title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2021. gada 2. decembris) par vidēja termiņa ievainojamībām Vācijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā (ESRB/2021/10) 2022/C 122/01

text:
               17.3.2022

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 122/1

      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
      (2021. gada 2. decembris)
      par vidēja termiņa ievainojamībām Vācijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā
      (ESRB/2021/10)
      (2022/C 122/01)
      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, kā arī 16. un 18. pantu,
      ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (2), un jo īpaši tā 18. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nekustamā īpašuma sektoram ir svarīga loma tautsaimniecībā, un notikumi tajā var būtiski ietekmēt finanšu sistēmu. Agrākās finanšu krīzes atklājušas, ka nekustamā īpašuma tirgu nenoturīga attīstība var ievērojami negatīvi ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti un tautsaimniecību kopumā, kas var izraisīt arī negatīvus pārrobežu blakusefektus. Negatīva nekustamā īpašuma tirgus attīstība dažās dalībvalstīs pagātnē ir radījusi lielus kreditēšanas zaudējumus un/vai negatīvi ietekmējusi reālo tautsaimniecību. Šāda ietekme atspoguļo ciešo mijiedarbību starp nekustamā īpašuma sektoru, finansējuma sniedzējiem un citiem tautsaimniecības sektoriem. Turklāt atgriezeniskās saites starp finanšu sistēmu un reālo tautsaimniecību var pastiprināt jebkādas negatīvas pārmaiņas.

                  (2)

                  Šīs saiknes ir svarīgas, jo tās norāda, ka riskiem, kas radušies nekustamā īpašuma sektorā, var būt sistēmiska ietekme. Finanšu sistēmas ievainojamībai ir tendence uzkrāties nekustamā īpašuma cikla augšupejas fāzē. Priekšstats par zemāku risku un vieglāku pieeju finansējumam var veicināt ātru kreditēšanas un ieguldījumu pieaugumu, ko pavada paaugstināts nekustamā īpašuma pieprasījums, kas rada augšupvērstu spiedienu uz īpašuma cenām. Turklāt atgriezeniskās saiknes starp mājokļu cenām un kredītiem var radīt iespējamas sistēmiskas sekas. Savukārt nekustamā īpašuma cikla lejupejas fāzē stingrāki kreditēšanas nosacījumi, izteiktāka nevēlēšanās uzņemties risku un lejupvērsts spiediens uz nekustamā īpašuma cenām var negatīvi ietekmēt aizņēmēju un aizdevēju elastību, tādējādi vājinot ekonomiskos nosacījumus.

                  (3)

                  Ievainojamība, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu (MNĪ), var radīt sistēmisku risku, un tā var gan tieši, gan netieši ietekmēt finanšu stabilitāti. Tiešā ietekme ir kreditēšanas zaudējumi hipotekāro kredītu portfeļos, ko rada nelabvēlīgi ekonomiskie vai finanšu apstākļi un vienlaicīgas negatīvās tendences MNĪ tirgū. Netieša ietekme varētu būt saistīta ar korekcijām mājsaimniecību patēriņā un aizdevēju rīcību aizņēmēju aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai, kas rada turpmākas sekas reālajai tautsaimniecībai un finanšu stabilitātei.

                  (4)

                  Kā norādīts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2013/1 (3) 4. apsvērumā, makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē.

                  (5)

                  Šajā nolūkā makroprudenciālās uzraudzības iestādes atkarībā no riska novērtējuma var izmantot vienu vai vairākus ar kapitālu saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (5), un/vai ar aizņēmēju saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kuru pamatā ir tikai nacionālie tiesību akti. Lai gan ar kapitālu saistīti pasākumi galvenokārt paredzēti, lai palielinātu finanšu sistēmas noturību, ar aizņēmēju saistīti pasākumi var būt īpaši piemēroti, lai novērstu sistēmisku risku turpmāku veidošanos saistībā ar jauniem mājokļa kredītiem.

                  (6)

                  Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) 2019. gadā veica sistemātisku un uz nākotni vērstu ar MNĪ saistīto ievainojamību novērtējumu visā Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) (6). Šis novērtējums ļāva ESRK konstatēt virkni vidēja termiņa ievainojamību, kas ir sistēmiska finanšu stabilitātes riska avots vairākās valstīs, kā rezultātā tika sniegti brīdinājumi piecām valstīm, tostarp Vācijai (7).

                  (7)

                  Galvenās ievainojamības, kas 2019. gadā tika konstatētas MNĪ tirgū Vācijā, bija ievērojamais mājokļu cenas pieaugums pilsētās, kas saistīts ar plaši izplatīto un straujo mājokļu cenu dinamiku un dažām hipotekārās kreditēšanas standartu vājināšanas pazīmēm, tomēr tās ir saistītas ar vispārējo nenoteiktību datu nepilnību dēļ.

                  (8)

                  ESRK nesen ir noslēgusi vēl vienu sistemātisku un uz nākotni vērstu EEZ mēroga novērtējumu attiecībā uz ievainojamībām, kas saistītas ar MNĪ. Šā novērtējuma rezultāti liecina, ka pēc konkrētām valstīm adresētu brīdinājumu saņemšanas 2019. gada septembrī dažas valstis ir veikušas turpmākus pasākumus, lai novērstu attiecīgās ievainojamības. Konkrēti, Čehijas Republika pieņēma ar aizņēmējiem saistītu pasākumu tiesisko regulējumu, Vācija izveidoja juridisko pamatu datu vākšanai par kreditēšanas standartiem jauniem kredītiem mājsaimniecībām, Francija aktivizēja parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības (DSTI) rādītāju ierobežojumus, Islande noteica stingrākus kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) rādītāju ierobežojumus, un Norvēģija noteica stingrāku sistēmiskā riska rezerves likmi. Tomēr, ņemot vērā ievainojamību pastiprināšanos, dažu valstu pieņemtie pasākumi saskaņā ar ESRK novērtējumu netika uzskatīti par pietiekamiem.

                  (9)

                  Covid-19 pandēmijas uzliesmojums 2020. gadā un ar to saistītā krīze nav izraisījuši ciklisku lejupslīdi mājokļu tirgos. Pēc pakāpeniskas izaugsmes perioda un zemo procentu likmju apstākļos mājokļu reālo cenu un kreditēšanas pieaugums vairākās valstīs ir vēl vairāk paātrinājies, lielā mērā pārsniedzot mājsaimniecību ienākumu pieaugumu. Lai mazinātu pandēmijas ietekmi un no tās izrietošo ekonomisko nenoteiktību, ir īstenoti dažādi pasākumi un politika, piemēram, moratoriji un valsts garantijas. Šajā plašajā politikas kontekstā dažās valstīs uz laiku ir atviegloti iepriekš plānotie makroprudenciālās uzraudzības pasākumi, vai to aktivizēšana ir aizkavējusies. Pašreizējā ekonomiskās situācijas uzlabošanās ļauj pielāgot makroprudenciālo politiku tajās valstīs, kurās turpinājās uzkrāties ar MNĪ saistītās ievainojamības.

                  (10)

                  Attiecībā uz Vāciju šis nesenais novērtējums liecina, ka, neraugoties uz to, ka 2017. gadā tika izveidots ar aizņēmējiem saistītu pasākumu tiesiskais regulējums, ko veidoja ierobežots pasākumu kopums (LTV rādītāja maksimālā robežvērtība un amortizācijas prasība), neviens no tiem netika aktivizēts, lai novērstu vidēja termiņa ievainojamību uzkrāšanos MNĪ sektorā. ESRK ņem vērā to, ka saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu netika izpildītas prasības attiecībā uz esošo ar aizņēmējiem saistīto pasākumu aktivizēšanu.

                  (11)

                  ESRK novērtējums arī liecina, ka mājokļu cenu pieaugums ir kļuvis plašāk izplatīts gan pilsētās, gan lauku apvidos. Tādējādi pašreizējās aplēses liecina, ka mājokļu cenas Vācijā ir augstas un pieaugošas. Lai gan ievainojamību visaptverošu analīzi pašlaik kavē detalizētu datu trūkums par kreditēšanas standartu vājināšanos attiecībā uz kredītiem mājokļu iegādei, ir veikti pasākumi, lai vāktu datus par 2023. gadu, jo 2021. gadā stājās spēkā nacionālie tiesību akti par datu vākšanu attiecībā uz kredītiem mājokļa iegādei. Pieejamā informācija par jaunāko periodu sniedz neviennozīmīgus pierādījumus par kreditēšanas standartu izmaiņām attiecībā uz kredītiem mājokļu iegādei. Lai gan euro zonas banku kreditēšanas apsekojuma (BLS) rezultāti liecina, ka 2020. gadā kreditēšanas nosacījumi mājokļa iegādei kļuva vēl stingrāki, alternatīvs privātā sektora datu avots (8) liecina, ka kredītu pieteikumu, kuriem ir augsts LTV rādītājs, īpatsvars 2020. gadā turpināja palielināties. Cits alternatīvs privātā sektora datu avots, kas pieejams Vācijas iestādēm un kas ietver faktiskos darījumus un atspoguļo daļu no kopējā tirgus, apstiprina, ka LTV rādītāji pēdējā desmitgadē ir nedaudz palielinājušies. Turklāt saskaņā ar BLS LTV rādītāji pēc krīzes ir samazinājušies. Dati arī liecina, ka DSTI rādītāji un termiņi 2010. gadu pirmajā pusē samazinājās, savukārt otrajā pusē tie atkal palielinājās. No otras puses, parāda/ienākumu attiecības (DTI) rādītāji kopš 2009. gada ir pastāvīgi palielinājušies.

                  (12)

                  Turklāt pēc pretciklisko kapitāla rezervju (PKR) normas samazināšanas, ko veica Covid-19 krīzes kontekstā, Vācija vairs neizmantoja ar kapitālu saistītus pasākumus esošo ievainojamību, kuras izriet no MNĪ sektora, novēršanai un finanšu stabilitātes veicināšanai.

