final).

         (24)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Kohēzijas fondu (COM(2018) 372 final).

         (25)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu (COM(2020) 22 final).

         (26)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (EGF), COM(2018) 380 final.

         (27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2221 (2020. gada 23. decembris), ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz papildu resursiem un īstenošanas kārtību, lai palīdzētu veicināt ar Covid-19 pandēmiju un tās sociālajām sekām saistītās krīzes seku pārvarēšanu un sagatavoties zaļai, digitālai un noturīgai ekonomikas atveseļošanai (REACT-EU) (OV L 437, 28.12.2020., 30. lpp.).

         (28)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Brexit korekcijas rezervi (COM(2020) 854 final).

         (29)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido tehniskā atbalsta instrumentu (COM(2020) 409 final).

         (30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

         (31)  Padomes secinājumi par 2021. gada Eiropas pusgadu: 2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijas nodarbinātības un sociālie aspekti.

         (32)  SWD(2021) 12 final, 1. un 2. daļa.


title: Komisijas Ieteikums (ES) 2019/1318 (2019. gada 30. jūlijs) par iekšējās atbilstības programmām divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontrolei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 428/2009

text:
               5.8.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 205/15

      KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2019/1318
      (2019. gada 30. jūlijs)
      par iekšējās atbilstības programmām divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontrolei saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 428/2009
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
      ņemot vērā 19. panta 5. punktu Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (1),
      tā kā:

                  (1)

                  ar Regulu (EK) Nr. 428/2009 tiek izveidots Savienības režīms divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei.

                  (2)

                  Divējāda lietojuma preču eksporta kontroles efektīva, vienota un konsekventa sistēma ir vajadzīga, lai veicinātu ES un starptautisko drošību un nodrošinātu gan to, ka tiek ievērotas dalībvalstu un Eiropas Savienības (ES) starptautiskās saistības un pienākumi, jo īpaši attiecībā uz neizplatīšanu, gan līdzvērtīgu konkurences apstākļu veicināšanu ES operatoriem.

                  (3)

                  Kopīgas pieejas un prakse, piemēram, iekšējās atbilstības programmas, var veicināt vienotu un konsekventu kontroles piemērošanu visā ES.

                  (4)

                  Ņemot vērā straujo zinātnisko un tehnoloģisko progresu un mūsdienu piegādes ķēžu sarežģītību, efektīva tirdzniecības kontrole ir lielā mērā atkarīga no eksportētāju informētības un to aktīviem centieniem ievērot tirdzniecības ierobežojumus. Šajā nolūkā uzņēmumi parasti ievieš iekšēju politiku un procedūru kopumu, ko dēvē arī par iekšējās atbilstības programmu (IAP).

                  (5)

                  Šie norādījumi ir pamats, lai palīdzētu eksportētājiem apzināt, pārvaldīt un mazināt riskus, kas saistīti ar divējāda lietojuma preču kontroli, un nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES un valstu normatīvajiem aktiem.

                  (6)

                  Šie norādījumi arī nodrošina sistēmu, lai atbalstītu dalībvalstu kompetentās iestādes risku novērtēšanā, tām pieņemot lēmumus par individuālām, visaptverošām vai valsts vispārējām eksporta atļaujām, par starpniecības pakalpojumu atļaujām, par ārpuskopienas divējāda lietojuma preču tranzītu vai par atļaujām veikt Regulas (EK) Nr. 428/2009 IV pielikumā uzskaitīto divējāda lietojuma preču pārvadājumus Kopienā.

                  (7)

                  Šiem norādījumiem vajadzētu būt nesaistošiem, un eksportētāji saglabā atbildību par savu pienākumu izpildi saskaņā ar šo regulu, savukārt Komisijai būtu jānodrošina, ka šie norādījumi laika gaitā saglabā aktualitāti,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      Dalībvalstu kompetentajām iestādēm un eksportētājiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 428/2009 būtu jāņem vērā nesaistošie norādījumi, kas sniegti šā ieteikuma pielikumā, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar minēto regulu.

         Briselē, 2019. gada 30. jūlijā

               Komisijas vārdā –

               Komisijas locekle

            Cecilia MALMSTRÖM

         (1)  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.

         PIELIKUMS

            ES NORĀDĪJUMI PAR IEKŠĒJĀS ATBILSTĪBAS PROGRAMMU (IAP) DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU TIRDZNIECĪBAS KONTROLEI

         IEVADS
         Efektīva divējāda lietojuma preču (proti, preču, programmatūras un tehnoloģiju) tirdzniecības kontrole ir būtiska, lai novērstu riskus, kas saistīti ar masu iznīcināšanas ieroču (MII) izplatīšanu un parasto ieroču destabilizējošu uzkrāšanu. Uzņēmumiem, kas tirgojas ar divējāda lietojuma precēm, ir pienākums ievērot stratēģiskās tirdzniecības kontroles prasības, kuras noteiktas atbilstīgi Eiropas Savienības (1) un tās dalībvalstu normatīvajiem aktiem. Tām jāatturas no dalības darījumos, ja pastāv bažas, ka preces var izmantot [ieroču] izplatīšanas mērķiem.
         Ņemot vērā straujo zinātnisko un tehnoloģisko progresu un mūsdienu piegādes ķēžu sarežģītību, kā arī nevalstisko dalībnieku aizvien pieaugošo nozīmi, efektīva tirdzniecības kontrole ir lielā mērā atkarīga no “uzņēmumu” (2) informētības un to aktīviem centieniem ievērot tirdzniecības ierobežojumus. Šajā nolūkā uzņēmumi parasti ievieš iekšēju politikas un procedūru kopumu, ko dēvē arī par iekšējās atbilstības programmu (IAP), lai nodrošinātu atbilstību ES un valstu divējāda lietojuma preču kontroles normatīvajiem aktiem. Šīs politikas un procedūru tvērumu un apjomu parasti nosaka konkrētā uzņēmuma lielums un komerciālās darbības.
         Lai palīdzētu uzņēmumiem stingri ievērot attiecīgos ES un valstu normatīvos aktus, šie norādījumi nodrošina sistēmu, kā noteikt un pārvaldīt divējāda lietojuma preču kontroles ietekmi un mazināt attiecīgos riskus. Norādījumos ir aplūkoti septiņi efektīvas IAP pamatelementi. Katrs pamatelements ir sīkāk aplūkots sadaļā “Kas tiek sagaidīts”, kurā aprakstīts katra pamatelementa mērķis vai mērķi, un sadaļā “Attiecīgie soļi”, kurā detalizētāk izklāstīta rīcība un noteikti iespējamie risinājumi, lai izstrādātu vai īstenotu atbilstības procedūras. Šis dokuments noslēdzas ar virkni noderīgu jautājumu, kas attiecas uz uzņēmuma IAP, un sarakstu ar novirzīšanas riska rādītājiem un brīdinājuma signāliem par aizdomīgiem pieprasījumiem vai pasūtījumiem.
         ES IAP norādījumu izstrādē attiecībā uz divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli tiek ņemtas vērā un izmantotas pašreizējās pieejas eksporta kontroles prasību ievērošanā, jo īpaši:

                     —

                     2011. gada Vasenāras vienošanās Labākās prakses nostādnes attiecībā uz divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju iekšējās atbilstības programmām (3),

                     —

                     Kodolmateriālu piegādātāju valstu grupas (NSG) “Nozares paraugprakses rokasgrāmata” (4),

                     —

                     IAP elementi Komisijas Ieteikumā 2011/24/ES (5),

                     —

                     ceturtās Vīsbādenes konferences (2015) “Privātā sektora iesaiste stratēģiskās tirdzniecības kontrolē: ieteikumi efektīvai pieejai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1540 (2004) īstenošanā” rezultāti,

                     —

                     2017. gada Amerikas Savienoto Valstu eksporta kontroles un attiecīgās robežu drošības programmas IAP norādījumu tīmekļa vietne (6).

