				|

		52012PC0389

			Ieteikums PADOMES LĒMUMS ar kuru, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, atļauj uzsākt sarunas par to pielikumā minēto nolīgumu pielāgošanu, ko Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījusi vai noslēgusi ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām /* COM/2012/0389 final - 2012/0189 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Līgumu par
Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai[1] parakstīja 2011. gada
9. decembrī.
2.           Saskaņā ar Akta par
Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem 6. pantu
Horvātija ir apņēmusies pievienoties nolīgumiem, kurus
pašreizējās dalībvalstis un Eiropas Savienība
noslēgusi vai parakstījusi ar vienu vai vairākām
trešām valstīm vai ar starptautiskām organizācijām.
Saskaņā ar šo pašu noteikumu par Horvātijas pievienošanos
šādiem nolīgumiem vienojas protokolos, kurus pievieno šādiem
nolīgumiem un kurus noslēdz Padome, pieņemot
vienprātīgu lēmumu un pārstāvot dalībvalstis, un
attiecīgā trešā valsts vai trešās valstis, vai
starptautiskā organizācija. Sarunas par minētajiem protokoliem[2] risina Komisija, pamatojoties
uz sarunu norādēm, ko vienprātīgi apstiprina Padome, un
apspriežoties ar dalībvalstu pārstāvju komiteju, un tos
noslēdz Padome.
3.           Šajā nolūkā
Komisijai, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos
Eiropas Savienībai, būtu jāiesniedz Padomei ieteikums par
lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro uzsākt sarunas par to nolīgumu
(kas minēti ieteikuma projekta pielikumā) pielāgošanu, kurus
Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis
parakstījusi vai noslēgusi ar vienu vai vairākām
trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām.
Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai risināt sarunas par šiem
pielāgojumiem Eiropas Savienības un tās dalībvalstu
vārdā, tostarp (ar nosacījumu, ka ir stājies
spēkā pievienošanās līgums) arī Horvātijas
Republikas vārdā.
4.           Ņemot vērā
Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ir
jārisina sarunas arī par grozījumiem konkrētos
preferenču nolīgumos, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas
Savienība un tās dalībvalstis parakstījusi vai
noslēgusi ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai
starptautiskajām organizācijām.
5.           Padomes lēmuma projektam
pievienoto sarunu norāžu 1. papildinājumā ir
papildināms saraksts ar nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība vai
Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir noslēgusi ar trešām
valstīm un kurus, iespējams, būs jāgroza, ņemot
vērā Horvātijas Republikas pievienošanos ES.
6.           Sarunu norāžu
2. papildinājumā ir indikatīvs saraksts ar “nozaru”
nolīgumiem, kas arī, iespējams, būs jāpielāgo,
ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos ES.
7.           Sarunu norāžu
3. papildinājumā ir indikatīvs saraksts ar
tirdzniecības nolīgumiem, par kuriem notiek sarunas starp Eiropas
Savienību un trešām valstīm un starptautiskām
organizācijām un kuri, iespējams, tiks parakstīti līdz
2013. gada 1. jūlijam, kas ir paredzētais datums, kad
Horvātijas Republika pievienosies Eiropas Savienībai. Pēc šo
nolīgumu parakstīšanas tie būs jāpielāgo, lai
ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos ES.
8.           Ar dažiem nolīgumiem,
kas uzskaitīti papildinājumos, tiek izveidotas institucionālas
struktūras, kuras ir tiesīgas pieņemt visām
līgumslēdzējām pusēm saistošus lēmumus. Padomes
piešķirtajai pilnvarai būtu jāattiecas arī uz šiem
lēmumiem.
Tāpēc Komisija iesaka Padomei:
–
ņemot vērā Horvātijas
Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pieņemt pievienoto
lēmumu, ar kuru tiek atļauts uzsākt sarunas par to iepriekš
minēto nolīgumu pielāgošanu, ko Eiropas Savienība vai
Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījusi vai noslēgusi
ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai
starptautiskajām organizācijām;
–
izdot sarunu norādes, kas pievienotas
minētajam lēmumam;
–
iecelt īpašu komiteju, ar kuru apspriežoties,
jāveic sarunas.
2012/0189 (NLE)
Ieteikums
PADOMES LĒMUMS
ar kuru, ņemot vērā
Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, atļauj
uzsākt sarunas par to pielikumā minēto nolīgumu
pielāgošanu, ko Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un
tās dalībvalstis parakstījusi vai noslēgusi ar vienu vai
vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām
organizācijām
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta
3. un 4. punktu,
ņemot vērā Līgumu starp
Beļģijas Karalisti, Bulgārijas Republiku, Čehijas
Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku,
Igaunijas Republiku, Īriju, Grieķijas Republiku, Spānijas
Karalisti, Francijas Republiku, Itālijas Republiku, Kipras Republiku,
Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti,
Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas
Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Rumāniju,
Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku,
Zviedrijas Karalisti un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto
Karalisti (Eiropas Savienības dalībvalstīm) un Horvātijas
Republiku par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai[3], kas parakstīts
2011. gada 9. decembrī, un jo īpaši tā 3. panta
4. punktu,
ņemot vērā Aktu par
Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un
pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību,
Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas
Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā[4] un jo īpaši tā
6. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu,
tā kā, ņemot vērā
Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, būtu
jāuzsāk sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas
Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis
parakstījusi vai noslēgusi ar vienu vai vairākām
trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Komisija ir pilnvarota Eiropas Savienības
vai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā,
tostarp (ar nosacījumu, ka ir stājies spēkā
pievienošanās līgums) arī Horvātijas Republikas
vārdā, risināt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu,
kurus Eiropas Savienības vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis
parakstījusi vai noslēgusi ar vienu vai vairākām
trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām.
2. pants
Sarunu norādes ir izklāstītas
pielikumā. Minētajām norādēm pievienotajā
papildinājumā ir izklāstīts indikatīvs saraksts ar
nolīgumiem, kas būs jāpielāgo.
3. pants
Sarunas risina, apspriežoties ar
[īpašās komitejas nosaukums; ievieto Padome].
4. pants
Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Norādes sarunām Savienības vai
Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā par to
nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas
Savienība un tās dalībvalstis parakstījusi vai
noslēgusi ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai
starptautiskajām organizācijām
Šo sarunu norāžu
1.–3. papildinājumā ir indikatīvs saraksts ar
nolīgumiem, kas būs jāpielāgo, ņemot vērā
Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
Attiecībā uz šiem nolīgumiem un
iespējamiem tāda paša veida nolīgumiem nākotnē, kas
stājas spēkā pirms pievienošanās, ir jārisina sarunas
par protokoliem, kuros jāparedz vajadzīgie pielāgojumi, lai attiecīgajā
gadījumā ņemtu vērā jaunas
līgumslēdzējas puses (Horvātijas) pievienošanos.
Turklāt, ja ir spēkā
tirdzniecības koncesijas, tās jāpārskata, lai ņemtu
vērā, no vienas puses, tradicionālo tirdzniecību un, no
otras puses, spēkā esošās koncesijas starp trešo valstu
partneriem un Horvātiju ar mērķi vismaz saglabāt šādu
tradicionālo tirdzniecību.
Būtībā šie nolīgumi ir
jāgroza tā, lai pievienotu Horvātiju
līgumslēdzēju pušu sarakstam un/vai pielāgotu katra
nolīguma saturu, ņemot vērā Horvātijas pievienošanos
ES.
Protokolos jābūt klauzulai,
kurā noteikts, ka šos nolīgumus groza ar nosacījumu, ka
stājas spēkā Līgums par Horvātijas Republikas
pievienošanos ES, kas, kā paredzēts, notiks 2013. gada
1. jūlijā.
Sarunas ir jāpabeidz pēc
iespējas ātrāk, lai šie protokoli varētu stāties
spēkā Horvātijas pievienošanās dienā ar
nosacījumu, ka Horvātija pievienojas. Ja protokoli nevar stāties
spēkā pievienošanās dienā, ir jāparedz provizoriska
piemērošana, ņemot vērā attiecīgās
procedūras ES un attiecīgajās trešās valstīs.