                  (13)

                  Ņemot vērā šīs nesenās norises un jo īpaši ņemot vērā pierādījumus tam, ka pastiprinājusies pārmērīgi augstu mājokļu cenu tendence, ESRK secināja, ka būtu jāaktivizē ar aizņēmējiem saistīti pasākumi, lai novērstu vidēja termiņa ievainojamības MNĪ sektorā Vācijā. Tādēļ Vācijas iestādēm būtu nekavējoties jāaktivizē juridiski saistošs vai, ja tas nav iespējams saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem, juridiski nesaistošs LTV rādītāja ierobežojums, lai pārmērīgi augstu mājokļu cenu kontekstā nodrošinātu stabilus kreditēšanas standartus. Tajā pašā laikā un lai papildinātu LTV rādītāju, ar kapitālu saistīti pasākumi, piemēram, PKR normas vai nozares sistēmiskā riska rezerves aktivizēšana, palielinātu Vācijas banku sektora noturību pret MNĪ ievainojamībām, kas jau ir uzkrājušās, ņemot vērā dominējošo pārmērīgi augstu mājokļu cenu tendenci un nenoteiktību attiecībā uz pēdējos gados izsniegto hipotēku kredītu kreditēšanas standartiem. Turklāt, atbilstoši apvienojot tos ar juridiski saistošiem vai, ja tas nav iespējams saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem, juridiski nesaistošiem ar ienākumiem saistītiem instrumentiem, varētu palielināt LTV rādītāja ierobežojuma efektivitāti, lai novērstu jebkuras ar MNĪ finansēšanu saistītas ievainojamības. Tādēļ Vācijas ar aizņēmēju saistīto pasākumu tiesiskais regulējums būtu jāpapildina ar ienākumu instrumentiem un attiecīgi jāpielāgo, lai būtu iespējams savlaicīgāk aktivizēt ar aizņēmējiem saistītus pasākumus, tādējādi novēršot ievainojamību veidošanos,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      1. IEDAĻA

         IETEIKUMI

         A ieteikums. LTV rādītāja ierobežojums

      Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts noteikt juridiski saistošu ierobežojumu, kas attiecas uz LTV rādītāju, lai mazinātu ievainojamības mājokļu nekustamā īpašuma nozarē Vācijā kā finanšu stabilitātes riska avotu, kas var radīt nopietnas negatīvas sekas reālajai tautsaimniecībai. Ja saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem tas nav iespējams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts aktivizēt juridiski nesaistošu ierobežojumu, kas attiecas uz LTV rādītāju, lai sasniegtu tajā noteiktos mērķus.

         B ieteikums. Ar kapitālu saistītu pasākumu aktivizēšana

      Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts aktivizēt atbilstošus ar kapitālu saistītus pasākumus, ar kuriem nodrošina Vācijā licencēto kredītiestāžu noturību un papildina A ieteikumā minēto ierobežojumu, kas attiecas uz LTV rādītāju, lai mazinātu ievainojamības mājokļu nekustamā īpašuma nozarē Vācijā kā finanšu stabilitātes riska avotu.

         C ieteikums. Tiesiskais regulējums ar aizņēmēju saistītiem pasākumiem attiecībā uz mājokļu nekustamā īpašuma nozari

      Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts nodrošināt, ka esošais tiesiskais regulējums ar aizņēmēju saistītiem pasākumiem ietver vismaz šādus juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus:

                  a)

                  ierobežojumi, kas attiecas uz DTI rādītāju, un ierobežojumi, kas attiecas uz DSTI rādītāju;

                  b)

                  ierobežojumi, kas attiecas uz LTV rādītāju;

                  c)

                  ierobežojumi, kas attiecas uz termiņu; un

                  d)

                  amortizācijas prasības.

         D ieteikums. Ievainojamību uzraudzība un ar aizņēmēju saistītu ienākumu pasākumu aktivizēšana

                  1.

                  Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts rūpīgi uzraudzīt ievainojamības, kas saistītas ar mājsaimniecību parādu slogu, pārmērīgi augstām mājokļu cenām un kreditēšanas standartu pastiprināšanos jauniem hipotēku kredītiem vidējā termiņā.

                  2.

                  Ievērojot saskaņā ar D ieteikuma 1. punktu veiktās uzraudzības rezultātus un lai novērstu pārmērīgu kredītriska uzkrāšanos, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts aktivizēt juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus ienākumu pasākumus, piemēram, DTI rādītāja vai DSTI rādītāja ierobežojumus. Ja saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem tas nav iespējams, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts aktivizēt juridiski nesaistošus ar aizņēmēju saistītus ienākumu pasākumus, lai sasniegtu tajos noteiktos mērķus.

            2. IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA

      1.   Definīcijas

                  1.

                  Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

                              a)

                              “attiecīgās iestādes” ir iestādes, kurām ir uzticēts grozīt tiesisko regulējumu ar aizņēmējiem saistītiem pasākumiem, aktivizēt ar aizņēmējiem saistītus pasākumus, veikt sistēmisko risku uzraudzību vai aktivizēt ar kapitālu saistītus pasākumus Vācijā;

                              b)

                              “kredīta/nodrošinājuma attiecības rādītājs” (LTV rādītājs) ir visu to kredītu vai kredīta daļu summa, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī;

                              c)

                              “ar kapitālu saistīti pasākumi” ir visas pašu kapitāla prasības, ko piemēro kredītiestādei, lai novērstu un/vai mazinātu sistēmisko risku, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1092/2010 2. panta c) punktā, tostarp saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 124., 164. vai 458. pantu vai Direktīvas (ES) 2013/36 VII sadaļas 4. nodaļu, piemēram, pretcikliskās kapitāla rezerves vai nozares sistēmiskā riska rezerves;

                              d)

                              “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kas definēta Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā;

                              e)

                              “ar aizņēmēju saistīti pasākumi” ir makroprudenciālās uzraudzības pasākumi, kas vērsti uz aizņēmējiem, tostarp LTV rādītāja, DTI rādītāja, DSTI rādītāja, termiņa un amortizācijas prasību ierobežojumi;

                              f)

                              “parāda/ienākumu attiecības rādītājs” (DTI rādītājs) ir aizņēmēja kopējie parādi kredīta izsniegšanas brīdī pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                              g)

                              “parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības rādītājs” (DSTI rādītājs) ir gada kopējā parāda apkalpošana pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                              h)

                              “parāda apkalpošana” ir apkopotā procentu un pamatsummas atmaksa par aizņēmēja kopējo parādu noteiktā laika posmā;

                              i)

                              “termiņš” ir gados izteikts mājokļu nekustamā īpašuma kredīta līguma termiņš kredīta izsniegšanas brīdī;

                              j)

                              “amortizācijas prasības” ir pasākumi, kas saistīti ar aizdevuma atmaksas grafiku.

            2.   Īstenošanas kritēriji

                  1.

                  Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:

                              a)

                              pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips, ņemot vērā A ieteikuma, B ieteikuma, C ieteikuma un D ieteikuma mērķi un saturu;

                              b)

                              aktivizējot ar aizņēmēju saistītos pasākumus vai ar kapitālu saistītos pasākumus saskaņā ar A ieteikumu, B ieteikumu un D ieteikumu, to kalibrēšanā un pakāpeniskā ieviešanā jāņem vērā Vācijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, kā arī jebkāda iespējamā ietekme uz saistītajām izmaksām un ieguvumiem;

                              c)

                              konkrēti kritēriji šī ieteikuma ievērošanai noteikti pielikumā.

                  2.

                  Adresātiem tiek lūgts sniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:

                              a)

                              informācija par veikto darbību saturu un termiņiem;

                              b)

                              novērtējums par ievainojamībām, kas saistītas ar mājsaimniecību parādu slogu un kreditēšanas standartiem jauniem hipotēku kredītiem, tostarp par jaunu hipotēku kredītu izkārtojumu atbilstoši to LTV, DTI un DSTI rādītājiem, termiņiem un amortizācijas profilu, konkrētos rādītājus aprēķinot saskaņā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2016/14 (9) IV pielikumu, kā arī par veikto darbību funkcionēšanu, ņemot vērā šī ieteikuma mērķus;

                              c)

                              detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šī ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem.

            3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

      Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. panta 1. punktu adresātiem jāpaziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK par darbībām, kas veiktas, reaģējot uz šo ieteikumu, vai jāpamato jebkāda bezdarbība. Adresātiem jāsniedz šādi paziņojumi, ievērojot šādus termiņus.

                  1.

                     A ieteikums

                  A ieteikuma adresātiem līdz 2023. gada 30. jūnijam un līdz 2025. gada 30. jūnijam jāsniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskats par jebkurām darbībām, kuras tie veikuši saistībā ar ierobežojumu noteikšanu attiecībā uz LTV rādītāju, lai mazinātu ievainojamības mājokļu nekustamā īpašuma nozarē Vācijā kā finanšu stabilitātes riska avotu. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

                  2.

                     B ieteikums

                  B ieteikuma adresātiem līdz 2023. gada 30. jūnijam un līdz 2025. gada 30. jūnijam jāsniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskats par jebkurām darbībām, kuras tie veikuši, īstenojot ar kapitālu saistītus pasākumus. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

                  3.

                     C ieteikums

                  C ieteikuma adresātiem līdz 2025. gada 30. jūnijam jāsniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK galīgais pārskats par C ieteikuma īstenošanu, iekļaujot paziņojumu, kurā paskaidrots, kura iestāde vai iestādes būs atbildīgas par lēmumu aktivizēt un īstenot minētajā ieteikumā noteiktos ar aizņēmēju saistītos pasākumus. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

                  4.

                     D ieteikums

                  D ieteikuma adresātiem līdz 2023. gada 30. jūnijam un līdz 2025. gada 30. jūnijam jāsniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskats par to ievainojamību uzraudzību, kas saistītas ar mājsaimniecību parādu slogu, pārmērīgi augstām mājokļu cenām un kreditēšanas standartiem jauniem hipotēku kredītiem vidējā termiņā, kā arī par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu šādas ievainojamības. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

            4.   Uzraudzība un novērtējums

                  1.

                  ESRK Sekretariāts:

                              a)

                              palīdz adresātiem, t. sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

                              b)

                              pārbauda, vai adresāti izpilda ieteikumus, t. sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei.

                  2.

                  ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem paziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

         Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 2. decembrī

               ESRK Valdes vārdā –

               ESRK sekretariāta vadītājs

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

         (2)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

         (3)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2013/1 (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

         (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

         (6)  Sk. “Vulnerabilities in the residential real estate sectors of the EEA countries”, ESRK, 2019. gada septembris, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (7)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Brīdinājums ESRK/2019/11 (2019. gada 27. jūnijs) par vidēja termiņa ievainojamībām Vācijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā (OV C 366, 30.10.2019., 45. lpp.).

         (8)  Kredītu brokeru platformas sniegtā informācija, kas tomēr var neatspoguļot Vācijas hipotekāro kredītu tirgu precīzi.

         (9)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2016/14 (2016. gada 31. oktobris) par nekustamā īpašuma datu nepilnību novēršanu (OV C 31, 31.1.2017., 1. lpp.).

         PIELIKUMS
         IETEIKUMAM PIEMĒROJAMO ATBILSTĪBAS KRITĒRIJU APRAKSTS

            A ieteikums. LTV rādītāja ierobežojums

         A ieteikumam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Aktivizējot ierobežojumu, kas attiecas uz kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) rādītāju, adresātiem būtu jācenšas novērst to, ka, iestājoties nelabvēlīgiem ekonomikas vai finanšu apstākļiem, parāda apkalpošanas izmaksu pieaugumam vai nelabvēlīgām tendencēm MNĪ tirgū, rastos ievērojama vai pieaugoša tādu jaunu hipotekāro kredītu daļa, kuri nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu un kuri varētu radīt kreditēšanas zaudējumus saistību neizpildes gadījumā apvienojumā ar mājokļu cenu pazemināšanos.

                     2.