               Norādījumos ir ietverti septiņi pamatelementi, kurus nevajadzētu uzskatīt par izsmeļošu sarakstu, un tāpat nebūtu jāuzskata, ka tie ir sarindoti secībā no ļoti svarīgiem līdz mazāk svarīgiem. Tie ir pamatelementi katram uzņēmumam pielāgotai IAP, un to mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem pārdomāt vispiemērotākos līdzekļus un procedūras, kas jāievēro, lai nodrošinātu atbilstību ES un valstu divējāda lietojuma preču kontroles normatīvajiem aktiem. Tiek sagaidīts, ka uzņēmumos, uz kuriem tas attiecas, saistībā ar eksporta kontroli pastāv virkne politikas nostādņu un procesu. Šiem uzņēmumiem pamatelementu struktūra varētu atvieglot to pieejas atbilstībai salīdzinošo novērtēšanu. Būtu sagaidāms, ka uzņēmuma pieeja atbilstībai, kas ietver politiku un iekšējās procedūras vismaz saistībā ar visiem pamatelementiem, ir saskaņā ar ES IAP norādījumiem par divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli. Uzņēmumiem, kas vēl attīsta pieeju divējāda lietojuma preču tirdzniecības atbilstībai, pamatelementi nodrošina pamata un vispārēju struktūru uzņēmuma atbilstības panākšanai.
         Kopumā ņemot, vissvarīgākais IAP izstrādes aspekts ir saglabāt šīs programmas nepārtrauktu piemērotību uzņēmuma organizatoriskajai struktūrai un darbībai un nodrošināt, lai iekšējie procesi būtu viegli saprotami un ievērojami, kā arī aptvert ikdienas darbības un procedūras. IAP atsevišķās prasības un iezīmes būs atkarīgas no uzņēmuma konkrētās darījumdarbības lieluma, struktūras un tvēruma, kā arī no tā preču stratēģiskā rakstura un iespējamā galapatēriņa vai galalietotājiem, no klientu atrašanās vietas un no iekšējo eksporta procesu sarežģītības. Tādēļ ir svarīgi uzsvērt, ka šo norādījumu izstrādē ir sistemātiski ņemti vērā iespējamie īstenošanas izaicinājumi, ar ko varētu saskarties mazie un vidējie uzņēmumi (MVU).

            Atruna

         Šie norādījumi nav saistoši, un tos nevajadzētu uzskatīt par juridisku padomu. Šie norādījumi neskar lēmumus par atļaujām, par ko atbild kompetentās iestādes atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 428/2009.
         Ja vēlaties sniegt komentārus par šā dokumenta saturu, lūdzam sazināties ar kompetento iestādi (sk. 3. pielikumu).
         ES IAP NORĀDĪJUMI DIVĒJĀDA LIETOJUMA PREČU TIRDZNIECĪBAS KONTROLEI
         Efektīvas divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles iekšējās atbilstības programmas pamatā ir šādi pamatelementi.

                     1.

                     Augstākā līmeņa vadības apņemšanās ievērot noteikumus

                     2.

                     Organizatoriskā struktūra, pienākumi un resursi

                     3.

                     Mācības un izpratnes veicināšana

                     4.

                     Darījumu izvērtēšanas process un procedūras

                     5.

                     Darbības rezultātu pārskatīšana, revīzijas, ziņošana un korektīvas darbības

                     6.

                     Uzskaite un dokumentēšana

                     7.

                     Fiziskā un informācijas drošība

               Katram pamatelementam sadaļā “Kas tiek sagaidīts” ir aprakstīts attiecīgais IAP mērķis vai mērķi. Sadaļā “Attiecīgie soļi” ir detalizētāk izklāstīta rīcība un noteikti iespējamie risinājumi, lai izstrādātu vai īstenotu atbilstības procedūras.
         Ņemot to vērā, pamatelementi būtu jāuztver par pamatu IAP izstrādei divējāda lietojuma preču tirdzniecībā iesaistītajos uzņēmumos. Katram uzņēmumam pašam sev pielāgotā IAP būtu jāapraksta, kā tas īsteno attiecīgos pamatelementus, ņemot vērā tā konkrētos apstākļus.
         To darot, visiem uzņēmumiem, kas ir iesaistīti divējāda lietojuma preču tirdzniecībā, būtu jo īpaši jāapsver sadaļā “Attiecīgie soļi” ietvertās darbības, lai gan uzņēmumi var atkāpties no šīm darbībām, ja tiem ir konkrēti iemesli tā darīt.
         RISKA NOVĒRTĒJUMS
         IAP ir jāpielāgo uzņēmuma lielumam, struktūrai un tvērumam un jo īpaši uzņēmuma darījumdarbības specifikai un ar to saistītajiem riskiem. Tāpēc, ja uzņēmums vēlas izstrādāt vai pārskatīt savu atbilstības programmu divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontrolei, ieteicams sākt ar riska novērtējumu, lai noteiktu tā konkrēto divējāda lietojuma preču tirdzniecības riska profilu. Tas palīdzēs uzņēmumam apzināties, uz kādām tā darījumdarbības daļām ir jāattiecina IAP, un ļaus pielāgot IAP uzņēmuma konkrētajiem apstākļiem.
         Riska novērtējumā būtu rūpīgi jāizvērtē produktu klāsts, klientu loks un darījumdarbība, ko ietekmē vai varētu ietekmēt divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontrole. Tajā būtu jānosaka attiecīgās vājās vietas un riski, lai uzņēmums IAP varētu iekļaut veidus, kā tos mazināt. Lai gan šis riska novērtējums nevar atklāt visas vājās vietas un riskus, ar kuriem jūsu uzņēmums varētu saskarties nākotnē, tas dos uzņēmumam labāku pamatu, lai izstrādātu vai pārskatītu savu IAP.
         Uzņēmumiem bieži vien jau ir iekšējās kontroles procedūras, un tādēļ, izstrādājot IAP, nav jāsāk no nulles. Riska novērtējums palīdz uzņēmumam novērtēt tā pašreizējo korporatīvo politiku un procedūras, kas vērstas pret riskiem, kuri saistīti ar eksporta kontroli, un vajadzības gadījumā rīkoties to pielāgošanai. Turklāt vēl viens solis, kas jāņem vērā jau no paša sākuma, ir sinerģijas veicināšana starp esošo politiku un eksporta kontroles prasībām. Piemēram, labas prakses piemērs ir uzņēmuma rīcības kodeksā, ja tāds ir, ievietot atsauces uz eksporta kontroles principiem un prasībām.
         Šā riska novērtējuma rezultāti ietekmēs nepieciešamās darbības un piemērotus risinājumus, lai izstrādātu vai īstenotu uzņēmuma konkrētās atbilstības procedūras.
         Uzņēmums var censties gūt pēc iespējas lielāku labumu no globāliem (grupas mēroga) IAP risinājumiem, bet tam vienmēr ir jāatbilst visiem piemērojamajiem ES un dalībvalstu normatīvajiem aktiem.
         ATZĪTAIS UZŅĒMĒJS (7)

         Ja uzņēmumam ir derīga atzītā uzņēmēja (AEO) atļauja, IAP izstrādē vai pārskatīšanā varētu ņemt vērā uzņēmuma atbilstības novērtējumu, kas aptver attiecīgās muitas darbības.
         Tā kā muitas dienesti ir pārbaudījuši jūsu uzņēmuma paradumus un procedūras saistībā ar muitu, AEO statuss varētu būt līdzeklis, lai izstrādātu vai pārskatītu procedūras attiecībā uz tādiem IAP pamatelementiem kā uzskaite un fiziskā drošība.
         1.   Augstākā līmeņa vadības apņemšanās nodrošināt atbilstību

         Efektīvas IAP atspoguļo lejupēju procesu, saskaņā ar kuru uzņēmuma augstākā līmeņa vadība piešķir nozīmi, leģitimitāti un organizatoriskus, cilvēku un tehniskos resursus korporatīvās atbilstības saistību izpildei un atbilstības kultūras ievērošanai.

            Kas tiek sagaidīts

         Augstākā līmeņa vadības apņemšanās ir nepieciešama, lai izveidotu atbilstības līderību (proti – vadīt, rādot piemēru) un korporatīvās atbilstības kultūru saistībā ar divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli.
         Augstākā līmeņa vadības rakstisks paziņojums par atbalstu iekšējām atbilstības procedūrām veicina to, ka uzņēmums apzinās divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles mērķus un atbilstību attiecīgajiem ES un dalībvalstu normatīvajiem aktiem.
         Šāda apņemšanās norāda uz skaidru, spēcīgu un pastāvīgu augstākā līmeņa vadības iesaisti un atbalstu. Tādējādi tiek nodrošināti pietiekami organizatoriskie, cilvēku un tehniskie resursi atbilstības nodrošināšanai uzņēmumā. Vadība skaidri un regulāri informē darbiniekus par korporatīvajām saistībām, lai veicinātu atbilstības kultūru.

