title: RECOMMANDATION DE LA COMMISSION AU CONSEIL concernant l'approbation d'un accord de coopération dans le domaine des utilisations pacifiques de l'énergie nucléaire entre la Communauté européenne de l'énergie atomique (Euratom) et le gouvernement de l'Australie

text:
   LV
LV    LV
 ---pagebreak---                 EIROPAS KOMISIJA
                                                Briselē, 2.3.2011
                                                SEC(2011) 243 galīgā redakcija
                       KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI
   par nolīguma apstiprināšanu par sadarbību starp Eiropas Atomenerģijas kopienu
   (Euratom) un Austrālijas valdību kodolenerģijas izmantošanā mierīgiem nolūkiem
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                              KOMISIJAS IETEIKUMS PADOMEI
       par nolīguma apstiprināšanu par sadarbību starp Eiropas Atomenerģijas kopienu
       (Euratom) un Austrālijas valdību kodolenerģijas izmantošanā mierīgiem nolūkiem
   A.       PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.       IEVADS
   Pašlaik ir spēkā Euratom un Austrālijas nolīgums, kas beigsies 2012. gada sākumā. Tā kā
   Austrālija ir viens no galvenajiem urāna piegādātājiem ES kodolspēkstaciju operatoriem, ir
   nepieciešams saglabāt nolīgumu, lai attiecībām šajā jomā nodrošinātu stabilu juridisko
   pamatu.
   Pašreizējā nolīguma darbības joma aprobežojas ar kodolmateriālu nodošanu no Austrālijas
   Eiropas Atomenerģijas kopienai. Tāpēc saskaņā ar norādījumiem, kas apspriesti ar Padomi,
   Komisija ir paplašinājusi nolīguma darbības jomu, iekļaujot materiālu, iekārtu un tehnoloģiju
   nodošanu.
   Lai gan dažām ES dalībvalstīm ir divpusēji līgumi ar Austrāliju, šis Euratom līgums
   nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visām dalībvalstīm un to operatoriem un samazina
   nepieciešamību pēc daudziem divpusējiem nolīgumiem starp Austrāliju un atsevišķām ES
   dalībvalstīm.
   Nolīgums paredz plašu sadarbību kodolenerģijas izmantošanā mierīgiem nolūkiem, un
   izveido politiskās, tehniskās un rūpnieciskās sadarbības vispārēju sistēmu. Tas gan pušu
   valdībām — Austrālijas un Kopienas valdībai — gan nozares operatoriem sniegs juridisku
   pamatu, kas veicinās sadarbību šajā jomā.
   2.       NOLĪGUMA NOZĪME
   Euratom intereses parakstīt šo nolīgumu pamatojas uz to, ka Austrālija ir viens no Euratom
   galvenajiem dabiskā urāna piegādātājiem. Sekmējot tirdzniecību kodolenerģētikas jomā, tiek
   īstenota Kopienas enerģijas nodrošināšanas un enerģijas avotu dažādošanas politika. Šo
   nolīgumu noslēgt ir svarīgi galvenokārt komerciālu apsvērumu dēļ. Austrālija ir pasaules trešā
   lielākā urāna ražotāja, kuras ražošanas jauda ir apmēram 8000 t U/gadā (19 % no pasaules
   urāna produkcijas). Austrālijas urāna rezerves ir pasaulē lielākās — 23 % no kopējā apjoma.
   Ražošana un eksports gadā vidēji ir 10 000 tonnas urāna oksīda (8500 t U) gadā.
   Austrālijas urānu pārdod tikai izmantošanai elektrostacijās un tiek īstenoti drošības pasākumi,
   lai to nodrošinātu. Austrālija ir Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) dalībniece kā
   bezkodolieroču valsts. Drošības pasākumu nolīgums saskaņā ar KNL stājās spēkā 1974. gadā
   un Austrālija bija pirmā valsts pasaulē, kas 1998. gadā īstenoja tā papildprotokolu. Papildus
   šīm starptautiskajām vienošanās Austrālija pieprasa klientu valstīm, lai tās būtu noslēgušas
   kodolenerģijas sadarbības nolīgumu ar Austrāliju.