Sarunu
norāžu 1. papildinājums
Tirdzniecības,
asociācijas, partnerattiecību un sadarbības nolīgumi un
pamatnolīgumi
Saraksts
sakārtots pēc datuma
   || Oficiālais nosaukums || Veids || Parakstīšanas datums
 1 || Partnerattiecību un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (*) || Divpusējs || 11/05/2012
 2 || Sadarbības memorands starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (*) || Divpusējs || 29/03/2012
 3 || Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (*) || Divpusējs || 06/10/2010
 4 || Nolīgums, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (*) || Daudzpusējs || 22/06/2010
 5 || Pamatnolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (*) || Divpusējs || 10/05/2010
 6 || Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Indonēzijas Republiku, no otras puses (*) || Divpusējs || 09/11/2009
 7 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, ar ko groza Nolīgumu par tirdzniecību, attīstību un sadarbību (*) || Divpusējs || 11/09/2009
 8 || Pagaidu nolīgums, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses || Daudzpusējs || 29/08/2009
 9 || Partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses || Daudzpusējs || 30/07/2009
 10 || Pagaidu nolīgums, pirms noslēdz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (*) || Daudzpusējs || 04/06/2009
 11 || Pagaidu nolīgums ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (*) || Divpusējs || 15/01/2009
 12 || Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Kotdivuāru, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (*) || Divpusējs || 26/11/2008
 13 || Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (*) || Daudzpusējs || 15/10/2008
 14 || Sadarbības memorands starp Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju un Eiropas Kopienu par drošības kontrolēm/pārbaudēm un saistītiem jautājumiem || Divpusējs || 17/09/2008
 15 || Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītajiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses || Divpusējs || 16/06/2008
 16 || Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (*) || Divpusējs || 16/06/2008
 17 || Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 29/04/2008
 18 || Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses (*) || Divpusējs || 29/04/2008
 19 || Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses || Divpusējs || 15/10/2007
 20 || Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 12/06/2006
 21 || Nolīgums, ar kuru groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā || Daudzpusējs || 22/12/2005
 22 || Partnerības un sadarbības nolīgums, kas izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tadžikistānas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 11/10/2004
 23 || Politiskā dialoga un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Andu Kopienu un tās dalībvalstīm (Bolīvijas Republika, Kolumbija, Ekvadora, Peru un Venecuēlas Bolivāra Republiku), no otras puses (*) || Daudzpusējs || 15/12/2003
 24 || Politiskā dialoga un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kostarikas Republiku, Salvadoras Republiku, Gvatemalas Republiku, Hondurasas Republiku, Nikaragvas Republiku un Panamas Republiku, no otras puses (*) || Daudzpusējs || 15/12/2003
 25 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kanādu par tirdzniecību ar vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem || Divpusējs || 16/09/2003
 26 || Nolīgums, ar ko izveido Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Čīles Republikas, no otras puses, asociāciju || Divpusējs || 18/11/2002
 27 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 17/06/2002
 28 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, no otras puses || Divpusējs || 22/04/2002
 29 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses || Divpusējs || 25/06/2001
 30 || Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 09/04/2001
 31 || Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū || Daudzpusējs || 23/06/2000
 32 || Sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Bangladešas Tautas Republiku par partnerību un attīstību || Divpusējs || 22/05/2000
 33 || Nolīgums par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 11/10/1999
 34 || Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Turkmenistānu, no otras puses (*) || Divpusējs || 25/05/1998
 35 || Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses || Divpusējs || 08/12/1997
 36 || Sadarbības līgums starp Eiropas Kopienu un Jemenas Republiku || Divpusējs || 25/11/1997
 37 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses || Divpusējs || 24/11/1997
 38 || Sadarbības līgums starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti || Divpusējs || 29/04/1997
 39 || Sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Laosas Tautas Demokrātisko Republiku || Divpusējs || 29/04/1997
 40 || Eiropas un Vidusjūras reģiona Pagaidu asociācijas līgums par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses || Divpusējs || 24/02/1997
 41 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību, no otras puses || Divpusējs || 06/12/1996
 42 || Partnerības un sadarbības nolīgums par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 21/06/1996
 43 || Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses || Divpusējs || 22/04/1996
 44 || Partnerattiecību un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 22/04/1996
 45 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses || Divpusējs || 26/02/1996
 46 || Starpreģionu sadarbības pamatnolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidu kopējo tirgu un tā dalībvalstīm, no otras puses. Kopīgā deklarācija par politisko dialogu starp Eiropas Savienību un Mercosur || Daudzpusējs || 15/12/1995
 47 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsti, no otras puses || Divpusējs || 20/11/1995
 48 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 17/05/1995
 49 || Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Baltkrievijas Republiku (*) || Divpusējs || 06/03/1995
 50 || Partnerības un sadarbības nolīgums par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 09/02/1995
 51 || Partnerības un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 23/01/1995
 52 || Partnerattiecību un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses || Divpusējs || 28/11/1994
 53 || Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses || Divpusējs || 24/06/1994
 54 || Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Ukrainu || Divpusējs || 14/06/1994
 55 || Sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par partnerību un attīstību || Divpusējs || 20/12/1993
 56 || Nolīgums par tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Mongoliju || Divpusējs || 16/06/1992
 57 || Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti. Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti. || Daudzpusējs || 28/06/1990
 58 || Sadarbības nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un valstīm, kas ir Persijas līča Arābu valstu padomes Hartas puses (Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Bahreinas Valsti, Saūda Arābijas Karalisti, Omānas Sultanātu, Kataras Valsti un Kuveitas Valsti), no otras puses || Daudzpusējs || 15/06/1988
 59 || Nolīgums par tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Ķīnas Tautas Republiku || Divpusējs || 21/05/1985
 60 || Sadarbības nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indonēziju, Malaiziju, Filipīnām, Singapūru un Taizemi – Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienības dalībvalstīm || Daudzpusējs || 07/03/1980
 61 || Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu (EEK) un Beļģiju, Dāniju, Vācijas Federatīvo Republiku, Franciju, Īriju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Apvienoto Karalisti – Kopienas dalībvalstīm –, no vienas puses, un Starptautisko attīstības asociāciju, no otras puses || Daudzpusējs || 02/05/1978
 62 || Sadarbības nolīgums starp Eiropas Ekonomisko kopienu un Sīrijas Arābu Republiku || Divpusējs || 18/01/1977
 63 || Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti || Divpusējs || 14/5/1973
 64 || Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes Republiku || Divpusējs || 22/07/1972
 65 || Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju || Divpusējs || 22/07/1972
 66 || Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju || Divpusējs || 12/09/1963
 (*) Šis līgums vēl nav stājies spēkā.
Sarunu
norāžu 2. papildinājums
Dažādi
nozaru nolīgumi, kurus noslēgusi ES (agrāk – Eiropas
Kopiena) un tās dalībvalstis
Saraksts
sakārtots pēc datuma
   || Oficiālais nosaukums || Veids || Parakstīšanas datums
 1 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Indonēzijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (*) || Divpusējs || 29/06/2011
 2 || Gaisa transporta nolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Īslandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses (*) || Daudzpusējs || 21/06/2011
 3 || Papildnolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Īslandi, no otras puses, un Norvēģijas Karalisti, no trešās puses, attiecībā uz Gaisa transporta nolīguma piemērošanu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Īslandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses (*) || Daudzpusējs || 21/06/2011
 4 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (*) || Divpusējs || 15/12/2010
 5 || Kopējās aviācijas telpas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (*) || Divpusējs || 02/12/2010
 6 || Sadarbības nolīgums satelītnavigācijas jomā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Norvēģijas Karalisti (*) || Divpusējs || 22/09/2010
 7 || Protokols, ar ko izdara grozījumus Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu, no vienas puses, un Amerikas Savienoto Valstu, no otras puses, gaisa satiksmes nolīgumā (*) || Divpusējs || 24/06/2010
 8 || Gaisa transporta nolīgums starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (*) || Divpusējs || 17/12/2009
 9 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Nepālas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (*) || Divpusējs || 23/01/2009
 10 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Izraēlas Valsti par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem || Divpusējs || 09/12/2008
 11 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (*) || Divpusējs || 28/09/2008
 12 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Austrālijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem || Divpusējs || 29/04/2008
 13 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalisti par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (*) || Divpusējs || 25/02/2008
 14 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Apvienotajiem Arābu Emirātiem par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (*) || Divpusējs || 30/11/2007
 15 || Gaisa transporta nolīgums starp Eiropas Kopienas un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (*) || Divpusējs || 30/04/2007
 16 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Malaizijas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem || Divpusējs || 22/03/2007
 17 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (*) || Divpusējs || 12/12/2006
 18 || Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu un Marokas Karalistes sadarbības nolīgums par civilās globālās satelītnavigācijas sistēmu (GNSS) (*) || Divpusējs || 12/12/2006
 19 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (*) || Divpusējs || 12/12/2006
 20 || Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas pavadoņu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (*) || Divpusējs || 09/09/2006
 21 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Singapūras Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (*) || Divpusējs || 09/06/2006
 22 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem || Divpusējs || 01/12/2005
 23 || Sadarbības nolīgums attiecībā uz civilu globālo satelītu navigācijas sistēmu (GNSS) starp Eiropas Kopienu, tās dalībvalstīm un Ukrainu (*) || Divpusējs || 1/12/2005
 24 || Sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par cīņu pret krāpšanu un citām nelikumīgām darbībām, kas apdraud to finanšu intereses (*) || Divpusējs || 26/10/2004
 25 || Saprašanās memorands starp Eiropas Kopienu, Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Īriju, Itālijas Republiku, Kipras Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungārijas Republiku, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku, Zviedrijas Karalisti, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti un Šveices Konfederāciju || Divpusējs || 26/10/2004
 26 || Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Izraēlas Valsti (*) || Divpusējs || 13/7/2004
 27 || Sadarbības nolīgums attiecībā uz civilu globālo satelītu navigācijas sistēmu (GNSS) Galileo starp Eiropas kopienu un tās dalībvalstīm un Ķīnas Tautas Republiku (*) || Divpusējs || 30/10/2003
 28 || Nolīgums par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses || Divpusējs || 06/12/2002
 29 || Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu || Divpusējs || 21/06/1999
 30 || Līgums starp Beļģijas Karalisti, Dānijas Karalisti, Itālijas Republiku, Īriju, Luksemburgas Lielhercogisti, Nīderlandes Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Eiropas Atomenerģijas kopienu (Euratom) un Starptautisko atomenerģijas aģentūru, kas noslēgts, pildot III panta 1. un 4. punktu Līgumā par kodolieroču neizplatīšanu || Divpusējs || 05/04/1973
 (*) Šis līgums vēl nav stājies spēkā.