            Attiecīgie soļi

         Izstrādāt korporatīvo apņemšanās paziņojumu, norādot, ka uzņēmums atbilst visiem ES un dalībvalstu divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles normatīvajiem aktiem.
         Noteikt vadības specifiskās prasības attiecībā uz atbilstību un informēt, cik liela nozīme un vērtība ir efektīvām atbilstības nodrošināšanas procedūrām (8).
         Lai veicinātu atbilstības kultūru, korporatīvās apņemšanās paziņojums ir skaidri un regulāri jādara zināms visiem darbiniekiem (arī darbiniekiem, kas nav iesaistīti divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontrolē) (9).
         2.   Organizatoriskā struktūra, pienākumi un resursi

         Lai efektīvi izstrādātu un īstenotu atbilstības procedūras, ir nepieciešami pietiekami organizatoriskie, cilvēku un tehniskie resursi. Bez skaidras organizatoriskās struktūras un skaidri noteiktiem pienākumiem IAP var trūkt pārskatāmības un definētu uzdevumu. Spēcīga struktūra palīdz organizācijām pārvarēt problēmas, kad tās rodas, un novērst neatļautus darījumus.

            Kas tiek sagaidīts

         Uzņēmumam ir rakstveidā (piemēram, struktūrshēmā) noteikta iekšējā organizatoriskā struktūra, un tas ļauj veikt iekšējo atbilstības kontroli. Tajā tiek identificēta(-s) un iecelta(-s) persona(-s) ar vispārējo atbildību nodrošināt korporatīvās atbilstības saistības. Lūdzam ņemt vērā, ka dažās dalībvalstīs tam ir jābūt augstākā līmeņa vadības pārstāvim.
         Visas ar atbilstību saistītās funkcijas, pienākumus un atbildību definē, piešķir un savstarpēji saista tādā secībā, kas uzņēmuma vadībai nodrošina, ka uzņēmums izpilda atbilstības prasības. Attiecīgā vai vajadzības gadījumā funkcijas un/vai pienākumus, kas saistīti ar eksporta kontroli (bet ne vispārējo atbildību), var deleģēt vienas struktūras ietvaros vai sadalīt starp divām vai vairākām korporatīvām struktūrām ES.
         Uzņēmums nodrošina, ka visās tajās darījumdarbības jomās, kas saistītas ar divējāda lietojuma preču tirdzniecību, strādā piemēroti darbinieki, kuriem ir pierādāmas nepieciešamās prasmes. Vismaz vienai personai uzņēmumā (ne vienmēr tā ir tikai viena persona) ir uzticēta divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles funkcija. Šo funkciju korporatīvas struktūras ES var dalīt, ja tiek saglabāts pienācīgs kontroles līmenis. Tomēr lūdzam ņemt vērā, ka dažās ES dalībvalstīs tas var nebūt iespējams, jo valsts eksporta kontroles tiesību akti paredz, ka specializēta persona ir jāieceļ vietējā līmenī.
         Divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles personālam cik vien iespējams jābūt pasargātam no interešu konfliktiem. Šiem darbiniekiem ir tiesības tieši ziņot personai(-ām) ar vispārējo atbildību par divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli, un viņiem arī vajadzētu būt pilnvarām apturēt darījumus.
         Divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles personālam jābūt piekļuvei attiecīgajiem tiesību aktiem, tostarp jaunākajiem kontrolēto preču sarakstiem, kā arī sarakstiem ar embargo vai sankcijām pakļautiem galamērķiem un struktūrām. Atbilstīgos darbības un organizatoriskos procesus un procedūras, kas attiecas uz divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli, dokumentē, apkopo un izplata visam attiecīgajam personālam.
         Uzņēmuma rīcībā vajadzētu būt dokumentētu procesu un procedūru apkopojumam (piemēram, atbilstības rokasgrāmatā), kas tiek atjaunināts. Atkarībā no lieluma un darījumdarbības apjoma uzņēmumam būtu jāapsver nepieciešamība pēc IT atbalsta iekšējās atbilstības nodrošināšanas procedūrām.

            Attiecīgie soļi

         Noteikt divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles darbinieku skaitu, ņemot vērā aptveramos juridiskos un tehniskos aspektus. Vismaz vienai personai uzņēmumā dot uzdevumu nodarboties ar divējāda lietojuma preču tirdzniecības prasību ievērošanu uzņēmumā, kā arī nodrošināt, ka tikpat kvalificēts aizstājējs var uzņemties pildīt šīs personas pienākumus tās prombūtnes gadījumā (piemēram, slimības, atvaļinājuma u. c. gadījumos). Atkarībā no pasūtījumu vidējā apjoma, šai personai var nākties veikt uzdevumus saistībā ar divējāda lietojuma preču eksporta kontroli tikai nepilna laika režīmā.
         Skaidri noteikt, definēt un piešķirt visas ar atbilstību saistītās funkcijas, pienākumus un atbildību – to var norādīt struktūrshēmā. Kad vien iespējams, skaidri noteikt aizstājējus.
         Pārliecināties, ka iekšējā organizatoriskā struktūra attiecībā uz divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli ir zināma visā organizācijā un ka iekšējie dati par šiem uzdevumiem tiek regulāri atjaunināti un izplatīti darbiniekiem. Uzņēmumā publiskot par divējāda lietojuma tirdzniecības kontroles jautājumiem atbildīgās personas kontaktinformāciju. Ja tirdzniecības kontrole tiek uzticēta ārpakalpojumu sniedzējam, organizēt saskarni ar šo ārpakalpojumu sniedzēju un saziņu ar to.
         Noteikt zināšanas un prasmes, kas vajadzīgas divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles juridiskajam un tehniskajam personālam. Ieteicams izstrādāt darba aprakstus.
         Nodrošināt, ka divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles personāls ir cik vien iespējams pasargāts no interešu konfliktiem. Atkarībā no uzņēmuma lieluma atbildību par atbilstību var noteikt atbilstīga departamenta vai nodaļas līmenī. Piemēram: persona(-s), kas pieņem galīgo lēmumu par to, vai preces var nosūtīt, ietilpst nevis tirdzniecības departamentā, bet gan juridiskajā departamentā. Ļaut šiem darbiniekiem būt konsultantiem, uzņēmumam pieņemot lēmumus, kuru rezultātā notiek prasībām atbilstoši darījumi.
         Dokumentēt un izplatīt visam attiecīgajam personālam politikas un procedūru kopumu, kas attiecas uz divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli.
         Apkopot dokumentēto politiku un procedūras un izskatīt iespēju izstrādāt atbilstības rokasgrāmatu.
         3.   Mācības un izpratnes veicināšana

         Mācības un izpratnes veicināšana par divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli ir būtiska, lai darbinieki varētu pienācīgi veikt savus uzdevumus un nopietni uztvertu atbilstības prasības.

            Kas tiek sagaidīts

         Ar mācībām uzņēmums nodrošina, ka divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles personāls ir informēts par visiem attiecīgajiem eksporta kontroles noteikumiem un par uzņēmuma IAP, kā arī par visiem attiecīgajiem grozījumiem. Mācību piemēri ir ārēji semināri, kompetento iestāžu piedāvāti informācijas kursi, iekšēji mācību pasākumi utt.
         Turklāt uzņēmums veicina darbinieku izpratni visos attiecīgajos līmeņos.