LV                                               2                                                 LV
 ---pagebreak---    Turklāt šā līguma noslēgšana apliecinātu Austrālijas, Kopienas un Eiropas Savienības
   dalībvalstu valdību saistības attiecībā uz drošību un eksporta kontroli, kā arī fiziskās
   aizsardzības pastiprināšanu un stingru piemērošanu.
   3.        NOLĪGUMA VISPĀRĒJĀ SHĒMA
   Nolīguma mērķis ir Euratom un Austrālijas sadarbība kodolenerģijas izmantošanā mierīgos
   nolūkos. Sadarbības joma (III pants) galvenokārt ietver kodoldrošību, kodolmateriālu piegādi,
   tehnoloģiju nodošanu, iekārtu pārvietošanu un aizsardzību pret radiāciju, drošības pasākumus,
   radioizotopu izmantošanu. Pašreizējais nolīgums pamatojas uz 1981. gada nolīgumu, kas
   attiecās tikai uz kodolmateriālu nodošanu no Austrālijas Euratom. Pārskatītajam nolīgumam ir
   divvirzienu raksturs.
   Tā aktualizācijai jāpārskata novecojušie noteikumi un, ciktāl iespējams, jākonsolidē
   pamatteksts ar tā pielikumiem un pievienoto vēstuļu apmaiņu. Tika saglabāti esošajā
   nolīgumā un vēstuļu apmaiņā starp Austrālijas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu
   paredzētie patlaban spēkā esošie noteikumi par neizplatīšanu, kodoldrošības pasākumiem,
   fizisko aizsardzību, pārvietošanu un tālākpārvietošanu, kā arī noteikumi par konsultācijām un
   administrēšanas kārtību, konfidencialitāti un strīdu izšķiršanu.
   Lai tiktu ievērotas abu nolīguma pušu vēlmes attiecībā uz tā jomas paplašināšanu un ņemtu
   vērā tādus jaunākos notikumus kā Kopienas paplašināšanās, jaunajā nolīgumā iekļauj arī
   papildu noteikumus, ko attiecīgās Euratom dalībvalstis un Austrālijas valdība uzskata par
   svarīgiem.
   Attiecībā uz struktūru, nolīgumā turpmāk precizē priekšmetus, uz kuriem attiecas šis
   nolīgums (IV pants) — dažāda veida kodolmateriāli un citi materiāli — un sīki apraksta
   kodolmateriālu, ar kodolenerģiju nesaistītu materiālu un iekārtu tirdzniecības kārtību
   (VI pants). Nolīgumā ir vairāki noteikumi, ar ko paredz kritērijus kodolmateriālu
   pārvietošanai un konfliktsituāciju risināšanas iespējas. Tiek uzsvērts, ka kodolmateriāli ir
   jāizmanto mierīgiem nolūkiem un saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem par drošības
   pasākumiem (Kopienā, Euratom drošības pasākumi atbilstoši Euratom nolīgumam, kā arī
   SAEA drošības pasākumu nolīgumiem un to papildu protokoliem1). Kodolmateriālu
   transportam jābūt saskaņā ar Starptautiskās konvencijas par kodolmateriālu fizisku
   aizsardzību2 noteikumiem.
   Turklāt ar nolīgumu tiek atgādināti kodolmateriālu brīvas kustības principi Kopienā.
   Intelektuālā īpašuma jautājumi (IX pants) ir sīki atrunāti, kā arī informācijas apmaiņas
   noteikumi (X pants). Lai nodrošinātu netraucētu nolīguma īstenošanu, tiek ieviests īpašs pants
   par apspriešanos un strīdu izšķiršanu (XV pants), ja rastos jautājumi par nolīguma pareizu
   piemērošanu. Sākotnējais nolīguma termiņš būs 30 gadi, t.i., atspoguļojot 1981. gada
   nolīgumu (XVIII pants).
   1
           INFCIRC/540.
   2
           INFCIRC/274/Rev.l.