                     Adresātiem būtu jāizmanto viens vai vairāki ar aizņēmēju saistīti pasākumi, lai nodrošinātu ieviesto pasākumu efektivitāti un samazinātu iespēju tos apiet vai neparedzētas sekas, kas varētu mazināt to efektivitāti un, iespējams, radīt riskus citās jomās, jo īpaši nodrošinot, ka pasākumus piemēro kredītiem, kurus izsnieguši visi aizdevēju veidi un kuri piešķirti aizņēmējiem–privātpersonām un, ciktāl to uzskata par nepieciešamu, visu pārējo veidu aizņēmējiem.

                     3.

                     Pirms ierobežojuma, kas attiecas uz LTV rādītāju, aktivizēšanas būtu jānovērtē Vācijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai noteiktu šādam pasākumam atbilstošo kalibrēšanu un pakāpenisku ieviešanu.

                     4.

                     Pēc tam, kad ir aktivizēts ierobežojums, kas attiecas uz LTV rādītāju, var būt nepieciešams pastiprināt to vai aktivizēt papildu ar aizņēmēju saistītus pasākumus Vācijā konstatēto ievainojamību novēršanai. Tas būs atkarīgs no tā, kādi pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.

                     5.

                     Aktivizējot vai kalibrējot ierobežojumu, kas attiecas uz LTV rādītāju, adresātiem būtu jāņem vērā visi kredīti, kurus mājsaimniecībām galu galā jāapkalpo no saviem ienākumiem, neatkarīgi no kredītu veida.

            B ieteikums. Ar kapitālu saistītu pasākumu aktivizēšana

         B ieteikumam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Aktivizējot ar kapitālu saistītus pasākumus, adresātiem būtu jācenšas nodrošināt Vācijā licencēto kredītiestāžu noturību, ņemot vērā ar MNĪ saistītā sistēmiskā riska iespējamo īstenošanos, kas varētu radīt tiešus un netiešus kredītu zaudējumus, kuri izriet no hipotekārajiem aizdevumiem vai kuri rodas, samazinoties patēriņam mājsaimniecībās ar aizdevumiem mājokļa iegādei.

                     2.

                     Pirms aktivizē ar kapitālu saistītos pasākumus, būtu jānovērtē Vācijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai noteiktu, vai šādu pasākumu aktivizēšana būtu atbilstoša.

                     3.

                     Pēc tam, kad aktivizēti ar kapitālu saistīti pasākumi, var būt nepieciešams pastiprināt tos vai aktivizēt papildu makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Vācijā konstatēto ievainojamību novēršanai. Tas būs atkarīgs no tā, kādi ar kapitālu saistīti pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.

            C ieteikums. Tiesiskais regulējums ar aizņēmēju saistītiem pasākumiem attiecībā uz mājokļu nekustamā īpašuma nozari

         C ieteikumam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Vācijas tiesiskajam regulējumam, kas attiecas uz ar aizņēmēju saistītiem pasākumiem, būtu jānodrošina, ka:

                                 a)

                                 lai izvairītos no ierobežojumu apiešanas, ierobežojumus, kas attiecas uz parāda/ienākumu attiecības (DTI) rādītāju un parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības (DSTI) rādītāju, un termiņa ierobežojumus piemēro kredītiem, kas piešķirti visu veidu aizņēmējiem un ko izsnieguši visi aizdevēju veidi, un, lai izvairītos no ierobežojumu apiešanas, šie ierobežojumi būtu jāpiemēro galvenokārt fiziskām personām kā aizņēmējiem, kā arī visu citu veidu aizņēmējiem, ja finansēšanas struktūras paredz šādu paplašināšanu;

                                 b)

                                 Vācijas iestādes, kurām ir uzticēta ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana, var efektīvi un preventīvi aktivizēt visus juridiski saistošos ar aizņēmēju saistītus pasākumus, un tām tiek nodrošināts nepieciešamais elastīgums, lai izstrādātu minētos pasākumus, pamatojoties uz konstatētajām nepilnībām.

                     2.

                     Vācijas ar aizņēmēju saistīto pasākumu tiesiskā regulējuma grozījumiem vajadzētu būt spēkā ne vēlāk kā 2024. gada 1. jūnijā.

            D ieteikums. Ievainojamību uzraudzība un ar aizņēmēju saistītu ienākumu pasākumu aktivizēšana

         D ieteikuma 1. punktam piemēro šādus atbilstības kritērijus.
         Uzraugot neaizsargātības, kas saistītas ar mājsaimniecību parādu slogu, pārmērīgi augstām mājokļu cenām un kreditēšanas standartiem jauniem hipotēku kredītiem vidējā termiņā, adresātiem būtu jāuzrauga to aizņēmēju īpatsvars, kuri ņem jaunus hipotekāros kredītus un kuri ir pakļauti riskam, ka, iestājoties nelabvēlīgiem ekonomikas vai finanšu apstākļiem, parāda apkalpošanas izmaksu pieaugumam vai nelabvēlīgām tendencēm MNĪ tirgū, viņi nespēs regulāri atmaksāt vai apkalpot savu parādu, būtiski nesamazinot savu patēriņu.
         D ieteikuma 2. punktam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Aktivizējot ar ienākumiem saistītus ienākumu pasākumus, adresātiem būtu jācenšas novērst to, ka ievērojama vai pieaugoša daļa aizņēmēju ņem jaunus hipotekāros kredītus un ir pakļauti riskam, ka, iestājoties nelabvēlīgiem ekonomikas vai finanšu apstākļiem, parāda apkalpošanas izmaksu pieaugumam vai nelabvēlīgām tendencēm MNĪ tirgū, viņi nespēs regulāri atmaksāt vai apkalpot savu parādu, būtiski nesamazinot savu patēriņu.

                     2.

                     Adresātiem būtu jāizmanto viens vai vairāki ar aizņēmēju saistīti pasākumi, lai nodrošinātu ieviesto pasākumu efektivitāti un samazinātu iespēju tos apiet vai neparedzētas sekas, kas varētu mazināt to efektivitāti un, iespējams, radīt riskus citās jomās, jo īpaši nodrošinot, ka pasākumus piemēro kredītiem, kurus izsnieguši visi aizdevēju veidi un kuri piešķirti aizņēmējiem–privātpersonām un, ciktāl to uzskata par nepieciešamu, visu pārējo veidu aizņēmējiem.

                     3.

                     Pirms ar aizņēmēju saistītu ienākumu pasākumu aktivizēšanas būtu jānovērtē Vācijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai noteiktu šādiem pasākumiem atbilstošo kalibrēšanu un pakāpenisku ieviešanu.

                     4.

                     Pēc tam, kad aktivizēti ar aizņēmēju saistīti ienākumu pasākumi, var būt nepieciešams pastiprināt tos vai aktivizēt papildu ar aizņēmēju saistītus pasākumus Vācijā konstatēto ievainojamību novēršanai. Tas būs atkarīgs no tā, kādi ar kapitālu saistīti pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.

                     5.

                     Aktivizējot vai kalibrējot ar aizņēmēju saistīti ienākumu pasākumus, adresātiem būtu jāņem vērā visi kredīti, kurus mājsaimniecībām galu galā jāapkalpo no saviem ienākumiem, neatkarīgi no kredītu veida.


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2021. gada 2. decembris) par vidēja termiņa ievainojamībām Austrijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā (ESRB/2021/11) 2022/C 122/02

text:
               17.3.2022

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 122/9

      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
      (2021. gada 2. decembris)
      par vidēja termiņa ievainojamībām Austrijas mājokļu nekustamā īpašuma sektorā
      (ESRB/2021/11)
      (2022/C 122/02)
      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, kā arī 16. un 18. pantu,
      ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (2), un jo īpaši tā 18. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nekustamā īpašuma sektoram ir svarīga loma tautsaimniecībā, un notikumi tajā var būtiski ietekmēt finanšu sistēmu. Agrākās finanšu krīzes atklājušas, ka nekustamā īpašuma tirgu nenoturīga attīstība var ievērojami negatīvi ietekmēt finanšu sistēmas stabilitāti un tautsaimniecību kopumā, kas var izraisīt arī negatīvus pārrobežu blakusefektus. Negatīva nekustamā īpašuma tirgus attīstība dažās dalībvalstīs pagātnē ir radījusi lielus kreditēšanas zaudējumus un/vai negatīvi ietekmējusi reālo tautsaimniecību. Šāda ietekme atspoguļo ciešo mijiedarbību starp nekustamā īpašuma sektoru, finansējuma sniedzējiem un citiem tautsaimniecības sektoriem. Turklāt spēcīgās atgriezeniskās saites starp finanšu sistēmu un reālo tautsaimniecību pastiprina jebkādas negatīvas pārmaiņas.

                  (2)

                  Šīs saiknes ir svarīgas, jo tās norāda, ka riskiem, kas radušies nekustamā īpašuma sektorā, var būt sistēmiska ietekme, kuras būtība ir procikliska. Finanšu sistēmas ievainojamībai ir tendence uzkrāties nekustamā īpašuma cikla augšupejas fāzē. Priekšstats par zemāku risku un vieglāku pieeju finansējumam var veicināt ātru kreditēšanas un ieguldījumu pieaugumu, ko pavada paaugstināts nekustamā īpašuma pieprasījums, kas rada augšupvērstu spiedienu uz īpašuma cenām. Ņemot vērā, ka no tā izrietošās augstākās nodrošinājuma summas turpina būt labvēlīgas kreditēšanas pieprasījumam un piedāvājumam, šīs sevi pastiprinošās notikumu attīstības rezultātā var rasties potenciālas sistēmiskas sekas. Savukārt nekustamā īpašuma cikla lejupejas fāzē stingrāki kreditēšanas nosacījumi, izteiktāka nevēlēšanās uzņemties risku un lejupvērsts spiediens uz nekustamā īpašuma cenām var negatīvi ietekmēt aizņēmēju un aizdevēju elastību, tādējādi vājinot ekonomiskos nosacījumus.

                  (3)

                  Ievainojamība, kas saistīta ar mājokļu nekustamo īpašumu (MNĪ), var radīt sistēmisku risku, un tā var gan tieši, gan netieši ietekmēt finanšu stabilitāti. Tiešā ietekme ir kreditēšanas zaudējumi hipotekāro kredītu portfeļos, ko rada nelabvēlīgi ekonomiskie vai finanšu apstākļi un vienlaicīgas negatīvās tendences MNĪ tirgū. Netieša ietekme varētu būt saistīta ar korekcijām mājsaimniecību patēriņā, kas rada turpmākas sekas reālajai tautsaimniecībai un finanšu stabilitātei.

                  (4)

                  Kā norādīts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2013/1 (3) 4. apsvērumā, makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē.

                  (5)

                  Šajā nolūkā makroprudenciālās uzraudzības iestādes atkarībā no riska novērtējuma var izmantot vienu vai vairākus ar kapitālu saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/36/ES (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 575/2013 (5), un/vai ar aizņēmēju saistītus makroprudenciālās uzraudzības pasākumus, kuru pamatā ir tikai nacionālie tiesību akti. Lai gan ar kapitālu saistīti pasākumi galvenokārt paredzēti, lai palielinātu finanšu sistēmas noturību, ar aizņēmēju saistīti pasākumi var būt īpaši piemēroti, lai novērstu sistēmisku risku turpmāku veidošanos.