            Attiecīgie soļi

         Nodrošināt obligātas un periodiskas mācības visam divējāda lietojuma preču kontroles personālam, lai nodrošinātu, ka šīm personām ir zināšanas, lai tās spētu ievērot noteikumus un uzņēmuma IAP.
         Ar mācībām nodrošināt, ka visi attiecīgie darbinieki ir informēti par visiem attiecīgajiem divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles tiesību aktiem, noteikumiem, politiku, kontroles sarakstiem un visiem attiecīgajiem grozījumiem, tiklīdz kompetentās iestādes tos publisko. Ja iespējams, apsvērt īpaši pielāgotas mācības.
         Attīstīt vispārēju izpratnes veicināšanu visiem darbiniekiem un paredzēt īpašus mācību pasākumus, piemēram, par iegādi, inženieriju, projektu vadību, nosūtīšanu, klientu apkalpošanu un rēķinu sagatavošanu.
         Vajadzības gadījumā apsvērt iespēju izmantot valsts vai ES mācību iniciatīvas divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles jomā.
         Mācību vai eksporta izpratnes programmās visos iespējamos gadījumos ņemt vērā pieredzi no darbības pārskatiem, revīzijām, ziņojumiem un koriģējošām darbībām.
         4.   Darījumu izvērtēšanas process un procedūras

         Operatīvajā īstenošanā galvenais IAP elements ir darījumu izvērtēšana. Šis elements ietver uzņēmuma iekšējos pasākumus, lai nodrošinātu, ka neviens darījums netiek veikts bez nepieciešamās licences vai pārkāpjot attiecīgos tirdzniecības ierobežojumus vai aizliegumus.
         Darījumu izvērtēšanas procedūrās apkopo un analizē attiecīgo informāciju par preču klasifikāciju, darījuma riska novērtējumu, esošo licenču identificēšanu un piemērošanu, kā arī pēclicencēšanas kontroli.
         Darījumu izvērtēšanas pasākumi arī ļauj uzņēmumam izstrādāt un uzturēt noteiktu standartu, kā rīkoties aizdomīgu pieprasījumu vai pasūtījumu gadījumā.

            Kas tiek sagaidīts

         Uzņēmums izstrādā procesu, kā izvērtēt, vai uz darījumu, kurā iesaistītas divējāda lietojuma preces, attiecas valsts vai ES divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontrole, un noteikt piemērojamos procesus un procedūras. Ja darījumi ir regulāri, to izvērtēšana jāveic regulāri.
         Šis pamatelements ir sadalīts šādi:

                     —

                     preču klasificēšana (attiecībā uz precēm, programmatūru un tehnoloģijām),

                     —

                     darījuma riska novērtējums, ietverot:

                                 —

                                 ar tirdzniecību saistīta embargo, sankciju vai paaugstināta riska galamērķu un struktūru kontroli (10),

                                 —

                                 norādītā galapatēriņa un iesaistīto personu izvērtēšanu,

                                 —

                                 novirzīšanas riska izvērtēšanu,

                                 —

                                 “visaptverošu kontroli” attiecībā uz sarakstos neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm,

                     —

                     attiecīgā gadījumā – licences prasību un licences piemērošanas noteikšana, tostarp attiecībā uz starpniecības, nodošanas un tranzīta darbībām,

                     —

                     pēclicencēšanas kontrole, tostarp sūtījumu un atļaujas nosacījumu ievērošanas kontrole.

               Ja darījumu izvērtēšanas procesā rodas šaubas vai aizdomas, jo īpaši par norādīto galapatēriņu un iesaistītajām personām vai novirzīšanas risku, lūdzam sazināties ar tās ES dalībvalsts kompetento iestādi, kurā jūsu uzņēmums veic darījumdarbību.
         Darījumu izvērtēšanu var veikt manuāli vai ar automatizētiem instrumentiem atkarībā no jūsu uzņēmuma vajadzībām un pieejamajiem resursiem.

            Attiecīgie soļi

            Preču klasificēšana

         Preču klasificēšana nozīmē noteikt, vai konkrētās preces ir iekļautas sarakstos. To veic, salīdzinot preces tehniskos raksturlielumus ar ES un valstu divējāda lietojuma preču kontroles sarakstiem. Attiecīgā gadījumā noteikt, vai uz preci attiecas ierobežojoši pasākumi (tostarp sankcijas), ko noteikusi ES vai tā ES dalībvalsts, kurā jūsu uzņēmums veic uzņēmējdarbību.
         Saprast, ka par divējāda lietojuma precēm neatkarīgi no tā, vai tās ir produkti, programmatūra vai tehnoloģijas, dažādu iemeslu dēļ var būt jāsaņem licence.
         Īpašu uzmanību pievērst divējāda lietojuma komponentu un rezerves daļu klasifikācijai un tādas divējāda lietojuma programmatūras un tehnoloģiju klasifikācijai, kuras var nosūtīt pa e-pastu vai darīt pieejamas, piemēram, ar “mākoņa” pakalpojumu ārvalstīs.
         Apkopot informāciju par jūsu divējāda lietojuma preču iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, saistībā ar parasto ieroču vai MII izplatīšanu. Dalīties ar šo informāciju uzņēmuma iekšienē.
         Ir ieteicams no jūsu piegādātāja(-iem) pieprasīt informāciju par jūsu uzņēmuma apstrādāto vai iekļauto materiālu, komponentu un apakšsistēmu, tostarp ražošanā izmantoto iekārtu, divējāda lietojuma klasifikāciju. Jūsu uzņēmuma pienākums ir pārbaudīt no piegādātāja(-iem) saņemto klasifikāciju.
         Kā noteikts EK divējāda lietojuma Regulas (EK) Nr. 428/2009 22. panta 10. punktā, komercdokumentos, kas saistīti ar divējāda lietojuma preču nodošanu ES iekšienē, norādīt (ar atsauci uz attiecīgajiem tiesību aktiem), ka darījums ietver sarakstos iekļautas divējāda lietojuma preces, uz kurām attiecas kontroles pasākumi, ja tās eksportē no ES.

            Darījuma riska novērtējums

         Embargo, sankciju vai paaugstināta riska galamērķu un struktūru kontrole
         Pārliecināties, ka nevienai no iesaistītajām personām (starpniekiem, pircējam, saņēmējam vai galalietotājam) netiek piemēroti ierobežojoši pasākumi (sankcijas), izskatot atjauninātus sankciju sarakstus (11).
         Norādītā galapatēriņa un iesaistīto personu izvērtēšana
         Pazīt savus klientus un zināt savu produktu galapatēriņu.
         Iepazīties ar informāciju, ko sniegusi jūsu kompetentā iestāde attiecībā uz ES un valstu noteikumiem un prasībām saistībā ar galapatēriņa deklarācijām. Pat bez valsts līmeņa pienākuma iesniegt pareizi aizpildītu un parakstītu galapatēriņa deklarāciju; šī deklarācija var būt noderīgs līdzeklis, lai pārbaudītu galalietotāja/saņēmēja uzticamību, un informāciju var izmantot, lai noteiktu, vai sarakstos neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm ir vajadzīga atļauja, ja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 428/2009 4. pantu ir paustas bažas par galapatēriņu (12).
         Būt modriem attiecībā uz novirzīšanas riska rādītājiem un aizdomīgiem pieprasījumiem vai pasūtījumiem, piemēram, novērtēt, vai norādītais galapatēriņš atbilst galalietotāja darbībām un/vai tirgiem. 2. pielikumā ir ietverts jautājumu saraksts, kas palīdz veikt norādītā galapatēriņa un iesaistīto personu izvērtēšanu.
         Novirzīšanas riska izvērtēšana
         Būt modriem attiecībā uz novirzīšanas riska rādītājiem un aizdomīgiem pieprasījumiem vai pasūtījumiem. 2. pielikumā ir ietverts jautājumu saraksts, kas palīdz veikt novirzīšanas riska izvērtēšanu.
         Īpašu uzmanību pievērst sarakstos neuzskaitītu divējāda lietojuma preču visaptverošai kontrolei, ja norādītā galapatēriņa un iesaistīto personu izvērtēšana vai novirzīšanas riska izvērtēšana sniedz informāciju, kas rada bažas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 428/2009 4. pantam.
         “Visaptveroša kontrole” attiecībā uz sarakstos neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm
         Nodrošināt, ka uzņēmumā ir ieviestas procedūras, lai noteiktu, vai tas “apzinās”, ka ir informācija, kas rada bažas par norādīto galapatēriņu (atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 428/2009 4. pantam). Ja eksportētājs to “apzinās”, uzņēmums nodrošina, ka eksports nenotiek, par to nepaziņojot kompetentajai iestādei un nesaņemot kompetentās iestādes galīgo lēmumu.
         Gadījumos, kad kompetentās iestādes “informē” eksportētāju, ka ir informācija, kas rada bažas par norādīto galapatēriņu (atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 428/2009 4. pantam), uzņēmumā ir jābūt procedūrām, lai nodrošinātu ātru informācijas plūsmu un eksporta tūlītēju pārtraukšanu. Ir jānodrošina, ka eksports nenotiek bez kompetentās iestādes atļaujas saņemšanas.