Sarunu
norāžu 3. papildinājums
Nolīgumi,
kuri vēl nav parakstīti / par kuriem vēl notiek sarunas
   || Nolīguma nosaukums || Nolīguma veids
 1 || Nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Ukrainu par kopējas aviācijas telpas izveidi || Divpusējs
 2 || Nolīgums starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem || Divpusējs
 3 || Nolīgums starp Eiropas Savienību un Turcijas Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem || Divpusējs
 4 || Nolīgums starp Eiropas Savienību un Ķīnas Tautas Republiku par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem || Divpusējs
 5 || Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses || Daudzpusējs
 6 || Gaisa transporta nolīgums starp Brazīlijas Federatīvo Republiku, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses || Divpusējs
 7 || Kopējās aviācijas telpas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Moldovas Republiku || Divpusējs
 8 || Visaptverošs ekonomikas un tirdzniecības nolīgums ar Kanādu || Divpusējs
 9 || Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses || Divpusējs
 10 || Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Filipīnu Republiku, no otras puses || Divpusējs
 11 || Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses || Divpusējs
 12 || Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses || Divpusējs
 13 || Pamatnolīgums par tirdzniecību ar Lībiju || Divpusējs
 14 || Brīvās tirdzniecības nolīgums ar Indiju || Divpusējs
 15 || Brīvās tirdzniecības nolīgums ar Malaiziju || Divpusējs
 16 || Brīvās tirdzniecības nolīgums ar Dienvidu kopējo tirgu (Mercosur) || Daudzpusējs
 17 || Brīvās tirdzniecības nolīgums ar Singapūru || Divpusējs
 18 || Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums ar Botsvānu, Lesoto, Namībiju un Svazilendu || Daudzpusējs
 19 || Partnerības un sadarbības nolīgums ar Malaiziju || Divpusējs
 20 || Partnerības un sadarbības nolīgums ar Filipīnām || Divpusējs
 21 || Partnerības un sadarbības nolīgums ar Singapūru || Divpusējs
 22 || Partnerības un sadarbības nolīgums ar Taizemi || Divpusējs
 23 || Partnerības un sadarbības nolīgums ar Vjetnamu || Divpusējs
 24 || Tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Kolumbiju un Peru || Daudzpusējs
[1]               [pilns nosaukums, OV atsauce, ja pieejama]
[2]               Izņemot tos, kuri attiecas uz nolīgumu, kas
vienīgi vai galvenokārt attiecas uz kopējo ārpolitiku un
drošības politiku.
[3]               OV L xxx, xx.xx.xxxx., x. lpp.
[4]               OV L xxx, xx.xx.xxxx., x. lpp.


title: Ieteikums Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē

text:
   LV
LV    LV
 ---pagebreak---          EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                         Briselē, 2.7.2008
                                         SEC(2008) 2201 galīgā redakcija
                              Ieteikums
                       PADOMES LĒMUMS
   par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē
                        (iesniegusi Komisija)
LV                                                                       LV
 ---pagebreak---                                        PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Līguma 104. pants paredz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, lai dalībvalstis
   novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vai nodrošinātu stāvokļa labošanu, kolīdz šāds deficīts
   radies. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra ir sīkāk aprakstīta Padomes Regulā
   (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
   procedūras īstenošanu1, kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa. Kaut arī vairums
   noteikumu attiecas uz Apvienoto Karalisti tieši tāpat kā uz pārējām valstīm, kas nav euro
   zonas dalībnieces, 5. punkts Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Apvienoto
   Karalisti tomēr nosaka, ka Līguma 104. panta 1. punktā paredzētais pienākums novērst
   pārmērīgu valsts budžeta deficītu uz Apvienoto Karalisti neattiecas, izņemot gadījumu, ja šī
   valsts pāriet Ekonomikas un monetārās savienības trešajā līmenī2. Savukārt otrajā
   Ekonomikas un monetārās savienības līmenī Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Līguma
   116. panta 4. punktu ir jācenšas „izvairīties no pārmērīga valsts budžeta deficīta”. Pārmērīga
   budžeta deficīta novēršanas procedūru Apvienotajai Karalistei piemēro pēc finanšu gada
   principa (no aprīļa līdz martam).
   Pateicoties Apvienotās Karalistes intensīvajiem fiskālās konsolidācijas centieniem 1990. gadu
   beigās, tika panākts valsts budžeta bilances uzlabojums no budžeta deficīta 3,8 % apmērā no
   IKP 1996./1997. gadā līdz pārpalikumam 1,3 % apmērā 1999./2000. gadā. Valsts kopējais
   parāds arī samazinājās no vairāk par 50 % no IKP 1996./1997. gadā līdz 36,8 %
   2002./2003. gadā. Pēc tam valdība pieņēma mazāk striktu fiskālās politikas kursu, galvenokārt
   tāpēc, ka bija izvirzīts viennozīmīgs politikas mērķi paaugstināt izdevumus par
   sabiedriskajiem pakalpojumiem. Rezultātā Apvienotās Karalistes valsts budžeta bilance
   mainījās no pārpalikuma pozīcijas 1990. gadu beigās līdz deficītam 3,2 % no IKP
   2003./2004. gadā un 3,5 % 2004./2005. gadā. Tā kā visā minētajā periodā ražošanas apjoma
   starpība bija pozitīva, tas atspoguļo strukturālās bilances pasliktināšanos par 4¾ procentu
   punktiem no IKP3 laikposmā no 1999./2000. gada līdz 2004./2005. gadam. Šajos gados valsts
   izdevumu attiecība pret IKP palielinājās par aptuveni 4½ procentu punktiem, sasniedzot
   43,2 %, un valsts bruto ieguldījumi pamatkapitālā palielinājās no 1,3 % no IKP līdz 1,8 %.
   Komisija 2005. gada 21. septembrī uzsāka pārmērīga budžeta deficīta procedūru attiecībā uz
   Apvienoto Karalisti, pieņemot ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, un
   2006. gada 24. janvārī Padome nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīga budžeta
   deficīts. +Budžeta stāvoklis uzlabojās 2005./2006. un 2006./2007. gadā, pēdējā budžeta gadā
   pamatdeficītam samazinoties līdz 2,6 % no IKP. Ņemot vērā 2006./2007. gada deficīta
   rezultātu un 2007. gada pavasara prognozes, Komisija 2007. gada 12. septembrī pieņēma
   ieteikumu Padomes lēmumam atcelt pārmērīga budžeta deficīta procedūru attiecībā pret
   Apvienoto Karalisti. ECOFIN padome 2007. gada 9. oktobrī nolēma atcelt pārmērīga budžeta
   deficīta procedūru atbilstoši Līguma 104. panta 12. punktam.
   Apvienotās Karalistes budžeta stāvokļa pasliktināšanos izraisīja niecīgais ieņēmumu
   pieaugums 2007./2008. gadā, (jo īpaši tāpēc, ka palielinājās iepriekšējos gados pārmaksātā
   1
           OV L 209, 2.7.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174,
           7.7.2005., 5. lpp.). Jāņem vērā arī Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „Specifikācijām, kā
           īstenot Stabilitātes un izaugsmes paktu, un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences
           programmu formu un saturu”, kas apstiprināts minētās komitejas padomē 2005. gada 11. oktobrī.
   2
           http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   3
           Prognozi sagatavojuši Komisijas dienesti, izmantojot kopīgo metodoloģiju potenciālā un faktiskā
           ražošanas apjoma starpības prognozēšanai.
LV                                                      2                                                       LV
 ---pagebreak---    uzņēmuma ienākuma nodokļa atmaksājumi) un mazāki ieņēmumi no naftas un gāzes ieguve.
   Gan Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozēs, gan Apvienotās Karalistes
   2008. gada martā paziņotajos datos4 ir lēsts, ka 2007./2008. gadā deficīts ir palielinājies līdz
   2,9 % no IKP. Tika aplēsts, ka fiskālā politika atkal būs procikliska 2007./2008. gadā, un
   strukturālais deficīts pasliktināsies par ¼% no IKP, lai gan ekonomiskā situācija joprojām ir
   labvēlīga5.
   Saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras datiem, ko Apvienotā Karaliste
   paziņoja 2008. gada martā6, bija plānots, ka valsts budžeta deficīts 2008./2009. gadā sasniegs
   3,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību 3 % no IKP. Šī attiecība atbilst tai, kas
   publicēta Apvienotās Karalistes 2008. gada marta budžetā. Tomēr vēlākā politiskā
   paziņojumā 13. maijā pausts, ka 2008./2009. gadā samazinās iedzīvotāju ienākuma nodokli,
   ko segs ar papildu aizņēmumiem, kas, salīdzinot ar paziņojumu, palielina plānoto parāda
   attiecību par 0,2 procenta punktiem7, ja citi rādītāji netiek grozīti. Paziņojumā minētais
   2008./2009. gada budžeta deficīta apjoms ir prima facie pierādījums tam, ka Apvienotajā
   Karalistē tiek plānots pārmērīgs budžeta deficīts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta
   izpratnē, un nesenais politiskais paziņojums ir papildu pierādījums. Tāpēc Komisija
   2008. gada 11. jūnijā pieņēma ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, novērtējot,
   vai ir izpildītas Līguma prasības par deficīta un parāda kritērijiem.
   Ziņojumā tika pausts uzskats, ka plānotais 2008./2009. gada budžeta deficīts, kā ziņots
   2008. gada martā, gan pārsniedz Līgumā minēto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, tomēr
   joprojām ir tai tuvs. Tomēr budžeta deficīts, kas pārsniedz atsauces vērtību 3 % no IKP,
   nebija izņēmuma gadījums. Tas neizriet no ārkārtas apstākļiem, ko nevarēja ietekmēt
   Apvienotās Karalistes iestādes, un to neizraisīja nopietna ekonomikas lejupslīde. Komisijas
   dienestu 2008. gada pavasara prognozēs lēsts, ka Apvienotās Karalistes izaugsme 2008. un
   2009. gadā palēnināsies un pieaugums būs mazāks par potenciāli iespējamo. Tomēr plāno, ka
   4
            Apvienotās Karalistes 2008. gada martā paziņotie dati norāda, ka valsts budžeta deficīts
            2007./2008. gadā ir 2,8 % no IKP. Tomēr Apvienotās Karalistes iestāžu paziņotos datus par valsts neto
            aizņēmumiem gadā Komisijas dienesti ir palielinājuši par £ 1,0 miljardu, lai nodrošinātu UMTS licences
            ieņēmumu reģistrācijas konsekvenci. Tā rezultātā deficīta attiecība sasniedz 2,9 % no IKP
            2007./2008. gadā.
   5
            Provizoriskie dati par valsts finansēm 2008. gada maijā, kas publicēti 2008. gada 19. jūnijā, un
            nacionālo kontu dati, kas publicēti 2008. gada 27. jūnijā, norāda, ka, ņemot vērā pārmērīga budžeta
            deficīta procedūru, 2007./2008. gada valsts budžeta pamatdeficīts ir 2,8 % no IKP, kas ir par
            0,1 procentu punktiem mazāks, nekā tika lēsts 2008. gada budžetā un 2008. gada pavasara prognozēs.
            Nedaudz labāku nekā prognozēts budžeta rezultātu galvenokārt noteica samazināšanas nolūkā veiktās
            korekcijas attiecībā pret iepriekš publicētajiem skaitļiem par valsts pašreizējiem izdevumiem, kas,
            ceteris paribus, paredz arī strukturālā deficīta samazinājumu par 0,1 % no IKP 2007./2008. gadā.
            Pieņemot, ka politika nemainīsies, 2008. gada pavasara prognozēs paredzēts, ka valdība stingri sekos
            neciklisko primāro izdevumu plāniem, par ko tika paziņots 2008. gada budžetā, un kas praktiski
            neatšķiras no plāniem, kas pausti 2007. gada Vispārējo izdevumu ziņojumā. Ministriju tēriņu
            samazinājums 2007./2008. gadā netiks iekļauts 2008./2009. gada un 2009./2010. gada plānotajos
            izdevumos, jo ministriju tēriņu limiti minētajiem gadiem tika noteikti 2007. gada Vispārējo izdevumu
            ziņojumā. Patiesi, saskaņā ar gada beigu elastības sistēmu (EYF) ministrijas drīkst tām piešķirtos, bet
            neiztērētos līdzekļus pārcelt uz nākamo gadu.
   6
            Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 3605/93 dalībvalstīm divreiz gadā jāziņo Komisijai par plānoto un
            faktisko valsts budžeta deficīta un parāda līmeni. Jaunākie Apvienotās Karalistes
            paziņotie dati ir pieejami:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.
   7
            Apvienotās Karalistes 2008. gada 13. maijā publicētajā paziņojumā par iedzīvotāju ienākumu nodokli
            aprēķinātās izmaksas saistībā ar iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu 2008./2009. gadā bija
            £2,7 miljardi, kas pēc Komisijas iestāžu aprēķiniem atbilst 0,2 % no IKP.
LV                                                         3                                                        LV
 ---pagebreak---    gada IKP pieaugums sasniegs 1,7 % 2008. gadā un 1,6 % 2009. gadā. Runājot par deficīta
   pagaidu raksturu, Komisijas dienesti plāno, ka deficīta attiecība 2009./2010. gadā saglabāsies
   virs 3 %, un vājā ekonomiskā situācija noteiks lēno ieņēmumu pieaugumu. Valdības
   2008. gada 13. maija paziņojums neuzliek valdībai saistības attiecināt arī uz 2009./2010. gadu
   to pašu kompensāciju, ko piedāvāja 2008./2009.gadā8. Tajā tomēr slēpjas nozīmīgs risks, ka
   2009./2010. gadā var rasties budžeta deficīta pārsniegums, salīdzinot ar 2008. gada marta
   budžeta plāniem, ar līdzīgu ietekmi ceteris paribus uz pavasara prognožu plāniem.
   Valsts parāda attiecība saglabājas krietni zem 60 % atsauces vērtības (martā datos par
   pārmērīga budžeta deficīta procedūru bija ziņas, ka šī attiecība 2007./2008. finanšu gadā būs
   43 % no IKP9), lai gan prognozēta pieaugoša tendence 2009./2010. gadā.
   Saskaņā ar Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija savā ziņojumā
   analizēja arī „citus būtiskos faktorus”. Atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes paktam minētos
   faktorus drīkst ņemt vērā sagatavošanas posmā pirms lēmuma pieņemšanas par pārmērīga
   budžeta deficīta pastāvēšanu, ja vienlaikus ir pilnīgi izpildīti divi nosacījumi, proti, ka budžeta
   deficīts joprojām saglabājas tuvs atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta uz
   laiku.
   Tāpēc Komisijas veiktajā analīze paredzēts, ka Līgumā paredzētais deficīta kritērijs nav
   izpildīts, bet parāda kritērijs ir izpildīts.
   Līguma 104. panta 4. punktā noteikts, ka „šā Līguma 114. pantā paredzētā Komiteja [t.i.,
   Ekonomikas un finanšu komiteja] izsaka atzinumu par Komisijas ziņojumu”. Komiteja izdeva
   savu atzinumu 2008. gada 25. jūnijā; minētais atzinums saskan ar Komisijas ziņojumā sniegto
   novērtējumu, un apstiprina to, ka atsauces vērtība nav pārsniegta izņēmuma kārtā vai uz laiku.
   Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu un Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
   uzskata, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Šis atzinums, ko
   Komisija pieņēmusi 2008. gada 2. jūlijā, tiek adresēts Padomei saskaņā ar Līguma 104. panta
   5. punktu. Komisija iesaka Padomei pieņemt atbilstīgu lēmumu saskaņā ar 104. panta
   6. punktu.
   Turklāt saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Komisija Padomei iesniedz ieteikumu par
   Padomes ieteikumu, kas adresējams Apvienotajai Karalistei, lai novērstu pārmērīga budžeta
   deficīta situāciju. Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 teikts, ka Padomes ieteikums „nosaka
   termiņu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, kam jābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā
   pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Padomei ieteikumā jāpieprasa, lai
   dalībvalsts tās cikliski koriģētajā bilancē sasniedz 0,5 % no IKP lielu minimālu gada
   uzlabojumu kā etalonrādītāju, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, lai
   tādējādi nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta korekciju ieteikumā norādītajā termiņā.”
   Apvienotās Karalistes gadījumā ziņojumā, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 104. panta
   3. punktu, minēto faktoru vispārējais novērtējums neliek domāt, ka pastāv īpaši apstākļi, kas
   attaisnotu novirzi no parastā termiņa, kas noteikts pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai. Lai
   gan gaidāms, ka 2008. un 2009. gadā IKP pieaugums būs lēnāks attiecībā pret potenciālā
   pieauguma rādītājiem, izraisot negatīvu starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas
   apjomu, tomēr prognozēts, ka visā pavasara prognozēs aplūkotajā laikposmā IKP pieaugums
   8
           Turpmāki politiski paziņojumi ir paredzami 2008. gada rudens pirmsbudžeta ziņojumā.
   9
           Izmantojot IKP, kas koriģēts saistībā ar netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumiem (FISIM).
LV                                                          4                                                   LV
 ---pagebreak---    saglabāsies pozitīvs un būs lielāks par 1,5 % 2008. un 2009. gadā. Lai 2009./2010. gadā
   pamatdeficīts tiktu samazināts zem atsauces vērtības – 3 % no IKP –, Apvienotās Karalistes
   iestādēm 2009./2010. gadā jāpanāk strukturālā konsolidācija, proti, uzlabojums par vismaz
   0,5 % no IKP gadā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktā. Termiņš
   pārmērīga budžeta novēršanai jānosaka saskaņā ar iepriekšminēto regulu, kurā paredzēts, ka
   pārmērīga budžeta deficītam jābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas.