                  (6)

                  Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) 2016. gadā veica Savienības mēroga novērtējumu par ievainojamībām, kas saistītas ar MNĪ (6). Šis novērtējums ļāva ESRK konstatēt virkni vidēja termiņa ievainojamību, kas ir sistēmiska finanšu stabilitātes riska avots vairākās valstīs, kā rezultātā tika sniegti brīdinājumi astoņām valstīm, tostarp Austrijai (7).

                  (7)

                  Galvenās ievainojamības, kas 2016. gadā tika konstatētas MNĪ tirgū Austrijā, bija MNĪ cenu spēcīgā izaugsme un turpmāka kreditēšanas standartu vājināšanās.

                  (8)

                  Austrijas iestādes kopš 2018. gada izmanto saziņas līdzekļus, lai nodrošinātu piesardzīgas kreditēšanas standartus, ko papildina ar pastiprinātām makroprudenciālās uzraudzības darbībām. Īstenošanas pārbaudes pārskatā par valstīm, kas 2016. gadā saņēma brīdinājumus par vidēja termiņa ievainojamībām MNĪ sektorā (8), ESRK atzina, ka Austrijas nacionālo iestāžu īstenotie pasākumi var efektīvi novērst galvenās radušās ievainojamības. Tomēr ESRK arī atzīmēja, ka Austrijas nacionālās iestādes 2017. gadā tika pilnvarotas ieviest juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, kurus varētu īstenot, ja radušās ievainojamības pastiprinātos.

                  (9)

                  ESRK nesen ir noslēgusi sistemātisku un uz nākotni vērstu EEZ mēroga novērtējumu attiecībā uz ievainojamībām, kas saistītas ar MNĪ. Šajā kontekstā ESRK konstatējusi noteiktas vidēja termiņa ievainojamības, kas ir sistēmiska finanšu stabilitātes riska avots un kas kuras nav pienācīgi novērstas.

                  (10)

                  Covid-19 pandēmijas uzliesmojums 2020. gadā un ar to saistītā krīze nav izraisījuši ciklisku lejupslīdi mājokļu tirgos. Pēc pakāpeniskas izaugsmes perioda un zemo procentu likmju apstākļos mājokļu reālo cenu un kreditēšanas pieaugums vairākās valstīs ir vēl vairāk paātrinājies, lielā mērā pārsniedzot mājsaimniecību ienākumu pieaugumu. Lai mazinātu pandēmijas ietekmi un no tās izrietošo ekonomisko nenoteiktību, ir īstenoti dažādi pasākumi un politika, piemēram, moratoriji un valsts garantijas. Šajā plašajā politikas kontekstā dažās valstīs uz laiku ir atviegloti iepriekš plānotie makroprudenciālās uzraudzības pasākumi, vai to aktivizēšana ir aizkavējusies. Pašreizējā ekonomiskās situācijas uzlabošanās ļauj pielāgot makroprudenciālo politiku tajās valstīs, kurās turpinājās veidoties ar MNĪ saistītās ievainojamības.

                  (11)

                  Šis nesenais novērtējums attiecībā uz Austriju atklājis, ka pēc mērenas izaugsmes perioda mājokļu reālo cenu pieaugums ir paātrinājies, pārsniedzot mājsaimniecību ienākumu pieaugumu. Arī mājsaimniecību kreditēšana ir pastāvīgi palielinājusies. ESRK novērtējums arī parāda, ka kopš 2019. gada septembra mājokļu reālo cenu pieaugums 2021. gada pirmajā ceturksnī ir paātrinājies, pārsniedzot mājsaimniecību reālo ienākumu pieaugumu tajā pašā periodā. Atbilstoši šīm norisēm saskaņā ar Oesterreichische Nationalbank aplēsēm pārmērīgi augstās mājokļu cenas 2021. gada pirmajā ceturksnī turpināja pieaugt. Kopš 2019. gada vērojams stabils hipotekāro kredītu, kas izsniegti mājsaimniecībām mājokļu iegādei, reālais pieaugums. Austrijas Finanšu tirgus stabilitātes padomes 2021. gada jūnija paziņojumā (9) norādīts, ka kreditēšanas standarti hipotēku kredītu kredīta/nodrošinājuma attiecības (LTV) rādītāja un parāda/ienākumu attiecības (DTI) rādītāja izteiksmē pēdējā laikā turpinājuši pieaugt attiecībā pret 5 gadu vidējo līmeni un ka ievērojamai daļai izsniegto kredītu šo rādītāju līmenis ir augsts.

                  (12)

                  Pašreizējais politikas pasākumu kopums tiek uzskatīts par tikai daļēji piemērotu un daļēji pietiekamu pieaugošo ievainojamību novēršanai. Austrija arī nav plašāk izmantojusi ar kapitālu saistītos pasākumus, lai novērstu esošās ievainojamības un veicinātu finanšu stabilitāti. Turklāt ievainojamības, kas konstatētas MNĪ sektorā Austrijā, nav pilnībā atspoguļotas hipotēku kredītu vidējā riska svērumā, ko lieto kredītiestādes, kuras izmanto uz iekšējiem reitingiem balstīto (IRB) pieeju kapitāla prasību aprēķināšanai.

                  (13)

                  Ņemot vērā šīs nesenās norises, ESRK ir secinājusi, ka juridiski saistošu ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana palielinātu pašreizējo pasākumu efektivitāti, lai pienācīgi novērstu vidēja termiņa ievainojamības MNĪ sektorā Austrijā. Visos gadījumos, kad izvērtējumā tiek konstatēts, ka šādi saistoši ar aizņēmēju saistīti pasākumi nevar pienācīgi novērst vidēja termiņa ievainojamības, jāapsver šādu ar kapitālu saistītu pasākumu īstenošana – instrumenti, kuru mērķis ir IRB riska svēruma palielināšana MNĪ riska darījumiem, nozares sistēmiskā riska rezerves vai pretcikliskās kapitāla rezerves. Šie pasākumi palielinātu Austrijas banku sektora noturību pret riskiem, kas varētu būt uzkrājušies, piemēram, pret dominējošām pārmērīgi augstām mājokļu cenām un zināmā mērā arī pret atvieglotiem kreditēšanas standartiem, kas piemēroti pēdējos gados izsniegtajiem hipotēku kredītiem,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      1. IEDAĻA

         IETEIKUMI

         A ieteikums. Juridiski saistošu ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana

      Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts aktivizēt juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, lai mazinātu ievainojamības mājokļu nekustamā īpašuma nozarē Austrijā kā finanšu stabilitātes riska avotu.

         B ieteikums. Ar kapitālu saistītu pasākumu aktivizēšana vai pastiprināšana

      Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts aktivizēt vai pastiprināt ar kapitālu saistītus pasākumus, lai nodrošinātu Austrijā licencēto kredītiestāžu noturību un papildinātu ar aizņēmēju saistītus pasākumus, ar kuriem mazina ievainojamības mājokļu nekustamā īpašuma nozarē Austrijā kā finanšu stabilitātes riska avotu, visos gadījumos, kad izvērtējumā tiek konstatēts, ka šādi saistoši ar aizņēmēju saistīti pasākumi nevar pienācīgi novērst vidēja termiņa ievainojamības.
      2. IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA

      1.   Definīcijas

                  1.

                  Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

                              a)

                              “attiecīgās iestādes” ir iestādes, kurām ir uzticēts aktivizēt juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus vai ar kapitālu saistītus pasākumus Austrijā;

                              b)

                              “ar aizņēmēju saistīti pasākumi” ir makroprudenciālās uzraudzības pasākumi, kas vērsti uz aizņēmējiem, tostarp LTV rādītāja, parāda/ienākumu attiecības (DTI) rādītāja, DSTI rādītāja, termiņa un amortizācijas prasību ierobežojumi;

                              c)

                              “kredīta/nodrošinājuma vērtības attiecība” (LTV attiecība) ir visu to kredītu vai kredīta daļu summa, kuras aizņēmējs nodrošinājis ar nekustamo īpašumu kredīta izsniegšanas brīdī, pret īpašuma vērtību kredīta izsniegšanas brīdī;

                              d)

                              “parāda/ienākumu attiecības rādītājs” (DTI rādītājs) ir aizņēmēja kopējie parādi kredīta izsniegšanas brīdī pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                              e)

                              “parāda apkalpošanas/ienākumu attiecības rādītājs” (DSTI rādītājs) ir gada kopējā parāda apkalpošana pret aizņēmēja kopējiem gada izmantojamiem ienākumiem kredīta izsniegšanas brīdī;

                              f)

                              “parāda apkalpošana” ir apkopotā procentu un pamatsummas atmaksa par aizņēmēja kopējo parādu noteiktā laika posmā;

                              g)

                              “termiņš” ir gados izteikts mājokļu nekustamā īpašuma kredīta līguma termiņš kredīta izsniegšanas brīdī;

                              h)

                              “amortizācijas prasības” ir pasākumi, kas saistīti ar aizdevuma atmaksas grafiku.

                              i)

                              “ar kapitālu saistīti pasākumi” ir visas pašu kapitāla prasības, ko piemēro kredītiestādei, lai novērstu un/vai mazinātu sistēmisko risku, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1092/2010 2. panta c) punktā, tostarp saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 124., 164. vai 458. pantu vai Direktīvas (ES) 2013/36 VII sadaļas 4. nodaļu, piemēram, pretcikliskās kapitāla rezerves vai nozares sistēmiskā riska rezerves;

                              j)

                              “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1) apakšpunktā.

            2.   Īstenošanas kritēriji

                  1.

                  Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:

                              a)

                              pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips, ņemot vērā A ieteikuma un B ieteikuma mērķi un saturu;

                              b)

                              aktivizējot juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus un/vai ar kapitālu saistītus pasākumus, to kalibrēšanā un pakāpeniskā ieviešanā būtu jāņem vērā Austrijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, kā arī jebkāda iespējamā ietekme uz saistītajām izmaksām un ieguvumiem;

                              c)

                              konkrēti kritēriji šī ieteikuma ievērošanai noteikti pielikumā.

                  2.

                  Adresātiem tiek lūgts sniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi pamatot darbību neveikšanu. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:

                              a)

                              informācija par veikto darbību saturu un termiņiem;

                              b)

                              novērtējums par ievainojamībām, kas saistītas ar mājsaimniecību parādu slogu un kreditēšanas standartiem jauniem hipotēku kredītiem, tostarp par jaunu hipotēku kredītu izkārtojumu atbilstoši to LTV, DTI un DSTI rādītājiem, termiņiem un amortizācijas profilu, konkrētos rādītājus aprēķinot saskaņā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2016/14 (10) IV pielikumu, kā arī par veikto darbību funkcionēšanu, ņemot vērā šī ieteikuma mērķus;

                              c)

                              detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tās atšķīrās no šī ieteikuma, tai skaitā arī attiecībā uz kavējumiem.