            Licences prasību un piemērošanas noteikšana, tostarp attiecībā uz starpniecības, nodošanas un tranzīta darbībām

         Nodrošināt, ka jūsu uzņēmumam ir kompetentās eksporta kontroles iestādes kontaktinformācija.
         Vākt un izplatīt informāciju par visdažādākajiem licenču veidiem (tostarp individuālajām, globālām un vispārējām licencēm) un kontrolētām darbībām (tostarp eksportu, starpniecību, nodošanu un tranzītu) un par licenču pieteikumu procedūrām saistībā ar piemērojamo ES un valstu divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli.
         Apzināties, ka pastāv mazāk acīmredzamu eksporta veidu kontrole (piemēram, eksports ar “mākoņa” starpniecību vai kādas personas personiskajā bagāžā) un divējāda lietojuma preču kontroles pasākumi attiecībā uz tādām darbībām, kas nav eksports, piemēram, tehnisko palīdzību vai starpniecību.

            Pēclicencēšanas kontrole, tostarp sūtījumu un atļaujas nosacījumu ievērošanas kontrole

         Pirms faktiskās sūtīšanas būtu jāveic pēdējā pārbaude, ka visi pasākumi atbilstības nodrošināšanai ir pienācīgi veikti. Tas ir īstais brīdis, lai pārbaudītu, vai preces ir klasificētas pareizi, vai ir identificēti kādi brīdinājuma signāli, vai ir veikta struktūru izvērtēšana un vai sūtījumam ir derīga licence.
         Pēdējais darījuma riska novērtējums ir vajadzīgs, ja procesā tiek veiktas izmaiņas attiecīgajos tiesību aktos, piemēram, ja prece tagad ir sarakstos norādīta divējāda lietojuma prece vai galalietotājam tiek piemērotas sankcijas.
         Īstenot procedūru, ar kuru preces var apturēt, ja nav izpildīta kāda prasība vai ja tiek identificēti kādi brīdinājuma signāli. Preces drīkst izlaist tikai persona, kas ir atbildīga par atbilstību.
         Nodrošināt, ka ir ievēroti licences noteikumi (tostarp par ziņošanu).
         Apzināties, ka jebkādas izmaiņas eksportētāja uzņēmuma datos (piemēram, nosaukums, adrese un juridiskais statuss), informācijā par galalietotāju un/vai starpniekiem un detalizētā informācijā par atļautajām precēm var ietekmēt jūsu licences derīgumu.
         5.   Darbības rezultātu pārskatīšana, revīzijas, ziņošana un korektīvas darbības

         IAP nav statisks pasākumu kopums, tāpēc tas ir jāpārskata, jāpārbauda un jāmaina, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību.
         Darbības rezultātu pārskatīšanā un revīzijās pārliecinās, vai IAP atbilstīgi darbojas un ir saskaņā ar piemērojamajām valsts un ES eksporta kontroles prasībām.
         Labi funkcionējošā IAP ir skaidras ziņošanas procedūras (darbinieku veikta ziņošana un eskalācija) gadījumos, kad ir aizdomas par neatbilstību vai par to ir zināms. Stabilā atbilstības kultūrā darbiniekiem ir jājūtas droši un pārliecināti, godprātīgi izvirzot jautājumus vai paužot bažas par atbilstību prasībām.
         Darbības rezultātu pārskatīšana, revīzijas un ziņošanas procedūras ir paredzētas, lai atklātu neatbilstības un precizētu un pārskatītu parasto kārtību, ja tās rada neatbilstību (vai ja pastāv šāds risks).

            Kas tiek sagaidīts

         Uzņēmums izstrādā darbības rezultātu pārskatīšanas procedūras, lai pārbaudītu ikdienas darba atbilstību uzņēmumā un pārliecinātos, ka eksporta kontroles darbības tiek pienācīgi īstenotas saskaņā ar IAP. Darbības rezultātu pārskatīšana tiek veikta iekšēji un ļauj savlaicīgi atklāt neatbilstības gadījumus un izstrādāt turpmākus pasākumus nodarītā kaitējuma ierobežošanai. Tādējādi darbības rezultātu pārskatīšana samazina riskus uzņēmumam.
         Uzņēmumā ir jābūt procedūrām attiecībā uz revīzijām, kas ir sistemātiskas, mērķtiecīgas un dokumentētas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka IAP tiek īstenots pareizi. Revīzijas var veikt iekšēji vai ar kvalificētu ārējo speciālistu palīdzību.
         Ziņošana ir procedūru kopums divējāda lietojuma preču kontroles personālam un citiem attiecīgajiem darbiniekiem saistībā ar ziņošanas un eskalācijas pasākumiem, kas veicami, ja rodas aizdomas vai ir zināms par divējāda lietojuma preču tirdzniecības neatbilstību. Tas neattiecas uz ārējās ziņošanas pienākumiem, piemēram, ja jūsu uzņēmums ir reģistrēts, lai izmantotu Savienības vispārējo eksporta atļauju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 428/2009 noteikumiem.
         Korektīvas darbības ir korektīvu pasākumu kopums, lai garantētu IAP pareizu īstenošanu un atbilstības nodrošināšanas procedūrās konstatēto trūkumu novēršanu.

            Attiecīgie soļi

         Paredzēt izlases veida kontroles mehānismus, kas ir daļa no ikdienas darba, lai uzraudzītu tirdzniecības kontroles darbplūsmu uzņēmumā ar mērķi nodrošināt, ka iespējami pārkāpumi tiek atklāti jau agrīnā posmā. Vēl viena pieeja ir izmantot “četru acu principu”, kad tirdzniecības kontroles lēmumi tiek izskatīti no jauna un dubulti pārbaudīti.
         Izstrādāt un veikt revīzijas, lai pārbaudītu IAP struktūru, atbilstību un efektivitāti.
         Nodrošināt, lai revīzijā būtu iekļauti visi iekšējās atbilstības programmas aspekti.
         Nodrošināt, ka darbinieki jūtas droši un pārliecināti, godprātīgi izvirzot jautājumus vai paužot bažas par atbilstību prasībām.
         Izstrādāt trauksmes celšanas un eskalācijas procedūras, lai reglamentētu darbinieku rīcību gadījumos, kad ir aizdomas vai ir zināms par divējāda lietojuma preču tirdzniecības neatbilstību. Šo iespēju var dot arī trešām personām.
         Rakstveidā dokumentēt visus valsts un ES divējāda lietojuma kontroles tiesību aktu iespējamus pārkāpumus un saistītos korektīvos pasākumus.
         Veikt iedarbīgus korektīvus pasākumus, lai pielāgotu eksporta kontroles darbības vai IAP atbilstīgi darbības rezultātu pārskatīšanas, IAP sistēmas revīzijas vai ziņojumu konstatējumiem. Ieteicams šos konstatējumus, tostarp procedūru pārskatīšanu un korektīvus pasākumus, darīt zināmus divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles personālam un vadībai. Pēc korektīvo pasākumu īstenošanas ir ieteicams informēt visus attiecīgos darbiniekus par grozītajām procedūrām.
         Dialogs ar jūsu kompetento iestādi var palīdzēt ierobežot kaitējumu un nodrošināt veidu, kā stiprināt uzņēmuma eksporta kontroli.
         6.   Uzskaite un dokumentēšana

         Samērīgas, precīzas un izsekojamas uzskaites veikšana par divējāda lietojuma tirdzniecības kontroles darbībām ir būtiski svarīga jūsu uzņēmuma atbilstības nodrošināšanas centienos. Visaptveroša uzskaites sistēma palīdzēs jūsu uzņēmumam veikt darbības rezultātu pārskatīšanu un revīzijas, ievērot ES un/vai valsts dokumentu saglabāšanas prasības, kā arī veicinās sadarbību ar kompetentajām iestādēm divējāda lietojuma preču tirdzniecības izmeklēšanas gadījumā.