   Apvienotās Karalistes gadījumā tas tika konstatēts 2008. gadā, pamatojoties uz to, ka
   2008./2009. gadā plānotais budžeta deficīts ir virs atsauces vērtības – 3 % no IKP.
   Attiecīgi ieteikumā minēts, ka korekcijas budžetā jāpabeidz vēlākais 2009./2010. finanšu
   gadā.
   Apvienotā Karaliste. Makroekonomiskā un budžeta dinamika a
                                           2004./05.  2005./06.   2006./07.    2007./08.         2008./09.            2009./10.
                                                                                2008                 2008
                                                                                COM                  COM
                                                                                budžets              budžets
   Reālais IKP (izmaiņas %) b                 3,3         1,8        2,9          3,0         1,7        2,0       1,6       2½
   Potenciālais IKP (izmaiņas
                                              2,7         2,7        2,8          2,7         2,4       2½         2,3       2½
   %) b,c
   Starpība starp potenciālo un
   faktisko ražošanas apjomu (%               0,7        -0,1        0,0          0,4        -0,3       -0,6      -1,0       -0,6
   no potenciālā IKP) b,c
   Valsts budžeta bilance                     3,5         3,1        2,6          2,9         3,3        3,2       3,3        2,8
   Primārā bilance                           -1,4        -1,0       -0,4         -0,7        -1,1       -1,2      -1,2       -0,8
   Vienreizējie un citi pagaidu
                                               -          0,3         -            -           -          -         -          -
   pasākumi
   Valsts bruto ieguldījumi
                                              1,8         0,6        1,8          1,9         2,0        2,0       1,9        2,0
   pamatkapitālā
   Cikliski koriģētā bilance c,d             -3,7        -3,0       -2,7         -3,0        -3,1       -2,9      -2,9       -2,6
   Cikliski       koriģētā     primārā
                                             -1,7        -0,9       -0,6         -0,8        -0,9       -0,9      -0,8       -0,6
   bilance
   Strukturālā bilance d,e                   -3,7        -3,3       -2,7         -3,0        -3,1       -2,9      -2,9       -2,6
   Strukturālā primārā bilance               -1,7        -1,2       -0,6         -0,8        -0,9       -0,9      -0,8       -0,6
   Piezīmes:
   a
     Procentos no IKP, ja vien nav noteikts citādi.
   b
     Dati par kalendāro gadu. Skaitļi, kas minēti 2004./05. finanšu gada ailē, attiecas uz 2004. kalendāro gadu.
   c
     Paziņotais potenciālais IKP pieaugums, potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma starpība un cikliski koriģētās bilances, kas
   attiecas uz 2008. gada budžetu, ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz budžetā sniegto informāciju.
   d
      2008. gada budžeta aplēsē cikliski koriģētā un strukturālā bilance 2007./2008. g. (kā atkārtoti aprēķinājuši Komisijas
   dienesti) ir 2,8 % no IKP.
   e
     Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus.
   Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs un Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognozes.
LV                                                                 5                                                               LV
 ---pagebreak---                                                   Ieteikums
                                           PADOMES LĒMUMS
                par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 6. punktu,
   ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Apvienotās Karalistes apsvērumus,
   tā kā:
   (1)    Līguma 104. pants paredz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, lai
          dalībvalstis novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vai nodrošinātu stāvokļa labošanu,
          kolīdz šāds deficīts radies.
   (2)    Saskaņā ar 5. punktu Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un
          Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti uz Apvienoto Karalisti neattiecas Līguma 104. panta
          1. punktā paredzētais pienākums novērst pārmērīgu valsts budžeta deficītu, izņemot, ja
          šī valsts pāriet Ekonomikas un monetārās savienības trešajā līmenī10. Otrajā
          Ekonomikas un monetārās savienības līmenī Apvienotās Karalistes pienākums saskaņā
          ar Līguma 116. panta 4. punktu ir censties izvairīties no pārmērīga valsts budžeta
          deficīta.
   (3)    Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai
          nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina
          nodarbinātības kāpumu.
   (4)    Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko regulē Līguma 104. pants, kuru
          sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt
          pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu11, un kas ir Stabilitātes
          un izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta
          pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta
          novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta
          novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regula (EK) Nr. 3605/9312 nosaka sīki
          izstrādātus noteikumus un definīcijas par to, kā piemērot minētā protokola
          noteikumus.
   10
          http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12006E/PRO/25:EN:HTML
   11
          OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174,
          7.7.2005., 5. lpp.).
   12
          OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005
          (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).
LV                                                     6                                                 LV
 ---pagebreak---    (5) Līguma 104. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā
       uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Komisija,
       ņēmusi vērā savu ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu un ievērojot
       Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Līguma 104. panta 4. punktu,
       ir secinājusi, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc
       Komisija ir adresējusi Padomei šādu atzinumu par Apvienoto Karalisti 2008. gada
       2. jūlijā.
   (6) Līguma 104. panta 6. punktā noteikts, ka Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko,
       iespējams, vēlētos iesniegt attiecīgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz vispārēju
       novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.
       Apvienotās Karalistes gadījumā šis vispārējais novērtējums liek izdarīt turpmākos
       secinājumus.
   (7) Apvienotā Karaliste 1990. gadu beigās veica intensīvus fiskālās konsolidācijas
       centienus. Pēc tam valdība pieņēma mazāk striktu fiskālās politikas kursu, galvenokārt
       tāpēc, ka bija izvirzīts viennozīmīgs politikas mērķi paaugstināt izdevumus par
       sabiedriskajiem pakalpojumiem. Rezultātā Apvienotās Karalistes valsts budžeta
       bilance mainījās no pārpalikuma pozīcijas 1990. gadu beigās līdz deficītam 3,2 % no
       IKP 2003./2004. gadā un 3,5 % 2004./2005. gadā. Tā kā visā minētajā periodā
       ražošanas apjoma starpība bija pozitīva, tas atspoguļoja strukturālās bilances
       pasliktināšanos par 4¾ procentu punktiem no IKP13 laikposmā no 1999./2000. gada
       līdz 2004./2005. gadam. Komisija 2005. gada 21. septembrī uzsāka pārmērīga budžeta
       deficīta procedūru attiecībā uz Apvienoto Karalisti, pieņemot ziņojumu saskaņā ar
       Līguma 104. panta 3. punktu, un 2006. gada 24. janvārī Padome nolēma, ka
       Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīga budžeta deficīts. Budžeta stāvoklis uzlabojās
       2005./2006. un 2006./2007. gadā, pēdējā budžeta gadā pamatdeficītam samazinoties
       līdz 2,6 % no IKP. Ņemot vērā 2006./2007. gada deficīta rezultātu un 2007. gada
       pavasara prognozes, Komisija 2007. gada 12. septembrī pieņēma ieteikumu Padomes
       lēmumam atcelt pārmērīga budžeta deficīta procedūru attiecībā pret Apvienoto
       Karalisti. ECOFIN padome 2007. gada 9. oktobrī nolēma atcelt pārmērīga budžeta
       deficīta procedūru atbilstoši Līguma 104. panta 12. punktam.
   (8) Saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras datiem, ko Apvienotā
       Karaliste paziņoja 2008. gada martā, bija plānots, ka valsts budžeta deficīts
       2008./2009. gadā sasniegs 3,2 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību 3 % no
       IKP; šī attiecība atbilst tai, kas publicēta Apvienotās Karalistes 2008. gada marta
       budžetā, kur arī iesniegtie budžeta plāni uzrādīja valsts budžeta deficītu 2,8 % no IKP
       2009./2010. gadā. Deficīta apjoms prognožu pēdējā gadā ir zemāks nekā Komisijas
       dienestu 2008. gada pavasara prognozēs minētais apjoms – 3,3 % no IKP, kas
       galvenokārt saistīts ar atšķirīgām prognozēm par IKP pieaugumu 2009./2010. gadā.
       Pēc 2008. gada marta budžeta publicēšanas 13. maija politiskajā paziņojumā pausts, ka
       2008./2009. gadā samazinās iedzīvotāju ienākuma nodokli, ko segs ar papildu
       aizņēmumiem, kas savukārt, rada lielāku plānotā budžeta deficīta attiecību un parāda
       attiecību, nekā ir minēts paziņojumā. Ņemot vērā, ka citi rādītāji netiks grozīti,
       2008./2009. gadā pēc Komisijas dienestu prognozēm tas izraisīs deficīta attiecības
   13
       Prognozi sagatavojuši Komisijas dienesti, izmantojot kopīgo metodoloģiju potenciālā un faktiskā
       ražošanas apjoma starpības prognozēšanai.