            3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

      Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. panta 1. punktu adresātiem jāpaziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK par darbībām, kas veiktas, reaģējot uz šo ieteikumu, vai jāpamato jebkāda bezdarbība. Adresātiem jāsniedz šādi paziņojumi, ievērojot šādus termiņus.

                  1.

                     A ieteikums

                              a)

                              A ieteikuma adresātiem līdz 2023. gada 30. jūnijam un līdz 2025. gada 30. jūnijam jāsniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskats par jebkurām darbībām, kuras tie veikuši, aktivizējot juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

                  2.

                     B ieteikums

                  B ieteikuma adresātiem līdz 2023. gada 30. jūnijam un līdz 2025. gada 30. jūnijam jāsniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskats par jebkurām darbībām, kuras tie veikuši, īstenojot ar kapitālu saistītus pasākumus. Ja par darbībām konstatēto ievainojamību novēršanai atbild vairākas iestādes, būtu jāiesniedz viens kopīgs pārskats.

            4.   Uzraudzība un novērtējums

                  1.

                  ESRK Sekretariāts:

                              a)

                              palīdz adresātiem, t. sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

                              b)

                              pārbauda, vai adresāti izpilda ieteikumus, t. sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei.

                  2.

                  ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem paziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

         Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 2. decembrī

               ESRK Valdes vārdā –

               ESRK sekretariāta vadītājs

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

         (2)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

         (3)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2013/1 (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.).

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

         (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

         (6)  Sk. “Vulnerabilities in the EU residential real estate sector”, ESRK, 2019. gada novembris, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (7)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Brīdinājums ESRK/2016/05 (2016. gada 22. septembris) par vidēja termiņa ievainojamībām Austrijas mājokļu nekustamā īpašumu sektorā (OV C 31, 31.1.2017., 43. lpp.).

         (8)  Sk. “Follow-up report on countries that received ESRB warnings in 2016 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector”, ESRK, 2019. gada septembris, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu.

         (9)  Paziņojums presei par Finanšu tirgus stabilitātes padomes 28. sanāksmi, kas pieejams Finanšu tirgus stabilitātes padomes interneta vietnē https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

         (10)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2016/14 (2016. gada 31. oktobris) par nekustamā īpašuma datu nepilnību novēršanu (OV C 31, 31.1.2017., 1. lpp.).

         PIELIKUMS
         IETEIKUMAM PIEMĒROJAMO ATBILSTĪBAS KRITĒRIJU APRAKSTS

            A ieteikums. Juridiski saistošu ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšana

         A ieteikumam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Aktivizējot juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, adresātiem būtu jācenšas novērst to, ka rastos ievērojama vai pieaugoša:

                                 a)

                                 tādu jaunu hipotekāro kredītu daļa, kuri nodrošināti ar mājokļu nekustamo īpašumu (MNĪ) un kuri varētu radīt kreditēšanas zaudējumus saistību neizpildes gadījumā apvienojumā ar mājokļu cenu pazemināšanos;

                                 b)

                                 tādu aizņēmēju daļa, kuri ņem jaunus hipotekāros kredītus un ir pakļauti ievērojama riskam, ka, iestājoties nelabvēlīgiem ekonomikas vai finanšu apstākļiem, parāda apkalpošanas izmaksu pieaugumam vai nelabvēlīgām tendencēm MNĪ tirgū, viņi nespēs regulāri atmaksāt vai apkalpot savu parādu, būtiski nesamazinot savu patēriņu.

                     2.

                     Adresātiem būtu jāizmanto viens vai vairāki juridiski saistoši ar aizņēmēju saistīti pasākumi, lai nodrošinātu ieviesto pasākumu efektivitāti un samazinātu iespēju tos apiet vai neparedzētas sekas, kuras varētu mazināt to efektivitāti un, iespējams, radīt riskus citās jomās, jo īpaši nodrošinot, ka juridiski saistošos ar aizņēmēju saistītos pasākumus piemēro kredītiem, ko piešķir visu veidu aizņēmējiem un ko izsniedz visi aizdevēju veidi.

                     3.

                     Pirms juridiski saistošu ar aizņēmēju saistītu pasākumu aktivizēšanas būtu jānovērtē Austrijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos, lai noteiktu šādiem pasākumiem atbilstošo kalibrēšanu un pakāpenisku ieviešanu.

                     4.

                     Lai noteiktu juridiski saistošiem ar aizņēmēju saistītiem pasākumiem atbilstošo kalibrēšanu un pakāpenisku ieviešanu, adresātiem pirms šādu pasākumu aktivizēšanas būtu jāņem vērā jau spēkā esošo ar aizņēmēju saistīto pasākumu izvēle un kalibrācija, tādējādi nodrošinot to, ka Austrijā identificēto ievainojamību mazināšana ir efektīvāka.

                     5.

                     Pēc tam, kad juridiski saistoši ar aizņēmēju saistīti pasākumi ir aktivizēti, var būt nepieciešams pastiprināt tos vai aktivizēt papildu makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Austrijā konstatēto ievainojamību novēršanai. Tas būs atkarīgs no tā, kādi ar aizņēmēju saistīti pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.

                     6.

                     Aktivizējot vai kalibrējot juridiski saistošus ar aizņēmēju saistītus pasākumus, adresātiem būtu jāņem vērā visi kredīti, kurus mājsaimniecībām jāapkalpo no saviem ienākumiem, neatkarīgi no kredītu veida, t. i., kredītus mājokļu uzņēmumiem uzskatot par mājsaimniecību parādiem.

            B ieteikums. Ar kapitālu saistītu pasākumu aktivizēšana vai pastiprināšana

         B ieteikumam piemēro šādus atbilstības kritērijus.

                     1.

                     Aktivizējot papildu ar kapitālu saistītos pasākumus vai pastiprinot esošos ar kapitālu saistītos pasākumus, adresātiem būtu jācenšas nodrošināt Austrijā licencēto kredītiestāžu noturību, ņemot vērā ar MNĪ saistītā sistēmiskā riska iespējamo īstenošanos, kas varētu radīt tiešus un netiešus kredītu zaudējumus, kuri izriet no hipotekārajiem aizdevumiem vai kuri rodas, samazinoties patēriņam mājsaimniecībās ar aizdevumiem mājokļa iegādei.

                     2.

                     Pirms aktivizē papildu ar kapitālu saistītos pasākumus vai pastiprina esošos ar kapitālu saistītos pasākumus, būtu jānovērtē Austrijas stāvoklis ekonomikas un finanšu ciklos un tas, vai saskaņā ar A ieteikumu aktivizētie juridiski saistošie ar aizņēmēju saistītie pasākumi ir pietiekami vidēja termiņa ievainojamību novēršanai, lai noteiktu, vai ar kapitālu saistīto pasākumu aktivizēšana vai pastiprināšana būtu atbilstoša.

                     3.

                     Pēc tam, kad aktivizēti papildu ar kapitālu saistīti pasākumi vai pastiprināti esošie ar kapitālu saistīti pasākumi, var būt nepieciešams vēl vairāk pastiprināt šos pasākumus vai aktivizēt papildu makroprudenciālās uzraudzības pasākumus Austrijā konstatēto ievainojamību novēršanai. Tas būs atkarīgs no tā, kādi ar kapitālu saistīti pasākumi ir izvēlēti un aktivizēti, no šo aktivizēto pasākumu sākotnējās kalibrēšanas un no ievainojamību novērtējuma.


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2021. gada 2. decembris) par naudas tirgus fondu reformu (ESRK/2021/9) 2022/C 129/01

text:
               22.3.2022

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 129/1

      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
      (2021. gada 2. decembris)
      par naudas tirgus fondu reformu
      (ESRK/2021/9)
      (2022/C 129/01)
      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, kā arī 16. un 18. pantu,
      ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (2), un jo īpaši tā 18. pantu,
      Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem (3),
      tā kā

                  (1)

                  Finanšu tirgus satricinājums koronavīrusa Covid-19 pandēmijas sākumā atklāja, ka dažās privātā parāda naudas tirgus fondu (NTF) apakšnozarēs joprojām pastāv sistēmiska neaizsargātība. Tādēļ atkārtoti jāizvērtē daži aspekti, kas saistīti ar globālās finanšu krīzes izsauktajām regulējuma reformām.

                  (2)

                  2008. gada globālā finanšu krīze parādīja, ka NTF ir neaizsargāti pret kredītrisku un liela apjoma vērtspapīru dzēšanu. Šāda neaizsargātība nozīmē to, ka tā var izplatīties vai palielināt riskus visā finanšu sistēmā. Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2012/1 (4) ieteikts Eiropas Komisijai tika novērst šādu neaizsargātību. Proti, Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) ieteica pāreju uz mainīgu neto aktīvu vērtību visiem NTF, pastiprinātām likviditātes prasībām, plašāku informācijas publiskošanu, kā arī vairāk pārskatu sniegšanas un informācijas apmaiņas.

                  (3)

                  Regulā (ES) 2017/1131 (turpmāk – “NTFR”) izklāstīti noteikumi, kas izstrādāti, lai padarītu NTF noturīgākus un ierobežotu globālās finanšu krīzes laikā konstatētos kaitējuma izplatības kanālus. Tas uzliek tiešus pienākumus NTF un to pārvaldniekiem visā Eiropas Savienībā. ESRK analizēja NTFR saturu, ņemot vērā Ieteikumā ESRK/2012/1 izklāstītos noteikumus, un konstatēja, ka tā lielā mērā atbilst prasībām (5).

                  (4)

                  Covid-19 pandēmijas sākumā, ieguldītājiem “metoties pēc naudas” (6), daži NTF, kas iegulda privātā sektora parāda vērtspapīros, saskārās ar akūtu likviditātes spriedzi, ņemot vērā ieguldītāju veiktās dzēšanas augstu līmeni apvienojumā ar likviditātes trūkumu privātā parāda naudas tirgos. Tas radīja bažas, ka likviditātes spriedze šajos NTF pastiprinās Covid-19 satricinājuma ietekmi citās finanšu sistēmas daļās. Situācija bija īpaši nopietna Amerikas Savienotajās Valstīs un Eiropas Savienībā. Ārkārtas pasākumi, ko Eurosistēma, Federālo rezervju sistēma un Anglijas Banka veica saskaņā ar savām attiecīgajām monetārās politikas pilnvarām, palīdzēja uzlabot šo situāciju.

                  (5)

                  NTF novērotā likviditātes spriedze atspoguļo spriedzi starp divām primārajām ekonomiskajām funkcijām, ko NTF veic finanšu sistēmas un reālās ekonomikas labā: i) īstermiņa finansējuma nodrošināšana emitentiem, galvenokārt bankām un nefinanšu sabiedrībām; un ii) naudas pārvaldības instrumenta funkcija, ko izmanto ieguldītāji. Spriedzi rada tas, ka NTF ieguldītājiem piedāvā likviditāti pēc pieprasījuma un bieži tiek pieņemts, ka tie ir naudai līdzīgi instrumenti, lai gan instrumenti, kuros tie iegulda, nav uzticami likvīdi, jo īpaši stresa periodos, kad NTF varētu būt nepieciešams tos pārdot. Tas jo īpaši attiecas uz NTF, kas iegulda galvenokārt īstermiņa obligācijās un noguldījumu sertifikātos (zema svārstīguma neto aktīvu vērtības (ZSNAV) un mainīgas neto aktīvu vērtības (MNAV) NTF), jo šie aktīvi parasti tiek turēti līdz termiņa beigām un negūst labumu no dziļiem otrreizējiem tirgiem (7).