            Kas tiek sagaidīts

         Uzskaite ir procedūru un pamatnostādņu kopums attiecībā uz juridisko dokumentu glabāšanu, reģistru pārvaldību un izsekojamību ar divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli saistītās darbībās. Atsevišķu dokumentu uzskaite ir noteikta tiesību aktos, bet jūsu uzņēmuma interesēs var būt arī veikt dažu citu dokumentu uzskaiti (piemēram, iekšēji dokumenti, kuros aprakstīts tehniskais lēmums klasificēt kādu preci). Ja visi nepieciešamie ieraksti ir veikti un pareizi noglabāti, tas ļauj veikt efektīvāku meklēšanu un izguvi divējāda lietojuma preču tirdzniecības ikdienas kontrolē, kā arī periodisko revīziju laikā.

            Attiecīgie soļi

         Pārbaudīt juridiskās prasības attiecībā uz uzskaiti (glabāšanas termiņš, dokumentu klāsts utt.) attiecīgajos ES un tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību.
         Lai nodrošinātu, ka visi attiecīgie dokumenti ir pieejami, apsvērt iespēju noteikt dokumentu saglabāšanas prasību līgumos ar starpniekiem, tostarp kravas ekspeditoriem un izplatītājiem.
         Izveidot divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontrolei piemērotu noglabāšanas un izguves sistēmu. Gan papīra, gan elektroniskajām sistēmām svarīgas ir veiktspējīgas indeksēšanas un meklēšanas funkcijas.
         Nodrošināt, ka ar eksporta kontroli saistīti dokumenti tiek uzturēti konsekventi un ka tos var nekavējoties darīt pieejamus kompetentajai iestādei vai citām ārējām personām pārbaudei vai revīzijai.
         Ieteicams saglabāt ierakstus par iepriekšējiem kontaktiem ar kompetento iestādi, arī saistībā ar galapatēriņa un galalietotāju kontroli attiecībā uz sarakstos neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm un tehniskās klasificēšanas ieteikumu gadījumā.
         7.   Fiziskā un informācijas drošība

         Divējāda lietojuma preču, tostarp programmatūras un tehnoloģiju, tirdzniecības kontrole notiek valsts un starptautiskās drošības un ārpolitikas mērķu sasniegšanai. Tā kā divējāda lietojuma preces ir paaugstināta riska preces, tās būtu jāsargā, un piemēroti drošības pasākumi veicina tāda riska ierobežošanu, kas saistīts ar kontrolētu preču neatļautu izņemšanu vai neatļautu piekļuvi tām. Fiziskās drošības pasākumi ir svarīgi, tomēr, ņemot vērā to, ka kontrolēta programmatūra vai tehnoloģijas var pastāvēt elektroniskā veidā, var būt īpaši sarežģīti nodrošināt atbilstību divējāda lietojuma preču tirdzniecības noteikumiem – ir vajadzīgi arī informācijas drošības pasākumi.

            Kas tiek sagaidīts

         Fiziskā un informācijas drošība attiecas uz tādu iekšējo procedūru kopumu, kas paredzētas, lai nodrošinātu, ka darbinieki, darbuzņēmēji, piegādātāji vai apmeklētāji nesankcionēti nepiekļūst divējāda lietojuma precēm vai tās neizņem. Šīs procedūras veicina drošības kultūru uzņēmumā un nodrošina, ka divējāda lietojuma preces, tostarp programmatūra un tehnoloģijas, nepazūd un netiek viegli nozagtas vai eksportētas bez derīgas licences.

            Attiecīgie soļi

            Fiziskā drošība

         Saskaņā ar uzņēmuma veikto riska novērtējumu nodrošināt, ka darbiniekiem vai trešām personām nav iespējams neatļauti izņemt kontrolētas divējāda lietojuma preces. Pasākumi, ko varētu apsvērt, ir, piemēram, priekšmetu fiziska aizsardzība, ierobežotas piekļuves zonu izveide un personāla kontrole piekļuves gadījumā un pie izejas.

            Informācijas drošība

         Izveidot pamata aizsardzības pasākumus un procedūras kontrolētas divējāda lietojuma programmatūras vai elektronisku tehnoloģiju drošai glabāšanai, ietverot pretvīrusu pārbaudes, datņu šifrēšanu, revīzijas taku un žurnālu, lietotāja piekļuves kontroli un ugunsmūri. Ja tas attiecas uz jūsu uzņēmumu, apsvērt aizsardzības pasākumus, lai programmatūru vai tehnoloģijas nevarētu augšupielādēt “mākonī” un tās glabāt vai nodot tālāk “mākonī”.

            (1)  Regula (EK) Nr. 428/2009.

            (2)  Šajā dokumentā termins “uzņēmumi” būtu jāsaprot plašā nozīmē. Tas ietver pētniecības, akadēmiskās un citas struktūras, kas kvalificējas par “eksportētājiem” atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 428/2009. Šajos norādījumos (šobrīd) netiek sniegti nekādi konkrēti padomi dažādajām iesaistītajām nozarēm un dalībniekiem.

            (3)  Sk. arī https://www.wassenaar.org/app/uploads/2015/06/2-Internal-Compliance-Programmes.pdf

            (4)  Sk. arī http://www.nuclearsuppliersgroup.org/images/Files/National_Practices/NSG_Measures_for_industry_update_revised_v3.0.pdf

            (5)  Komisijas 2011. gada 11. janvāra Ieteikums 2011/24/ES par aizsardzības uzņēmumu sertificēšanu saskaņā ar 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/43/EK, ar ko vienkāršo noteikumus un nosacījumus ar aizsardzību saistīto ražojumu sūtījumiem (OV L 11, 15.1.2011., 62. lpp.).

            (6)  Sk. arī http://icpguidelines.com

            (7)  Sk. arī https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-security/authorised-economic-operator-aeo_en

            (8)  Korporatīvo saistību paziņojumā varētu, piemēram, norādīt, ka neviena persona, kura darbojas uzņēmuma vārdā, nekādā gadījumā nedrīkst veikt tādu eksportu, starpniecību, tranzītu vai nodošanu, kas ir pretrunā ES un dalībvalstu divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles tiesību normatīvajiem aktiem. Lai stiprinātu izpratni par eksporta kontroles nepieciešamību, paziņojumā var īsumā izklāstīt savus mērķus. Tajā varētu arī uzsvērt, cik svarīgi ir darbiniekiem ievērot eksporta kontroli, lai viņi izprastu iespējamos neatbilstības scenārijus, stāstot viņiem par risku, kas saistīts ar neatļautiem darījumiem, un iespējamām sekām (krimināllieta, reputācijas zudums, finanšu vai disciplināras sekas utt.) gan uzņēmumam, gan iesaistītajiem darbiniekiem. Ieteicams vadības apņemšanos veidot pēc iespējas vienkāršāku.

            (9)  Uzņēmumi arī varētu apsvērt paziņojuma publisku izplatīšanu, korporatīvajās tīmekļa vietnēs un citos komerciālos kanālos, lai informētu trešās personas par uzņēmuma apņemšanos nodrošināt atbilstību eksporta kontroles prasībām.

            (10)  Tā sauktie “paaugstināta riska galamērķi un struktūras” nav tikai embargo vai sankcijām pakļauti galamērķi, bet arī citi galamērķi, uz kuriem (atsevišķu) divējāda lietojuma preču sūtīšana var būt jākontrolē, piemēram, saistībā ar masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu vai cilvēktiesību jautājumiem, kā noteikusi kompetentā iestāde. Attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem lūdzam ņemt vērā, ka var būt piemērojamas citas regulas, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/125 (OV L 30, 31.1.2019., 1. lpp.), ar ko ievieš tādu preču eksporta kontroli, kuras varētu izmantot nāvessoda izpildei vai spīdzināšanai.

            (11)  Sankciju izvērtēšanā var palīdzēt konsolidētais ES sankciju saraksts (https://eeas.europa.eu/topics/sanctions-policy/8442/consolidated-list-sanctions_en) un ES sankciju karte (https://www.sanctionsmap.eu).

            (12)  Ja jūsu klients nav informēts par galapatēriņa deklarācijas prasību, apsvērt iespēju sagatavot pavadvēstuli (uz vienas lappuses), kurā izskaidroti divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles pamatjautājumi un norādīts, ka pieprasītais dokuments paātrina licences pieteikuma apstrādi vai pat var būt nepieciešams licences saņemšanai.