LV                                                 7                                                   LV
 ---pagebreak---           palielinājumu par aptuveni 3,5 % no IKP14. Lai gan plānotais 2008./2009. gada
          budžeta deficīts, kā ziņots 2008. gada martā, gan pārsniedz Līgumā minēto atsauces
          vērtību, kas ir 3 % no IKP, tomēr joprojām ir tai tuvs. Tomēr budžeta deficīts, kas
          pārsniedz atsauces vērtību 3 % no IKP, nav izņēmuma gadījums. Tas neizriet no
          ārkārtas apstākļiem, ko nevarēja ietekmēt Apvienotās Karalistes iestādes, un to
          neizraisīja nopietna ekonomikas lejupslīde. Komisijas dienestu 2008. gada pavasara
          prognozēs lēsts, ka Apvienotās Karalistes izaugsme 2008. un 2009. gadā palēnināsies
          un pieaugums būs mazāks par potenciāli iespējamo. Tomēr plāno, ka IKP pieaugums
          sasniegs 1,7 % 2008. gadā un 1,6 % 2009. gadā. Tomēr budžeta deficīts, kas pārsniedz
          atsauces vērtību 3 % no IKP, arī nav izņēmuma gadījums, ja Komisijas dienestu
          prognozēs, pamatojoties uz to, ka politika nemainīsies, deficīta attiecība
          2009./2010. gadā aizvien pārsniegs 3 % (aptuveni 3,3 %). Tas liecina, ka netiek
          pildītas Līgumā noteiktās prasības attiecībā uz deficīta kritēriju.
   (9)    Valsts parāda attiecība saglabājas zem 60 % atsauces vērtības (martā datos par
          pārmērīga budžeta deficīta procedūru bija ziņas, ka šī attiecība 2007./2008. finanšu
          gadā būs 43 % no IKP15), lai gan prognozēta pieaugoša tendence 2009./2010. gadā.
          Komisijas dienestu prognozē tiek lēsts, ka parāda attiecība 2009./2010. gadā sasniegs
          apmēram 47½% no IKP.
   (10)   Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktam „būtiskos faktorus” drīkst
          ņemt vērā Padomes lēmumā par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu saskaņā ar
          104. panta 6. punktu tikai tad, ja vienlaikus ir pilnīgi izpildīti divi nosacījumi, proti, ka
          budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvs atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek
          pārsniegta uz laiku. Apvienotās Karalistes gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti.
          Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā citi būtiski faktori,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                      1. pants
   No vispārējā novērtējuma izriet, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.
                                                      2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.
   14
          Apvienotās Karalistes 2008. gada 13. maijā publicētajā paziņojumā par iedzīvotāju ienākumu nodokli
          aprēķinātās izmaksas saistībā ar iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu 2008./2009. gadā bija
          £2,7 miljardi, kas pēc Komisijas iestāžu aplēsēm atbilst 0,2 % no IKP. Ieskaitot to 2008./2009. gada
          budžeta deficīta apjomā, ko aprēķinājuši Komisijas dienesti pavasara prognozēs, budžeta deficīts
          sasniedz 3,5 % no IKP.
   15
          Izmantojot IKP, kas koriģēts saistībā ar netieši mērāmo finanšu starpniecības pakalpojumiem (FISIM).
LV                                                         8                                                   LV
 ---pagebreak---    Briselē, […]
                Padomes vārdā —
                priekšsēdētājs
                […]
LV                9             LV


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007SC0621

Ieteikums Padomes lēmums, ar kuru atceļ Lēmumu 2005/186/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā  /* SEC/2007/0621 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.5.2007SEC(2007) 621 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru atceļ Lēmumu 2005/186/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. VISPāRēJA INFORMāCIJALīguma 104. pantā noteikts, ka dalībvalstis nedrīkst pieļaut pārmērīgu budžeta deficītu, un tajā paredzēta budžeta deficīta identificēšanas un novēršanas procedūra. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra sīkāk noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, „kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu”[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai jāuzrauga atbilstība budžeta disciplīnai, pamatojoties uz diviem kritērijiem, proti: a) vai plānotais vai reālais valsts budžeta deficīts pārsniedz atsauces vērtību 3 % apmērā no IKP (ja vien deficīta attiecība nav būtiski un nepārtraukti samazinājusies un sasniegusi atsauces vērtībai tuvu līmeni, vai arī atsauces vērtība ir pārsniegta tikai izņēmuma kārtā un uz laiku, un šī attiecība joprojām ir tuva atsauces vērtībai) un b) vai valsts parāds pārsniedz atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP (ja vien parāda attiecība pietiekami strauji nesamazinās un netuvinās atsauces vērtībai).Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93[2] jāsniedz dati par valsts budžeta deficītu, valsts parādu un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem divas reizes gadā, t.i., līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim[3].Komisija 2004. gada 12. maijā uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Maltu, pieņemot ziņojumu saskaņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, pamatojoties uz to, ka valsts kopbudžeta deficīts bija 9,7 % no IKP un valsts parāds –– 72 % no IKP 2003. gadā[4]. Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Maltā ir pārmērīgs budžeta deficīts Līguma 104. panta 6. punkta nozīmē[5]. Tajā pašā laikā un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu ieteica Maltai novērst pārmērīgā budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2006. gadam[6].Padome ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu ieteica Maltas iestādēm:„– cik ātri vien iespējams novērst pašreizējo pārmērīga budžeta deficīta situāciju;– vidējā termiņā veikt pasākumus, lai sasniegtu mērķi, proti, lai pārliecinoši un stabili samazinātu budžeta deficītu zem 3% no IKP 2006. gadā saskaņā ar deficīta samazināšanas plānu, kurš precizēts Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumā par konverģences programmu, kas iesniegta 2004. gada maijā;– enerģiski īstenot 2004. gada maija konverģences programmā paredzētos pasākumus, jo īpaši strukturālos pasākumus, kuru mērķis ir izdevumu racionalizēšana un samazināšana;– līdz 2004. gada 5. novembrim efektīvi īstenot pasākumus, kas paredzēti, lai samazinātu 2005. gada budžeta deficītu;– nodrošināt, ka parāda attiecības pieaugums 2005. gadā tiek apturēts un pēc tam samazināts, kā paredzēts Padomes atzinumā par konverģences programmu, kas iesniegta 2004. gada maijā.”.Turklāt Padome aicināja Maltas iestādes nodrošināt, ka „budžeta konsolidāciju, kuras mērķis ir vidējā termiņā panākt stāvokli, kad budžets ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, turpina pēc tam, kad pārmērīgs budžeta deficīts ir novērsts.”.1. tabula. Korekcijas, kuras Padome apstiprināja 2004. gada 5. jūlijā% no IKP, ja nav norādīts savādāk | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Valsts kopbudžeta bilance Valsts kopējais parāds p.m.: reālais IKP pieaugums (%) | -9,7 72,0 -1,7 | -5,2 72,1 1,1 | -3,7 72,4 1,7 | -2,3 70,5 2,1 | -1,4 70,4 2,1 |Avots : Padomes ieteikums Maltai saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes atzinums par Maltas 2004. gada maija konverģences programmu; abi dokumenti pieņemti 2004. gada 5. jūlijā.Komisija 2004. gada 22. decembra paziņojumā[7], ko Padome izvērtēja 2005. gada 18. janvārī, secināja, ka Maltas valdība, ņemot vērā Padomes ieteikumu, ir efektīvi īstenojusi pasākumus, kas paredzēti, lai izpildītu mērķi samazināt 2005. gada budžeta deficītu līdz paredzētajam termiņam –– 2004. gada 5. novembrim.Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.2. JAUNāKāS DEFICīTA DINAMIKAS TENDENCESSaskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju valsts kopbudžeta deficīts sasniedza 10 % no IKP 2003. gadā, iekļaujot vienreizēju izdevumus palielinošu darījumu 2,9 % apmērā no IKP, kas bija saistīts ar divu valstij piederošu kuģu būvētavu pārstrukturēšanu. Pēc tam deficīta attiecība pret IKP kritās, samazinoties līdz 4,9 % no IKP 2004. gadā un līdz 3,1 % no IKP 2005. gadā.Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) datiem[8], kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu, pēc tam, kad Malta līdz 2007. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, valsts kopbudžeta deficīts bija 2,6 % no IKP 2006. gadā[9].Lai gan valsts kopbudžeta deficīts 2004. un 2005. gadā bija nedaudz mazāks nekā Padomes deficīta samazināšanas plānā ieteiktais, ievērojot Līguma 104. panta 7. punktu, tas nedaudz pārsniedza pieļaujamo deficītu 2006. gadam. Tomēr deficīta attiecība pret IKP 2006. gadā bija nedaudz mazāka nekā oficiālā mērķī noteiktā, kā izklāstīts 2006. gada janvārī atjauninātajā konverģences programmā (2,7 %).Valsts kopbudžeta deficīta samazināšanās aizsākās izaugsmei nelabvēlīgos apstākļos un turpinājās arī nesen piedzīvotās ekonomiskās izaugsmes laikā. Korekcijas kopapjoms laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam bija 7,4 procentu punkti no IKP. Laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam izdevās panākt deficīta attiecības samazinājumu par aptuveni četriem procentu punktiem, jo palielinājās ieņēmumi, ko nodrošināja netiešo nodokļu iekasēšanas jomā ieviestās izmaiņas, kā arī valdības centieni īstenot efektīvāku nodokļu iekasēšanas sistēmu šajos gados. Izdevumu attiecības pret IKP samazinājums ir skaidrojums atlikušajiem 3 ½ procentu punktiem[10], un to sekmēja kopējais kapitāla izdevumu samazinājums, ko veicināja galvenokārt lielāka skaita vienreizēju operāciju (īpaši zemes pārdošanas, ko parasti reģistrē kā negatīvus izdevumus) veikšana. Tiesa gan, no 2004. līdz 2006. gadam vienreizējas deficīta samazinošas operācijas bija vidēji 1 % no IKP gadā. Ja netiktu veikti šādi vienreizēji pasākumi, 2006. gada deficīts saglabātos lielāks par atsauces vērtību, veidojot 3,3 % no IKP.Strukturālā izteiksmē, t.i., cikliski koriģētā izteiksmē, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, tiek lēsts, ka deficīts ir samazinājies no aptuveni 6 ½ % no IKP 2003. gadā līdz aptuveni 3¾ % no IKP 2005. gadā. 2006. gadā strukturālais deficīts turpināja samazināties līdz 2¾ % no IKP[11].Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu sagatavotajā ieteikumā Padome aicināja Maltu veikt strukturālus pasākumus, kas izstrādāti, lai racionalizētu un samazinātu valdības izdevumus. Laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam tika veikta virkne šādu pasākumu. Pasākumi bija vērsti īpaši uz to, lai samazinātu nodarbināto skaitu publiskajā sektorā, uzlabotu darba paņēmienus un kāpinātu nozīmīgāko publisko uzņēmumu vispārējo efektivitāti, lai samazinātu valsts līdzekļu pārskaitījumus. Tika uzskatīts, ka pēc pārstrukturēšanas ir pieaugusi publisko uzņēmumu stratēģiskā loma salīdzinājumā ar citiem stratēģiski mazāk nozīmīgiem privatizētiem uzņēmumiem. Turklāt pieņemšana darbā valsts dienestā notiek tikai tad, ja tas ir ļoti vajadzīgs. Ierobežotais algu pieaugums, ko paredzēja jaunais valsts dienesta darbiniekiem paredzētais daudzgadu koplīgums laikposmam no 2005. līdz 2010. gadam, bija vēl viens apstāklis, kas sekmēja valdības izdevumu samazināšanos, izsakot tos kā daļu no IKP. Izdevumu kontrole tika arī panākta, stingrāk nosakot personu loku, kurām ir tiesības pretendēt uz sociālajiem pabalstiem, kā arī izveidojot vajadzīgo infrastruktūru, lai samazinātu negodīgi saņemtus pabalstus.3. DEFICīTA PROGNOZES 2007. GADAM UN TURPMāKSaskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi tiek lēsts, ka valsts kopbudžeta deficīts turpinās samazināties līdz 2,1 % no IKP 2007. gadā un, ja netiks mainīta politika, līdz 1,6 % no IKP 2008. gadā. To paredzēts sasniegt, jo attiecīgajā laikposmā gaidāma ilgtspējīgu ekonomikas izaugsme. Valsts kopbudžeta zemāks deficīts 2007. gadam tiek skaidrots ar izdevumu attiecības samazināšanos par nedaudz mazāk kā 1 procenta punktu no IKP. Paredzams, ka kārtējo izdevumu attiecības samazināšanās, ko sekmēs valdības izdevumu un procentu izdevumu samazināšanās, vairāk nekā kompensēs valsts bruto ieguldījumu pieaugumu pamatkapitāla veidošanā. Deficīta attiecības pret IKP samazināšanos 2008. gadā varētu panākt, prognozēti samazinot kopējo izdevumu attiecības pret IKP pieaugumu, galvenokārt ievērojami samazinot valsts ieguldījumu lielas veselības aprūpes iestādes pabeigšanā. Izsakot ieņēmumus kā procentuālo daļu no IKP , tiek plānots , ka kopējie ieņēmumi 2007. un 2008. gadā samazināsies galvenokārt tādēļ, ka samazināsies no tiešajiem nodokļiem un sociālajiem maksājumiem gūtie ieņēmumi. Vienreizēju darījumu izmantošana 2007. un 2008. gadā plānota mazāka nekā vidēji pēdējo gadu laikā[12]. Ja netiktu veikti šādi vienreizēji darījumi, deficīts saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi būtu mazāks par 3 % no IKP atsauces vērtības 2007. gadā (2,7 % no IKP), un tas turpinātu samazināties 2008. gadā (1,6 %)[13].Salīdzinot ar 2007. gada aprīļa fiskālo paziņojumu, Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē tiek plānots ievērojami piesardzīgāks valsts kopbudžeta deficīta samazinājums. 2007. gadā atšķirība ir līdz 0,2 % no IKP, un tā skaidrojama galvenokārt ar mazākām sociālajām iemaksām, kas cieši saistītas ar gaidāmajām pārmaiņām darbinieku atlīdzības jomā. 2008. gadā atšķirība deficīta attiecībā pret IKP sasniedz 0,7 % no IKP. Tas ir galvenokārt tādēļ, ka valsts iestādes samazina izdevumus, gan samazinot atlīdzību valsts sektorā nodarbinātajiem, gan iegādājoties mazāk preču un pakalpojumu.Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi tiek plānots, ka strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētais deficīts, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus) samazināsies 2007. un 2008. gadā. Tiek plānots, ka strukturālais deficīts, kas 2006. gadā ir nedaudz mazāks par 2¾% no IKP, 2007. gadā samazināsies līdz nedaudz vairāk par 2½% no IKP 2007. gadā; 2008. gadā paredzēts lielāks samazinājums līdz aptuveni 1½% no IKP, ar nosacījumu, ka nemainīsies politikas nostādnes. Kopēju centienu rezultātā laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam deficīts tiek samazināts nedaudz vairāk kā par vienu procenta punktu, un visumā tiek īstenots Padomes ieteikums, ievērojot 104. panta 7. punktu, kurā pausts aicinājums nodrošināt stabilu budžeta konsolidāciju, lai pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas sasniegtu vidējā termiņa mērķi (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli (Maltas gadījumā –– līdzsvarotu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē). Lai gan centieni 2007. gadā ir ierobežoti, vidējie pielāgojumi 2007.– 2008. gadā šķiet visumā atbilst gadam noteiktajam strukturālajam uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP, kā precizēts Stabilitātes un izaugsmes paktā attiecībā uz euro zonu un ERM II dalībvalstīm.Padome 2007. gada 27. februāra atzinumā par 2006. gada decembrī atjaunināto konverģences programmu[14] atzina, ka programmas mērķis nebija panākt VTM programmas darbības laikā (programma noslēdzas 2009. gadā). Turklāt, ņemot vērā, ka korekcijas attiecībā uz VTM sasniegšanu, kas paredzētas programmā turpmākajiem gadiem pēc tam, kad novērsts pārmērīgs budžeta deficīts, visumā atbilda Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktajiem, Padome arī atzina, ka programmā bija daži budžeta prognožu riski, īpaši attiecībā uz labvēlīgākiem pieņēmumiem par makroekonomikas attīstību 2008. un 2009. gadā.4. PARāDA ATTīSTīBA UN PROGNOZESValsts parāds kopš 2001. gada pārsniedza atsauces vērtību –– 60 % no IKP. Tā maksimālais lielums sasniedza gandrīz 74 % no IKP 2004. gadā. Ievērojot Padomes ieteikumu, kas tika izdarīts saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu, 2005. gadā tika apturēts valsts parāda pieaugums un tika panākta lejupejoša tendence, sasniedzot 72,4 % no IKP, pateicoties primārajam pārpalikumam un ieņēmumiem, kas gūti no privatizācijas. Parāda turpmāka samazināšanās tika konstatēta 2006. gadā, kad parāda attiecība sasniedza 66,5 % no IKP galvenokārt tādēļ, ka ievērojami ieņēmumi tika gūti privatizācijas rezultātā, veidojot aptuveni 3,5 % no IKP.Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara ziņojumu gaidāms, ka parāda attiecība pret IKP 2007. un 2008. gadā turpinās samazināties. Attiecībā uz 2007. gadu tiek prognozēts, ka valsts parāds samazināsies zem 66 % no IKP un turpināsies samazināties 2008. gadā līdz 64¼%, pieņemot, ka politika netiks mainīta.5. SECINāJUMIValsts kopbudžeta deficīts samazinājās no 10% no IKP 2003. gadā līdz 2,6 % 2006. gadā, tātad zem atsauces vērtības –– 3% no IKP. Lai gan tika veikti vairāki vienreizēji darījumi (kurus neveicot, 2006. gada deficīts joprojām būtu virs noteiktās atsauces vērtības), deficīta samazināšanas pasākumi galvenokārt tiek īstenoti ilglaicīgi. Tiek lēsts, ka 2006. gadā strukturālā bilance, proti, cikliski koriģētā bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, uzlabosies par gandrīz 1 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka valsts budžeta deficīts samazināsies līdz 2,1 % no IKP 2007. gadā un, ja netiks mainīta politika, samazināsies līdz 1,6 % 2008. gadā, turklāt prognozēts, ka daudz mazāk tiks izmantoti deficītu samazinoši vienreizēji pasākumi. Tas norāda, ka deficīta samazinājums zem 3% no IKP bijis ticams un noturīgs.Valsts kopbudžeta parāda kopapjoms samazinājās no maksimālā lieluma 73,9 % no IKP 2004. gadā līdz 66,5 % 2006. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi tiek lēsts, ka parāda attiecība turpinās samazināties un līdz 2008. gadam būs apmēram 64% no IKP (pieņemot, ka netiks mainīta politika).No vispārējā novērtējuma var secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Maltā ir novērsta. Tāpēc Komisija iesaka Padomei atcelt tās lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā.2. tabula. Budžeta dinamika 2003. –– 2008. gadāIeteikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru atceļ Lēmumu 2005/186/EK par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu MaltāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā:(1) Ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu, ar Padomes Lēmumu 2005/186/EK[15], tika nolemts, ka Maltā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2003. gadā valsts kopbudžeta deficīts bija 9,7 % no IKP (no kuriem 2,9 % no IKP bija izraisījušas vienreizējas operācijas), pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību –– 3 % no IKP, savukārt valsts kopbudžeta parāda kopapjoms bija 72 % no IKP un tam bija tendence arī 2004. gadā atšķirties no Līgumā noteiktās atsauces vērtības –– 60 % no IKP.(2) Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes 2006. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[16], Padome 2003. gada 3. jūnijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, sagatavoja Maltai paredzētu ieteikumu novērst pārmērīgā budžeta deficīta situāciju vēlākais līdz 2006. gada beigām. Šis ieteikums tika publiskots.(3) Saskaņā ar Līguma 104. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.(4) Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz procedūras īstenošanai nepieciešamos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm jāsniedz dati par valsts budžeta deficītu, valsts parādu un citiem saistītajiem mainīgajiem lielumiem divas reizes gadā, t.i., līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim saskaņā ar 4. pantu Padomes 1993. gada 22. novembra Regulā (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru [17].(5) Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 1. punktu, pēc tam, kad Malta līdz 2007. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi, apstiprinās šādi secinājumi:-  valsts kopbudžeta deficīts ir samazināts no 10% no IKP 2003. gadā līdz 2,6% 2006. gadā, kas ir zem noteiktās atsauces vērtības attiecībā uz budžeta deficītu 3% apmērā no IKP. Tas ir nedaudz labāk nekā noteikts 2006. gadam paredzētajā mērķī, ko noteica, atjauninot konverģences programmu 2006. gada janvārī, lai gan deficīts nedaudz pārsniedz mērķus, ko Padome noteikusi ieteikumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu,-  laikposmā no 2003. gada līdz 2006. gadam izdevās panākt deficīta attiecības samazinājumu par vairāk nekā pusi (aptuveni četri procentu punkti) no 7,4 procentu punktiem no IKP, jo palielinājās ieņēmumi, ko nodrošināja netiešo nodokļu iekasēšanas jomā ieviestās izmaiņas, kā arī efektīvāka nodokļu iekasēšana. Izdevumu attiecības pret IKP samazinājums ir skaidrojums atlikušajiem 3,5 procentu punktiem[18], un to daļēji sekmēja lielāka skaita vienreizēju operāciju (īpaši zemes pārdošanas, ko parasti reģistrē kā negatīvus izdevumus) veikšana. Turklāt izdevumu samazināšanās tika panākta, samazinot strādājošo skaitu un pārstrukturējot publiskās iestādes, ierobežojot darbinieku pieņemšanu darbā šajās iestādēs un veicot sociālo maksājumu kontroli. Vienreizējas deficītu samazinošas operācijas laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam vidēji bija aptuveni 1 % no IKP. Neveicot šādus vienreizējus pasākumus (0,7 % no IKP) deficīts 2006. gadā saglabātos virs atsauces vērtības 3,3 % apmērā no IKP. Strukturālās bilances uzlabojums (t.i., uzlabojumi cikliski koriģētā budžetā, no kura atņemti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi) 2006. gadā tiek lēsts nedaudz vairāk kā 1% apmērā no IKP,-  attiecībā uz 2007. gadu Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognoze paredz, ka deficīts turpinās samazināties līdz 2,1 % no IKP, ko nodrošinās izdevumu papildu ietaupījumi. Vienreizējie pasākumi paredzēti 0,6 % apmērā no IKP, kas lielos vilcienos atbilst iepriekšējā gada prognozēm, lai pat bez vienreizējo pasākumu veikšanas deficīts būtu mazāks par atsauces vērtību. Tas visumā atbilst oficiālām deficīta aplēsēm 1,9 % apmērā no IKP, kā noteikts 2007. gada aprīļa paziņojumā. Attiecībā uz 2008. gadu pavasara prognozes liecina, ka, ja vien netiks mainīta politika, budžeta deficīts turpinās samazināties līdz 1,6% no IKP (neveicot vienreizējus pasākumus). Tas norāda, ka ticamā un ilgtspējīgā veidā ir panākts deficīta līmenis, kas mazāks par noteikto robežvērtību –– 3 % no IKP. Tiek plānots, ka strukturālā bilance 2007. gadā nedaudz uzlabosies, un, turpinot pašreizējo politiku, tā uzlabosies vēl par 1 procenta punktu 2008. gadā. Tas jāizvērtē, ņemot vērā, ka jāpanāk virzība uz vidēja termiņa mērķa (VTM) sasniegšanu attiecībā uz budžeta stāvokli, kas Maltas gadījumā ir strukturālā ziņā līdzsvarots budžets,-  valsts parāds ir samazinājies no tā maksimālā apjoma 73,9 % no IKP 2004. gadā līdz 66,5 % no IKP 2006. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozi paredzams, ka parāda attiecība turpinās mazināties līdz aptuveni 64,3% līdz 2008. gada beigām, tādējādi tuvinoties atsauces vērtībai –– 60% no IKP.(6) Padome uzskata, ka pārmērīgais deficīts Maltā ir novērsts, tāpēc Lēmums 2005/186/EK ir jāatceļ,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNo vispārējā novērtējuma var secināt, ka pārmērīga budžeta deficīta situācija Maltā ir novērsta.2. pantsAr šo atceļ Lēmumu 2005/186/EK.3. pantsŠis lēmums adresēts Maltas Republikai.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).[2] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).[3] Jaunākie Maltas paziņotie dati ir pieejami: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal.[4] SEC(2004) 580.[5] OV L 62, 9.3.2005., 21. lpp.[6] Visi ar pārmērīgā deficīta procedūru saistītie dokumenti par Maltu pieejami:http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/edp/edppl_en.htm.[7] SEC(2004) 1630.[8] Eurostat ziņu izlaidums Nr. 55, 2007. gada 23. aprīlis.[9] Deficīta attiecības parasti pārskata – palielinot vai samazinot – pēc pavasara ziņojuma pirmo rezultātu publicēšanas. Lielākajai daļai ES dalībvalstu pārskatīšanas rezultātā veiktās izmaiņas parasti ir relatīvi nelielas un vidēji pavisam maz atšķiras no nulles. Maltas gadījumā, ņemot vērā atšķirību, kāda ir starp patlaban ziņoto deficītu 2006. gadam un starp deficīta atsauces vērtību, ir maza iespējamība, ka jebkāda valdības grāmatojumu iespējama turpmāka pārskatīšana palielinātu 2006. gada deficīta attiecību līdz līmenim, kas pārsniegtu 3% no IKP.[10] Vienreizējus izdevumus palielinošu operāciju izlīdzināšana, kas 2003. gadā bija 2,9% no IKP un kas saistīti ar parādu, kas paredzēts kuģu būvētavu pārstrukturēšanai, būs iemesls par 0,4 procentu punktiem zemākam ienākumu pieaugumam laikposmā no 2003. līdz 2006. gadam.[11] Jāuzsver, ka daudzās dalībvalstīs, īpaši mazākajās valstīs, piemēram, Maltā, ir ievērojamas grūtības izskaitļot starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu; tas ir galvenokārt tāpēc, ka nav pieejami visi vajadzīgie dati.[12] Vienreizēji darījumi 2006. un 2007. gadā ir pārskatīti, salīdzinot ar atjaunināto konverģences programmu 2006. gadam, lai ņemtu vērā operāciju (zemes pārdošanu), kas tika pabeigta 2007. gadā un attiecīgi iegrāmatota kā deficītu samazinoša darbība attiecīgajā gadā.[13] Ir atzīts, ka 2008. gadā Maltas iestādes plāno veikt deficītu samazinošus vienreizējus darījumus (zemes pārdošanu) līdz 0,2% no IKP.[14] OV C 72, 29.3.2007., 9. lpp.[15] OV L 62, 9.3.2005., 21. lpp.[16] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).[17] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp).[18] Izdevumu attiecība samazinātos vairāk, ja netiktu veiktas būtiskas vienreizēju maksājumu operācijas, kas saistītas ar kuģu būvētavu pārstrukturēšanu un kuras līdzvērtīgas aptuveni 3% no IKP 2003. gadā.