                  (6)

                  Eiropas īstermiņa parāda vērtspapīru tirgus ir sadrumstalots un sastāv no četriem galvenajiem blokiem: tirgojamu Eiropas īstermiņa obligāciju (NEU-CP) tirgus, īstermiņa euro obligāciju (Euro-CP) tirgus, citu valsts īstermiņa obligāciju un noguldījumu sertifikātu tirgus un valsts īstermiņa parādzīmju tirgus. Šī sadrumstalotība un informācijas trūkums par šiem tirgiem, jo īpaši sekundāriem ārpusbiržas tirgiem, vājina to lieluma un likviditātes novērtējumu, kas ir svarīgi, lai NTF varētu apmierināt lielus dzēšanas pieprasījumus, vajadzības gadījumā pārdodot aktīvus (8).

                  (7)

                  Šis ieteikums ir ieguldījums NTFR pārskatīšanā, ko Komisija veiks 2022. gadā, lai novērstu joprojām pastāvošo sistēmisko neaizsargātību dažos privātā parāda NTF apakšsektoros. Tas paredzēts, lai atspoguļotu Ieteikuma ESRK/2012/1 mērķi samazināt noguldījumiem līdzīgas iezīmes, ko daži NTF piedāvā, izmantojot dzēšanu par nominālvērtību esošās NTFR kontekstā. Tas sagatavots saistībā ar plašāku darbu, kas notiek starptautiskā mērogā un citur ES saistībā ar NTF reformu. Proti, šajā ieteikumā ņemtas vērā atsauksmes, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) saņēma pēc apspriešanās par NTFR reformu. Tas atbilst arī Finanšu stabilitātes padomes (FSP) priekšlikumiem, lai gan tajā nav paredzēts, ka NTF jābūt kapitāla rezervēm vai minimālam riskam pakļautam atlikumam (9)
                     . ESRK uzskata, ka šādas pašu kapitāla prasības nav vajadzīgas, ja tiek samazinātas iezīmes, kas NTF padara līdzīgas noguldījumus pieņemošām iestādēm, un tiek palielinātas iezīmes, kas padara NTF līdzīgus citiem ieguldījumu fondiem.

                  (8)

                  A ieteikums izstrādāts tā, lai samazinātu robežvērtību efektu. Jo īpaši tā mērķis ir novērst neparedzētas sekas, ko rada divas regulatīvās prasības. Pirmkārt, NTFR paredz, ka ZSNAV NTF var novērtēt konkrētus aktīvus amortizētajās izmaksās ar nosacījumu, ka iegūtā neto aktīvu vērtība (NAV) paliek 20 bāzes punktu robežās no NAV, ko aprēķina, visiem aktīviem piemērojot novērtējumu pēc tirgus cenas vai pēc modeļa. Šis ierobežojums sniedz pirmsācēja priekšrocību ieguldītājiem, jo viņi var dzēst savas daļas NAV, kas neatspoguļo konkrētu aktīvu tirgus novērtējumu. Tas varētu stimulēt līdzekļu aizplūšanu, un tas būtu jānovērš. Tā vietā ZSNAV NTF NAV vajadzētu svārstīties. Ierobežojuma noņemšana mainīs ZSNAV NTF svarīgu iezīmi un līdz ar to var ietekmēt arī ieguldītāju izvēli, ko līdz šim piesaistījusi NAV relatīvā stabilitāte. Tajā pašā laikā B ieteikuma mērķis ir uzlabot ZSNAV NTF likviditātes prasības, kuru mērķis ir padarīt tos salīdzinoši mazāk riskantus un mazāk svārstīgus nekā īstermiņa MNAV NTF. Otrkārt, ja tiek pārkāptas citas robežvērtības, ZSNAV un valsts parāda nemainīgas neto aktīvu vērtības (VPNNAV) NTF pārvaldniekiem ir jānovērtē un jādokumentē atbilstoša rīcība. Tas varētu ietvert noteiktu īpašu likviditātes pārvaldības instrumentu (LPI) izmantošanu, piemēram, likviditātes maksas ieguldītājiem un dzēšanas ierobežošanas izmantošanu. Covid-19 pandēmijas sākumā viena no šīm robežvērtībām, iespējams izraisījusi to, ka daži ieguldītāji veic dzēšanu, sagaidot, ka šādas darbības tiks noteiktas automātiski. Tāpēc tās būtu jāatceļ. Šo robežvērtību atcelšana arī veicinātu to, ka ZSNAV un VPNNAV NTF izmanto NTFR noteikumus, kas tiem noteiktos apstākļos ļauj uz laiku pārkāpt savas likviditātes prasības, kā paredzēts NTFR 24. panta 2. punktā.

                  (9)

                  B ieteikums izstrādāts, lai samazinātu NTF likviditātes transformāciju un uzlabotu to aktīvu un saistību saskaņošanu. Augstākas likviditātes prasības MNAV un ZSNAV NTF, ko veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena un nedēļa, un valsts parāda aktīvi, nodrošina lielāku un diversificētāku likviditāti portfelī un samazina risku, ka NTF destabilizē plašākus naudas tirgus saspringtos tirgus apstākļos. Lai nodrošinātu pietiekamu valsts parāda aktīvu pieejamību, to termiņš var būt ilgāks nekā aktīviem, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa. Lai gan tas var palielināt termiņu risku, tas tomēr samazina likviditātes risku. NTFR nodrošina zināmu elastību NTF pārvaldniekiem, kuri var pārkāpt savas likviditātes prasības tādu iemeslu dēļ, ko tie nevar ietekmēt. Tomēr elastība individuālā līmenī varētu nebūt pietiekama visa tirgus mēroga stresa gadījumā. Šādos gadījumos NTF pārvaldniekiem turklāt būtu skaidri jāatļauj izmantot savus likvīdos aktīvus, lai izpildītu dzēšanas prasības, un mazāk nekā parasti tiek prasīts turēt aktīvus, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, un valsts parāda aktīvus. Nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI) vajadzētu būt pilnvarām attiecībā uz visiem to jurisdikcijā esošiem NTF vai to apakškopu, noteikt termiņu, kurā NTF var izvēlēties turēt mazāk likvīdu aktīvu, nekā parasti tiek prasīts. Tas nodrošinātu sistēmas mēroga reakciju uz attīstību visā tirgū. EVTI veiktā koordinācija šajā procesā ļautu izvairīties no izkropļojumiem vienotajā tirgū.

                  (10)

                  C ieteikums izstrādāts, lai palielinātu tādu LPI pieejamību un veicinātu to izmantošanu, kas uzliek ieguldītājiem dzēšanas (un parakstīšanās) izmaksas par to attiecīgo dzēšanu (un parakstīšanos). Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2017/6 (10) noteikts, ka attiecīgajos Savienības tiesību aktos būtu jānodrošina, ka LPI ir pieejami visu veidu ieguldījumu fondiem, tostarp NTF. Turklāt visiem NTF vajadzētu būt pieejamiem vismaz vienam LPI, piemēram, riska mazināšanas nodevām, likviditātes maksām vai — NTF ar svārstīgu NAV — mainīgai cenu noteikšanai, kas attiecīgi var uzlikt dzešanas (un parakstīšanās) izmaksas ieguldītājiem, kuri izstājas (vai ienāk). Turklāt būtu jāizstrādā kritēriji iekļaušanai attiecīgajos Savienības tiesību aktos, lai kopumā atvieglotu LPI izmantošanu. Pilnvarojot EVTI izstrādāt šos kritērijus un papildu norādījumus, Komisijai būtu jāpieprasa, lai netiktu ieviesta robežvērtību ietekme.

                  (11)

                  D ieteikums izstrādāts, lai uzlabotu monitorēšanu un stresa testēšanu. Tas sniegs nacionālajām un Eiropas Savienības struktūrām labāku informāciju, lai identificētu sistēmisko neaizsargātību NTF nozarē kopumā. Pirmkārt, būtu jāuzlabo regulāra pārskatu sniegšana, palielinot tās biežumu un sniedzot vairāk informācijas par NTF ieguldītāju bāzi. Otrkārt, būtu jādod iespēja NKI apmainīties ar datiem, kas izriet no regulāriem pārskatiem un no pārskatiem par konkrētām krīzēm, ar Eiropas Savienības struktūrām, kurām ir finanšu stabilitātes pilnvaras. Papildus šim ieteikumam datu apmaiņa starp centrālajām bankām un NKI arī veicinātu iestāžu spēju novērtēt riskus. Visbeidzot, Eiropas Savienības mēroga stresa testiem būtu jāpapildina esošie iekšējie stresa testi, ko veic atsevišķi NTF. Lai nodrošinātu scenāriju konsekventu piemērošanu un apstiprinātu rezultātus, EVTI sadarbībā ar NKI būtu jākoordinē pārbaudes. Pamatojoties uz šiem rezultātiem, EVTI būtu jāpublicē finanšu stabilitātes risku novērtējums.

                  (12)

                  Lai visaptveroši novērstu ievainojamības, kas izriet no NTF nozares, šajā ieteikumā izklāstītie pasākumi būtu jāīsteno kā kopums.

                  (13)

                  ESRK uzskata, ka NTFR būtu jāturpina pārskatīt piecus gadus pēc jauno noteikumu stāšanās spēkā, lai novērtētu, vai tiesību aktu reformas ir uzlabojušas NTF noturību un vai ir samazināti kaitējuma izplatības kanāli. Šajā pārskatīšanā būtu jāiekļauj likviditātes prasību kalibrēšana un jānovērtē, vai vajadzīgi papildu instrumenti ar makroprudenciālu ietekmi,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      1. IEDAĻA

         IETEIKUMI

         A ieteikums. Robežvērtību ietekmes samazināšana

      Komisijai tiek ieteikts ierosināt:

                  1.

                  ka minētajos attiecīgajos Savienības tiesību aktos būtu jānosaka, ka visiem zema svārstīguma neto aktīvu vērtības (ZSNAV) naudas tirgus fondiem jābūt mainīgai neto aktīvu vērtībai;

                  2.

                  ka jāatceļ regulatīvās robežvērtības, kas noteiktas Regulas (ES) 2017/1131 34. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā (turpmāk – “NTFR”).