            1. pielikums

               Noderīgi jautājumi par uzņēmuma IAP

            Uzņēmumi vai iestādes var izmantot turpmāko neizsmeļošo sarakstu ar noderīgiem jautājumiem par uzņēmuma IAP. Jautājumi ir saistīti ar visiem pamatelementiem, bet ne visiem aprakstītajiem soļiem.
            Šie jautājumi var būt noderīgi, izstrādājot IAP vai vēlāk pārskatot esošu IAP. Tie neaizstāj jūsu uzņēmuma IAP novērtējumu, ievērojot šo norādījumu sadaļās “Kas tiek sagaidīts” un “Attiecīgie soļi” aprakstīto. Atbildes uz šiem jautājumiem arī nebūtu jāuzskata par apliecinājumu tam, ka divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontrolei tiek piemērota atbilstīga IAP.
            1.   Augstākā līmeņa vadības apņemšanās nodrošināt atbilstību

                        —

                        Vai augstākā līmeņa vadības apņemšanās ir skaidri norādīts, ka uzņēmums ir apņēmies ievērot noteikto divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli?

                        —

                        Vai paziņojums ir viegli pieejams visiem darbiniekiem?

                  2.   Organizatoriskā struktūra, pienākumi un resursi

                        —

                        Vai jūsu uzņēmums ieceļ personu(-as), kā pienākums ir atbildēt uz darbinieku jautājumiem par uzņēmuma atbilstības procedūrām, par aizdomīgiem pieprasījumiem vai par iespējamiem pārkāpumiem? Vai visiem darbiniekiem, uz kuriem tas attiecas, ir pieejama atbildīgās(-o) personas(-u) kontaktinformācija?

                        —

                        Uz kādām jūsu uzņēmuma daļām vai darbībām attiecas divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontrole un atbilstība prasībām?

                        —

                        Kurā jūsu uzņēmuma daļā atrodas divējāda lietojuma preču tirdzniecības un atbilstības nodrošināšanas personāls? Vai varētu rasties interešu konflikts?

                        —

                        Ja jūsu uzņēmums nolemj izmantot ārpakalpojumus divējāda lietojuma preču tirdzniecības atbilstības pārvaldībai, kā tiek organizēta šā ārpakalpojumu sniedzēja sadarbība ar jūsu uzņēmumu?

                        —

                        Cik daudz cilvēku strādā vienīgi pie divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles vai ir atbildīgi par to, bet veic arī citus uzdevumus? Vai ir noteikti šo personu aizstājēji?

                        —

                        Kā tiek organizēta, piemēram, informācijas apmaiņa starp eksporta kontroles darbiniekiem un augstākā līmeņa vadību?

                        —

                        Vai jūsu uzņēmums dokumentē un izplata visam attiecīgajam personālam politikas un procedūru kopumu, kas attiecas uz divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli? Kādā veidā?

                        —

                        Vai ir pieejami elektroniski rīki, kas atbalsta jūsu uzņēmuma atbilstības nodrošināšanas procedūras?

                  3.   Mācības un izpratnes veicināšana

                        —

                        Vai jūsu uzņēmums nodrošina (pielāgotas) mācības vai izpratnes veicināšanas pasākumus par atbilstību?

                        —

                        Kāda veida mācības vai izpratnes veicināšanas pasākumus par atbilstību uzņēmums piedāvā? Piemēri: ārējus seminārus, kompetento iestāžu piedāvātus informācijas kursus, iekšējus mācību pasākumus utt.

                        —

                        Kā tiek nodrošināts, ka divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles darbiniekiem ir piekļuve visiem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem?

                  4.   Darījumu izvērtēšanas process un procedūras

            4.1.   Preču klasificēšana

                        —

                        Vai visi ar eksportu saistītie produkti tiek izvērtēti, ņemot vērā ES un valstu divējāda lietojuma kontroles sarakstus vai ierobežojošus pasākumus, un kurš par to ir atbildīgs?

                        —

                        Vai jūsu uzņēmums ir iesaistīts divējāda lietojuma programmatūras vai tehnoloģiju elektroniskā nosūtīšanā? Ja tā ir, kā uzņēmums nodrošina atbilstību prasībām attiecībā uz programmatūras vai tehnoloģiju elektronisku nosūtīšanu?

                        —

                        Vai ir ieviestas procedūras attiecībā uz darbiniekiem, kuri vizītēs ārzemēs piekļūst kontrolētām tehnoloģijām vai programmatūrai?

                        —

                        Vai tiek reģistrēta uzņēmuma saņemto vai ražoto produktu klasifikācija?

                        —

                        Vai izmaiņas valstu un ES divējāda lietojuma kontroles sarakstos tiek iestrādātas uzņēmuma klasificēšanas procedūrās?

                        —

                        Ņemot vērā EK divējāda lietojuma preču Regulas (EK) Nr. 428/2009 22. panta 10. punktu, vai komercdokumentos, kas saistīti ar divējāda lietojuma preču nodošanu ES iekšienē, ir norādīts, ka uz šīm precēm attiecas kontrole, ja tās eksportē no ES?

                  4.2.   Darījuma riska novērtējums

            2. pielikumā sk. neizsmeļošu sarakstu ar brīdinājuma signāliem, kas var palīdzēt jūsu uzņēmumam darījumu izvērtēšanas procesā, lai atklātu aizdomīgus klientu pieprasījumus.

                        —

                        Kādas ir procedūras turpmākai rīcībai ar darījuma riska novērtējuma pozitīviem un negatīviem rezultātiem?

                        —

                        Kā tiek novērsti “kļūdaini pozitīvi” rezultāti (t. i., nepamatoti identificētas bažas) darījuma riska novērtējumā?

               Embargo, sankciju vai paaugstināta riska galamērķu un struktūru kontrole

                        —

                        Kā, veicot darījuma riska novērtējumu, jūsu uzņēmums ņem vērā ierobežojošus pasākumus (tostarp sankcijas)?

               Norādītā galapatēriņa un iesaistīto personu izvērtēšana

                        —

                        Kādas ir iekšējās procedūras attiecībā uz norādītā galapatēriņa un iesaistīto personu izvērtēšanu?

                        —

                        Kā tiek izvērtētas (jaunas) iesaistītās personas? Vai jūs periodiski no jauna izvērtējat esošos klientus?

               “Visaptveroša kontrole” attiecībā uz sarakstos neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm

                        —

                        Kā tiek vākta un izmantota informācija par paustām bažām par norādīto galapatēriņu (visaptverošas kontroles noteikumu izpratnē (1))?

               Novirzīšanas riska izvērtēšana

                        —

                        Vai jūsu uzņēmumā ir procedūras novirzīšanas riska izvērtēšanai?

                  4.3.   Licences prasību un piemērošanas noteikšana, tostarp attiecībā uz kontrolētas starpniecības, nodošanas un tranzīta darbībām

                        —

                        Kā tiek nodrošināts, ka katrā atsevišķā gadījumā tiek pieprasīta/izmantota pareizā veida licence (individuāla, globāla vai Savienības vispārējā licence)?

                        —

                        Kā tiek nodrošināts, ka mazāk acīmredzami eksporta veidi un citas darbības, uz kurām attiecas ierobežojumi, tiek par tādām atzītas un nenotiek pretēji ES un dalībvalstu divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles tiesību aktiem?

                  4.4.   Pēclicencēšanas kontrole, tostarp sūtījumu un atļaujas nosacījumu ievērošanas kontrole

                        —

                        Vai pirms nosūtīšanas notiek pēdējais darījuma riska novērtējums?

                        —

                        Kā jūsu uzņēmums nodrošina, ka tiek ievēroti licences(-ču) noteikumi (tostarp par ziņošanu)?

                  5.   Darbības rezultātu pārskatīšana, revīzijas, iekšējā ziņošana un korektīvas darbības

                        —

                        Vai uz attiecīgajām ikdienas darījumdarbības procedūrām (izlases veidā) attiecas divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles darbības rezultātu pārskatīšana?

                        —

                        Vai jūsu uzņēmumā ir iekšējās vai ārējās revīzijas procedūras?

                        —

                        Vai jūsu uzņēmumā ir trauksmes celšanas vai eskalācijas procedūras?

                        —

                        Kādas koriģējošas darbības jūsu uzņēmums veic neatbilstības gadījumā?