         B ieteikums. Likviditātes pārveides samazināšana

      Komisijai tiek ieteikts ierosināt, ka attiecīgajos Savienības tiesību aktos:

                  1.

                  būtu jāiekļauj jaunas likviditātes prasības mainīgas neto aktīvu vērtības (MNAV) NTF un ZSNAV NTF, ko veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena, aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, un valsts parāda aktīvi;

                  2.

                  būtu jāļauj atsevišķiem NTF pārvaldniekiem veikt darbības, kuru rezultātā tiem jātur mazāk aktīvu, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, un mazāk valsts parāda aktīvu, nekā prasīts, ja:

                              a)

                              vērojamas visa tirgus mēroga tendences, kas negatīvi ietekmē NTF turētos aktīvus vai NTF daļu turētājus;

                              b)

                              NTF pārvaldnieki nekavējoties attiecīgi informē savas nacionālās kompetentās iestādes (NKI).

                  3.

                  būtu jāpilnvaro NKI noteikt termiņu, kurā to uzraudzībā esošie NTF var turēt mazāk aktīvu un valsts parāda aktīvu, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, nekā paredzēts B ieteikuma 2. punktā, ja visa tirgus mēroga tendences negatīvi ietekmē vairākus NTF;

                  4.

                  būtu jāparedz, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) koordinē NKI rīcību, rīkojoties, kā paredzēts B ieteikuma 3. punktā, lai nodrošinātu konsekventu pasākuma piemērošanu visā Eiropas Savienībā.

         C ieteikums. Dzēšanas un parakstīšanās izmaksu noteikšana ieguldītājiem, kuri veic dzēšanu un parakstīšanos

      Komisijai tiek ieteikts ierosināt, ka attiecīgajos Savienības tiesību aktos:

                  1.

                  būtu jāpieprasa iekļaut NTF dibināšanas dokumentos un jebkādā citu informācijā, kas sniedzama pirms līgumu noslēgšanas, vismaz vienu no šādiem likviditātes pārvaldības instrumentiem (LPI):

                              a)

                              vērtības samazināšanās novēršanas nodevas;

                              b)

                              likviditātes maksa;

                              c)

                              mainīga cenu noteikšana NTF ar svārstīgu neto aktīvu vērtību (NAV);

                  2.

                  būtu jāpilnvaro EVTI izstrādāt tādus kritērijus iekļaušanai attiecīgajos Savienības tiesību aktos, kuri atvieglotu LPI izmantošanu NTF pārvaldniekiem visos tirgus apstākļos, kā arī norādījumus par šiem kritērijiem.

         D ieteikums. Monitorēšanas un stresa testu uzlabošana

      Komisijai tiek ieteikts ierosināt, ka attiecīgajos Savienības tiesību aktos:

                  1.

                  būtu jāiekļauj noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot to datu savlaicīgu apmaiņu, kas izriet no NTF regulārajiem pārskatiem to attiecīgajām NKI;

                  2.

                  būtu jāpilnvaro EVTI koordinēt un vajadzības gadījumā saskaņot ad hoc datu pieprasījumus, ko NKI iesniedz NTF stresa apstākļos, ko rada tirgus attīstība;

                  3.

                  būtu jāiekļauj noteikumi, lai nodrošinātu, ka NKI dalās ar datiem, kas minēti D ieteikuma 1. un 2. punktā, ar Savienības struktūrām, kurām ir finanšu stabilitātes pilnvaras;

                  4.

                  būtu jānosaka, ka EVTI sadarbībā ar NKI uzsāk un koordinē Savienības mēroga stresa testus attiecībā uz NTF; sadarbībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) izstrādā scenārijus un parametrus atbilstošam Savienības mēroga stresa testēšanas režīmam attiecībā uz NTF; publicē novērtējumu par šādu scenāriju ietekmi uz NTF nozari, tostarp par iespējamo kaitējuma izplatību uz citiem tirgus dalībniekiem; un vajadzības gadījumā koordinē turpmākos uzraudzības pasākumus.

            IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA

      1.   Definīcijas

                  1.

                  Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

                              a)

                              “naudas tirgus fondi” (NTF) ir regulēti un uzraudzīti Savienības kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuru galvenais mērķis ir saglabāt fonda pamatsummu, vienlaikus nodrošinot peļņu, kas atbilst naudas tirgus likmēm, ieguldot naudas tirgus instrumentos vai noguldījumos kredītiestādēs, kuras iedibinātas, pārvaldītas vai tirgotas Savienībā;

                              b)

                              “NTFR” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem;

                              c)

                              “likviditātes pārvaldības instrumenti” (LPI) ir instrumenti, kas palīdz NTF, kā arī to pārvaldniekiem vienmēr pienācīgi un efektīvi pārvaldīt dzēšanas pieprasījumus, jo īpaši saspringtos tirgus apstākļos;

                              d)

                              “zema svārstīguma neto aktīvu vērtības NTF” jeb “ZSNAV NTF” ir zema svārstīguma neto aktīvu vērtības NTF, kā definēts Regulas (ES) 2017/1131 2. panta 12) punktā;

                              e)

                              “mainīgas neto aktīvu vērtības NTF” jeb “MNAV NTF” ir mainīgas neto aktīvu vērtības NTF, kā definēts Regulas (ES) 2017/1131 2. panta 13) punktā;

                              f)

                              “valsts parāda aktīvi” ir naudas tirgus instrumenti, kas uzskaitīti NTFR 17. panta 7. punktā ar juridiskiem vai atlikušajiem termiņiem saskaņā ar NTFR 10. panta 1. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz īstermiņa NTF un NTFR 10. panta 2. punktu attiecībā uz standarta NTF un kas saskaņoti ar atsevišķā NTF dominējošo ieguldījumu valūtu;

                              g)

                              “valsts parāda nemainīgas neto aktīvu vērtības NTF” jeb “VPNNAV NTF” ir valsts parāda nemainīgas neto aktīvu vērtības NTF, kā definēts Regulas (ES) 2017/1131 2. panta 11. punktā;

                              h)

                              “centrālās bankas” ir centrālās bankas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (11) 4. panta 1. punkta 46) apakšpunkta izpratnē;

                              i)

                              “jaunas likviditātes prasības” ir prasības, kas uzskaitītas B ieteikuma 1. punkta atbilstības kritērijos;

                              j)

                              “kompetentā iestāde” ir NTF kompetentā iestāde, kā definēts NTFR 2. panta 17) punktā;

                              k)

                              “dzēšanas ierobežošana” ir likviditātes pārvaldības instruments, ar kura palīdzību fonda ieguldītājiem noteiktu laiku neļauj izņemt daļu no sava kapitāla;

                              l)

                              “dzēšanas apturēšana” ir likviditātes pārvaldības instruments, ar kura palīdzību fonda ieguldītājiem noteiktu laiku neļauj izņemt visu savu kapitālu;

                              m)

                              “likviditātes maksa” ir maksa, ko piemēro atsevišķiem ieguldītājiem, kuri veic darījumus, un kas jāmaksā fondam, lai pasargātu atlikušos ieguldītājus no tādu izmaksu segšanas, kas saistītas ar NTF aktīvu pirkšanu vai pārdošanu lielu ienākošo vai izejošo naudas plūsmu dēļ. Šāda maksa neizriet konkrēti no saistītajām darījuma izmaksām, bet gan ir iepriekš noteikta fiksēta (vai diferencēta) maksa. Likviditātes maksa neietver fonda daļu vērtības (piemēram, NAV) korekciju;

                              n)

                              “mainīga cenas noteikšana” ir likviditātes pārvaldības instruments, ar ko fonda NAV piemēro vērtības samazinājuma korekciju, lai ieguldītājiem, kuri dzēš vai pērk daļas, piemērotu likviditātes izmaksas, kas izriet no neto plūsmām fondā vai no tā;

                              o)

                              “vērtības samazināšanās novēršanas nodevas” ir maksas, ko piemēro atsevišķiem ieguldītājiem, kuri veic darījumus, un kas jāmaksā fondam, lai pasargātu atlikušos ieguldītājus no tādu izmaksu segšanas, kas saistītas ar NTF aktīvu pirkšanu vai pārdošanu lielu ienākošo vai izejošo naudas plūsmu dēļ. Vērtības samazināšanās novēršanas nodeva neietver fonda daļu vērtības (piemēram, NAV) korekciju;

                              p)

                              “Savienības struktūras ar finanšu stabilitātes pilnvarām” ir:

                                          i.

                                          Eiropas Banku iestāde;

                                          ii.

                                          Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde;

                                          iii.

                                          Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde;

                                          iv.

                                          Eiropas Sistēmisko risku kolēģija;

                                          v.

                                          Eiropas Centrālā banka;

                                          vi.

                                          Vienotais uzraudzības mehānisms;

                                          vii.

                                          Vienotā noregulējuma valde;

                              q)

                              “aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena” ir atbilstīgi naudas tirgus instrumenti, ko emitējušas privātas vai publiskas struktūras, kā minēts NTFR 10. panta 1. un 2. punktā, un kuru termiņš beidzas vienas dienas laikā, pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, kurus var izbeigt, paziņojot par to vienu darbadienu iepriekš, vai nauda, kuru var izņemt, paziņojot par to vienu darbadienu iepriekš, kā noteikts NTFR 24. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

                              r)

                              “aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa” ir atbilstīgi naudas tirgus instrumenti, ko emitējušas privātas vai publiskas struktūras, kā minēts NTFR 10. panta 1. un 2. punktā, un kuru termiņš beidzas nedēļas laikā, pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, kurus var izbeigt, paziņojot piecas darbadienas iepriekš, vai nauda, kuru var izņemt, paziņojot piecas darbadienas iepriekš, kā noteikts NTFR 24. panta 1. punkta e) apakšpunktā.

            2.   Īstenošanas kritēriji

                  1.

                  Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:

                              a)

                              pienācīgi jāņem vērā proporcionalitātes princips, ņemot vērā šā ieteikuma mērķi un saturu;

                              b)

                              ieteikums attiecas uz visiem NTF, kā tie definēti;

                              c)

                              jānovērš labākās regulējuma vietas izvēles iespēja;

                              d)

                              konkrēti kritēriji attiecībā uz atbilstību šim ieteikumam izklāstīti pielikumā.

                  2.

                  Adresātiem tiek lūgts ESRK un Padomei sniegt pārskatu par darbībām, ko tie veikuši, reaģējot uz šo ieteikumu, vai pienācīgi jāpamato nekādu darbību neveikšana. Šajos pārskatos jāiekļauj vismaz:

                              a)

                              informācija par veikto darbību saturu un termiņiem;

                              b)

                              detalizēts pamatojums tam, kāpēc darbības netika veiktas, vai tam, kāpēc tas atšķīrās no šī ieteikuma, t.sk. attiecībā uz kavējumiem.

            3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

      Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. panta 1. punktu adresātam jāpaziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz šo ieteikumu, vai jāpamato nekādu darbību neveikšana. Adresāti tiek aicināti iesniegt šādu paziņojumu līdz 2023. gada 31. decembrim.
      4.   Monitorēšana un novērtējums

                  1.

                  ESRK Sekretariāts:

                              a)

                              palīdz adresātam, nodrošinot pārskatu sniegšanas koordināciju un attiecīgu veidņu nodrošināšanu un vajadzības gadījumā precizējot turpmāko pasākumu procedūru un grafiku;

                              b)

                              pārbauda adresāta veiktos turpmākos pasākumus, pēc pieprasījuma sniedz palīdzību un iesniedz ESRK Valdei papildu pārskatu.

                  2.

                  ESRK Valde izvērtēs adresāta paziņotās darbības un pamatojumus, un tā vajadzības gadījumā var nolemt, ka šis ieteikums nav ievērots un ka adresāts nav sniedzis pienācīgu pamatojumu savai bezdarbībai.

         Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 2. decembrī

               ESRK Valdes vārdā –

               ESRK sekretariāta vadītājs

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

         (2)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

         (3)  OV L 169, 30.6.2017., 8. lpp.

         (4)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2012/1 (2012. gada 20. decembris) par naudas tirgus fondiem (OV C 146, 25.5.2013., 1. lpp.).

         (5)  Sk. Compliance assessment of the implementation of the Recommendation of the European Systemic Risk Board of 20 December 2012 on money market funds (ESRB/2012/1), 2019. gada marts, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu

         (6)  Sk. Holistic Review of the March Market Turmoil, FSP, 2020. gada 17. novembris, pieejams FSP tīmekļa vietnē www.fsb.org

         (7)  Sk. Issues note on systemic vulnerabilities of and preliminary policy considerations to reform money market funds (MMFs), 2021. gada jūlijs, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu

         (8)  Sk. Economic rationale and assessment of the Recommendation of the ESRB of 2 December 2021 on money market funds, pieejams ESRK interneta vietnē.

         (9)  Sk. Policy Proposals to Enhance Money Market Fund Resilience, FSP, 2021. gada 11. oktobris, pieejams FSP interneta vietnē www.fsb.org

         (10)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/6 (2017. gada 7. decembris) par ieguldījumu fondu likviditātes un sviras finansējuma riskiem (OV C 151, 30.4.2018., 1. lpp.).

         (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

         PIELIKUMS

            IETEIKUMAM PIEMĒROJAMO ATBILSTĪBAS KRITĒRIJU APRAKSTS

            A ieteikums. Robežvērtību ietekmes samazināšana

         Uz A ieteikuma 2. punktu attiecas šāds atbilstības kritērijs.
         Būtu jāatceļ pašreizējā atsauce Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1131 (1) (turpmāk “NTFR”) 34. panta 1. punkta a) apakšpunktā par to aktīvu īpatsvaru, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa un kuri kļūst mazāki par 30 % no naudas tirgus fonda (NTF) kopējiem aktīviem, un neto dienas dzēšanas gadījumi vienā darbdienā, kas pārsniedz 10 % no kopējiem aktīviem, kā arī 34. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā atsauce uz to aktīvu īpatsvaru, kuru dzēšanas termiņš ir mazāks par 10 % no aktīvu kopsummas.

            B ieteikums. Likviditātes pārveides samazināšana

         Uz B ieteikuma 1. punktu attiecas šādi atbilstības kritēriji.
         Jaunām likviditātes prasībām mainīgas neto aktīvu vērtības (MNAV) un zema svārstīguma neto aktīvu vērtības (ZSNAV) NTF būtu jānodrošina, ka:

                     —

                     tiek palielināts uz privāto parādu orientēto NTF portfeļu likviditātes dziļums;

                     —

                     ieguldītājiem tiek sniegta papildu pārliecība, un tādējādi tiek samazināts līdzekļu izņemšanas risks;

                     —

                     NTF ir pietiekama likviditāte, lai apmierinātu paaugstinātas dzēšanas prasības tirgus stresa periodos, neradot plašāku ietekmi uz citām finanšu sistēmas daļām;

                     —

                     NTF tur daļu no saviem likvīdajiem aktīviem valsts parāda aktīvos, ko emitējis diversificēts struktūru kopums, ja iespējams, attiecīgā fonda galvenajā ieguldījumu valūtā, lai veicinātu privātā parāda NTF neto aktīvu vērtības (NAV) lielāku diversifikāciju un stabilitāti.

               Jo īpaši attiecībā uz ZSNAV NTF būtu jāatceļ NTFR 24. panta 1. punkta g) apakšpunkts, lai aktīvu atbilstību aktīviem, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, un aktīviem, kuru dzēšanas termiņš ir diena, un valsts parāda aktīviem saskaņotu ar MNAV aktīviem.
         Jaunajām likviditātes prasībām MNAV īstermiņa NTF vajadzētu būt vismaz 20 % no to aktīviem, un tās būtu jāsadala starp:

                     —

                     vismaz 15 % aktīvu, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, tostarp vismaz 10 % aktīvu, kuru dzēšanas termiņš ir diena; un

                     —

                     vismaz 5 % no papildu valsts parāda aktīviem.

               Jaunajām likviditātes prasībām standarta MNAV NTF vajadzētu būt vismaz 25 %, un tās būtu jāsadala starp:

                     —

                     vismaz 15 % aktīvu, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, tostarp vismaz 10 % aktīvu, kuru dzēšanas termiņš ir diena; un

                     —

                     vismaz 10 % no papildu valsts parāda aktīviem.

               Jaunajām likviditātes prasībām ZSNAV NTF vajadzētu būt vismaz 45 %, un tās būtu jāsadala starp:

                     —

                     vismaz 30 % aktīvu, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, tostarp vismaz 15 % aktīvu, kuru dzēšanas termiņš ir diena; un

                     —

                     vismaz 15 % no papildu valsts parāda aktīviem.

               Ja valsts parāda aktīvi nav pietiekami pieejami fonda valūtā, NTF ar noteikumu, ka tie nekavējoties informē savas nacionālās kompetentās iestādes (NKI), būtu jāatļauj izpildīt savas valsts parāda likviditātes prasības, izmantojot:

                     —

                     noguldījumus kredītiestādēs, kurus var izņemt jebkurā laikā, iepriekš paziņojot ne vairāk kā vienu darba dienu, neskarot NTFR 17. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktās diversifikācijas prasības;

                     —

                     pirkšanas ar atpārdošanu līgumus, kas nodrošināti ar valsts parāda aktīviem un ko var izbeigt jebkurā laikā, par to paziņojot ne vairāk kā vienu darba dienu iepriekš.

               Uz B ieteikuma 3. punktu attiecas šādi atbilstības kritēriji.
         Komisijas ierosinātajām izmaiņām attiecīgajos Savienības tiesību aktos būtu jānodrošina, ka NKI lēmumi ir piemērojami NTF apakšgrupām atbilstoši to veidam un valūtai vai visiem NTF, kas ir to uzraudzībā.
         Uz B ieteikuma 4. punktu attiecas šādi atbilstības kritēriji.
         Komisijas ierosinātajām izmaiņām attiecīgajos Savienības tiesību aktos būtu jāparedz, ka Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) koordinē NKI lēmumus, kā minēts B ieteikuma 3. punktā, attiecībā uz:

                     —

                     vairākās dalībvalstīs izvietotu NTF apakškopām atbilstoši to veidam un denominācijas valūtai;

                     —

                     termiņam, līdz kuram NTF, kas gūst labumu vai var gūt labumu no lēmumiem, kā minēts B ieteikuma 3. punktā, būtu jālabo sava situācija.

            C ieteikums. Dzēšanas izmaksu noteikšana ieguldītājiem, kuri veic dzēšanu

         Uz C ieteikuma 2. punktu attiecas šādi atbilstības kritēriji.
         Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgie Savienības tiesību akti pilnvaro EVTI izstrādāt īpašus kritērijus un norādījumus, kuros definēti apstākļi, kādos būtu jāizmanto likviditātes pārvaldības instrumenti, tostarp, bet ne tikai, tie, kas minēti C ieteikuma 1. punktā, dzēšanas ierobežošana un apturēšana. Par instrumenta izvēli, instrumenta aktivizēšanu un tā izmantošanas kalibrēšanu būtu jālemj konkrētajam NTF pārvaldniekam, ievērojot izstrādājamos kritērijus. Ja ņem vērā kvantitatīvos parametrus, robežvērtību nevajadzētu ieviest.

            D ieteikums. Monitorēšanas un stresa testu uzlabošana

         Uz D ieteikuma 1. punktu attiecas šāds atbilstības kritērijs.
         Komisijas ierosinātajām izmaiņām attiecīgajos Savienības tiesību aktos būtu jāpalielina NTF pārvaldnieku pārskatu sniegšanas biežums savai attiecīgajai kompetentajai iestādei, kā minēts NTFR 37. pantā, uz vismaz reizi mēnesī attiecībā uz galvenajiem rādītājiem un parametriem, ko izmanto uzraudzības vajadzībām. NTF, kuru pārvaldītie aktīvi kopā nepārsniedz 100 milj. EUR, būtu jāsniedz pārskats vismaz reizi ceturksnī.
         Turklāt datos būtu jāiekļauj informācija par NAV procentuālo daļu, kas iedalīta gan pēc ieguldītāju veida, gan pēc to domicila vietas. Ieguldītāju sektoru dalījumā būtu jāietver vismaz šādi sektori:

                     —

                     nefinanšu sabiedrības, norādot to saimniecisko darbību, piemēram, saskaņā ar saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā (NACE);

                     —

                     kredītiestādes;

                     —

                     apdrošinātāji;

                     —

                     pensiju fondi;

                     —

                     valdības;

                     —

                     NTF;

                     —

                     ieguldījumu fondi, izņemot NTF;

                     —

                     citas finanšu iestādes;

                     —

                     mājsaimniecības;

                     —

                     citi.

               Uz D ieteikuma 2. punktu attiecas šādi atbilstības kritēriji.
         EVTI būtu jāpiešķir pilnvaras izstrādāt veidnes NKI ad hoc datu pieprasījumiem, kā paredzēts NTFR 39. pantā. Šajās veidnēs būtu jāiekļauj vismaz šādi dati:

                     —

                     NAV uz akciju/daļu un VPNNAV NTF gadījumā – mainīgā NAV uz akciju;

                     —

                     kopējie aktīvi;

                     —

                     vidējais svērtais termiņš, kā definēts NTFR 2. panta 19) punktā;

                     —

                     vidējais svērtais darbības laiks, kā definēts NTFR 2. panta 20) punktā;

                     —

                     ienākošās un izejošās naudas plūsmas;

                     —

                     valsts parāda aktīvi;

                     —

                     aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa;

                     —

                     aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena;

                     —

                     naudas līdzekļu atlikumi.

               Uz D ieteikuma 4. punktu attiecas šāds atbilstības kritērijs.
         Komisijas ierosinātajām izmaiņām attiecīgajos Savienības tiesību aktos nebūtu jāierobežo NTFR 28. panta noteikumi, kas reglamentē atsevišķu NTF veiktos stresa testus.
         Atbilstošais Savienības mēroga stresa testēšanas režīms NTF būtu jābalsta uz kopēju smagu, bet ticamu scenāriju un jāpiedāvā iespēja veikt reversos stresa testus, lai noteiktu punktu (dzešanas, kredītriska, likviditātes vai procentu likmju riska ziņā), kuru sasniedzot NTF nebūtu spējīgs pienācīgi darboties.

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem (OV L 169, 30.06.2017., 8. lpp.).