                  6.   Uzskaite un dokumentēšana

                        —

                        Kādas ir uzņēmuma procedūras ar divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroli saistītu dokumentu noglabāšanai un izgūšanai? Vai jūsu uzņēmums ir apsvēris iespēju reģistrēt iepriekšējo saziņu ar kompetento iestādi?

                        —

                        Vai divējāda lietojuma preču tirdzniecības kontroles darbiniekiem un attiecīgajiem tirdzniecības partneriem ir zināmas juridiskās prasības attiecībā uz uzskaiti?

                        —

                        Vai tiek pārbaudīts ierakstu pilnīgums, precizitāte un kvalitāte?

                  7.   Fiziskā un informācijas drošība

                        —

                        Vai jūsu uzņēmums īsteno kiberdrošības pasākumus, lai aizsargātu divējāda lietojuma programmatūru un tehnoloģiju un nodrošinātu, ka tā nepazūd, netiek viegli nozagta vai eksportēta bez derīgas licences?

                        —

                        Vai jūsu uzņēmums var noteikt kritiskos posmus un ar tiem saistītās fiziskās un informācijas drošības vājās vietas attiecībā uz divējāda lietojuma precēm?

               (1)  Regulas (EK) Nr. 428/2009 4. pants.

            2. pielikums

               Brīdinājuma signāli saistībā ar aizdomīgiem pieprasījumiem

            Pamanīt brīdinājuma signālus saistībā ar aizdomīgiem pieprasījumiem vai pasūtījumiem ir būtiski, lai novērstu riskus, kas saistīti ar masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšanu un destabilizējošu parasto ieroču uzkrāšanu. Šādas informācijas apmaiņa ar jūsu kompetento iestādi ir ļoti ieteicama, un dažos gadījumos tā var būt obligāta saskaņā ar ES un valstu normatīvajiem aktiem. Šaubu gadījumā aicinām konsultēties ar kompetento iestādi.
            Turpmāk sniegtais brīdinājuma signālu saraksts ir balstīts uz pastāvošo paraugpraksi un izriet no:

                        —

                        Vasenāras vienošanās nozarēm ieteicamo jautājumu saraksta (saskaņots 2003. gada plenārsēdē, un pārskatītā versija saskaņota 2018. gada plenārsēdē),

                        —

                        2010. gada Atbilstības prakses kodeksa (Apvienotās Karalistes Darījumdarbības inovāciju un prasmju departaments),

                        —

                        pieejas IAP, par ko informējušas citu ES dalībvalstu kompetentās iestādes.

                  Pamatojoties uz jūsu uzņēmuma pieredzi, var veikt papildinājumus vai grozījumus turpmākajā sarakstā. Jūs paši vislabāk zināsiet, kas jūsu darījumdarbības jomā šķiet aizdomīgs.
            Jūsu uzņēmumam jābūt modram, ja pamanāt vienu vai vairākus no turpmāk minētajiem brīdinājuma signāliem

               Jūsu produkts(-i):

                        —

                        jūsu produkts vēl tiek attīstīts vai tam vēl nav daudz pircēju jūsu iekšzemes tirgū,

                        —

                        jūsu produkts ir tehniski pārāks par identificēto konkurentu produktiem,

                        —

                        jūsu klients ir pieprasījis standarta produkta neparastu pielāgošanu, vai izmaiņu pieprasījums rada bažas par individuāli pielāgotā produkta iespējamajiem lietojumiem,

                        —

                        jūsu produktam pastāv zināms divējāda lietojuma, militārs vai paaugstināta riska lietojums.

               Galapatēriņš un galalietotājs:

                        —

                        attiecīgais klients ir jauns jūsu uzņēmumam, un jūsu zināšanas par viņu ir nepilnīgas vai nekonsekventas, vai ir grūti atrast informāciju par šo klientu atklātos avotos,

                        —

                        norādītais galalietotājs ir tirdzniecības uzņēmums, izplatītājs vai atrodas brīvās tirdzniecības zonā, tādēļ jūsu uzņēmums varētu nezināt, kur jūsu produkts(-i) galu galā nonāks,

                        —

                        galalietotājs ir saistīts ar bruņotajiem spēkiem, aizsardzības rūpniecību vai valdības pētniecības iestādi, taču norādītais galapatēriņš ir civiliem mērķiem,

                        —

                        šķiet, ka klients nav iepazinies ar produktu un tā raksturlielumiem (piemēram, acīmredzami trūkst tehnisko zināšanu),

                        —

                        klients pieprasa produktu, kas, šķiet, ir pārāk veiktspējīgs paredzētajam lietojumam,

                        —

                        pieprasījumos sniegtā kontaktinformācija (piemēram, tālruņa numuri, e-pasts un adreses) ir tādās valstīs, kas nav norādītā uzņēmuma valsts, vai laika gaitā mainās,

                        —

                        uzņēmumam ir ārzemniecisks nosaukums (piemēram, kādā valodā, kas nav parasta valstij, kurā atrodas uzņēmuma galvenais birojs),

                        —

                        uzņēmuma tīmekļa vietnē trūkst satura salīdzinājumā ar to, kas parasti atrodams likumīga uzņēmuma tīmekļa vietnē,

                        —

                        klients nevēlas sniegt informāciju par preču galapatēriņu (piemēram, izmantojot galalietotāja paziņojumu), sniegt skaidras atbildes uz komerciāliem vai tehniskiem jautājumiem, kas būtu ikdienišķa parādība parastās sarunās, vai sniegt galalietotāja paziņojumu,

                        —

                        nav pārliecinošu paskaidrojumu par to, kāpēc preces ir vajadzīgas, ņemot vērā klienta parasto darījumdarbību vai preču tehnisko sarežģītību.

               Nosūtīšana:

                        —

                        tiek pieprasīta neparasta nosūtīšanas, iepakošanas vai marķēšanas kārtība; tiek noraidīti parastie starptautiskās tirdzniecības noteikumi attiecībā uz nosūtīšanu, konteineru/kravas automobiļu aizzīmogošanu un saņēmēja/galalietotāja apstiprinājumu par saņemšanu.

               Finanses un līguma nosacījumi:

                        —

                        netipiski labvēlīgi maksājumu nosacījumi, piemēram, nepamatoti augstas cenas maksāšana, avansa maksājums pilnā apmērā vai vēlme nekavējoties veikt maksājumu pilnā apmērā un skaidrā naudā,

                        —

                        maksājumu veic citas personas, nevis klients vai norādītie starpnieki, un tas nenotiek no tās vietas, kur nosūtīti produkti,

                        —

                        tiek noraidīti parastie uzstādīšanas, mācību vai apkopes pakalpojumi,

                        —

                        uzstādīšanas vieta atrodas teritorijā, kas pakļauta stingrai drošības kontrolei, vai teritorijā, kurai piekļuve ir ļoti ierobežota,

                        —

                        uzstādīšanas vieta ir neparasta, ņemot vērā eksportētāja darījumdarbības virzienu, vai neparasta, ņemot vērā uzstādāmo iekārtu veidu,

                        —

                        pastāv neparastas prasības attiecībā uz pārmērīgu konfidencialitāti attiecībā uz galamērķiem, klientiem vai preču specifikācijām,

                        —

                        tiek pieprasīts pārmērīgs daudzums rezerves daļu vai vispār nav intereses par rezerves daļām.

                  Informācijas apmaiņa ar jūsu kompetento iestādi par aizdomīgiem pieprasījumiem ir ļoti ieteicama un ir laba darījumdarbības prakse. Turklāt attiecīgā gadījumā var būt vērtīga informācijas apmaiņa uzņēmuma piegādes ķēdē un ar citiem eksportētājiem, ņemot vērā risku, ka [ieroču] izplatītāji sūta pieprasījumus dažādiem uzņēmumiem, cerot, ka viens no pieprasījumiem var būt sekmīgs, vai ar mērķi iegūt kritisko daudzumu kāda materiāla no dažādiem avotiem (jo katrs atsevišķais pieprasījums vēl neradītu aizdomas). Šaubu gadījumā aicinām konsultēties ar kompetento iestādi.

            3. pielikums

               ES dalībvalstu kompetento eksporta kontroles iestāžu saraksts

            http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2016/august/tradoc_154880.pdf