LV                                                 3                                              LV
 ---pagebreak---    B.       IETEIKUMS
   Komisija uzskata, ka Eiropas Atomenerģijas kopienas un Austrālijas valdības nolīgums par
   sadarbību kodolenerģijas izmantošanā mierīgiem nolūkiem, kura pieņemšana ir ierosināta,
   – atbilst ar Padomes 2010. gada 9. jūnija Lēmumu dotajiem sarunu norādījumiem;
   – atbilst pašreizējā nolīguma vienkāršošanas, atjaunināšanas un paplašināšanas mērķiem;
   – apstiprina abu pušu nepārprotamu apņemšanos neizplatīt kodolieročus un panākt augsta
      līmeņa kodoldrošību, lai garantētu kodolenerģijas izmantošanu mierīgos un drošos
      nolūkos;
   – atbilst Kopienas politikai attiecībā uz enerģijas piegādes nodrošināšanu;
   – vēl vairāk stiprinās ļoti labas attiecības starp ES un Austrāliju enerģētikas politikas
      sadarbības jomā.
   Tādēļ Komisija iesaka Padomei saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas
   līguma 101. panta otro daļu apstiprināt pielikumā iekļauto Eiropas Atomenerģijas kopienas un
   Austrālijas valdības nolīgumu par sadarbību kodolenerģijas izmantošanā mierīgos nolūkos.
LV                                                4                                             LV
 ---pagebreak---                                             PIELIKUMS
                      NOLĪGUMS STARP AUSTRĀLIJAS VALDĪBU UN
          EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENU (EURATOM) PAR SADARBĪBU
              KODOLENERĢIJAS IZMANTOŠANĀ MIERĪGIEM NOLŪKIEM
   Austrālijas valdība un Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom), še turpmāk — „Kopiena”,
   VĒLOTIES veicināt savu sadarbību jautājumos par kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem
   mērķiem;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka nolīgums starp Austrālijas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par
   kodolmateriālu nodošanu no Austrālijas uz Eiropas Atomenerģijas kopienu, kas noslēgts
   Briselē 1981. gada 21. septembrī, ir ar ierobežotu darbības jomu un beidzas 2012. gadā;
   NO JAUNA APSTIPRINOT Austrālijas valdības, Kopienas un tās dalībvalstu valdību stingro
   apņemšanos attiecībā uz kodolieroču neizplatīšanu, ieskaitot saistīto drošības pasākumu un
   eksporta kontroles režīmu stiprināšanu un efektīvu pielietošanu, saskaņā ar kuriem būtu jāveic
   sadarbība kodolenerģijas mierīgas izmantošanas jomā starp Austrāliju un Kopienu;
   ATKĀRTOTI APSTIPRINOT Austrālijas valdības, Kopienas un dalībvalstu valdību atbalstu
   Starptautiskās atomenerģijas aģentūras (turpmāk "SAEA") mērķiem un tās drošības pasākumu
   sistēmai;
   ATKĀRTOTI APSTIPRINOT Austrālijas valdības, Kopienas un tās dalībvalstu stingro
   apņemšanos ievērot Konvencijas par kodolmateriālu fizisku aizsardzību noteikumus, kura
   noslēgta Ņujorkā un Vīnē 1980. gada 3. martā un kopumā stājās spēkā 1987. gada 8. februārī
   un attiecībā uz Austrāliju — 1987. gada 22. oktobrī;
   TĀ KĀ Austrālija un visas Kopienas dalībvalstis ir Kodolieroču neizplatīšanas līguma
   dalībnieces, kas noslēgts Vašingtonā, Londonā un Maskavā 1968. gada 1. jūlijā un stājās
   spēkā 1970. gada 5. martā, turpmāk "KNL";
   ATZĪMĒJOT, ka kodoldrošības pasākumus piemēro visās Kopienas dalībvalstīs saskaņā ar
   Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (turpmāk "Euratom līgums") un
   atbilstoši nolīgumiem par kodoldrošības pasākumiem, kas noslēgti starp Kopienu, tās
   dalībvalstīm un SAEA;
   IEVĒROJOT, ka Austrālijas un visu Kopienas dalībvalstu valdības ir Kodolmateriālu
   piegādātāju grupas dalībnieces;
   IEVĒROJOT, ka jāņem vērā saistības, ko visu Kopienas dalībvalstu valdības un Austrālija
   uzņēmusies Kodolmateriālu piegādātāju grupā;
   ATZĪSTOT kodolmateriālu, iekārtu, ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistītu materiālu un
   tehnoloģiju brīvas aprites principu Kopienā;
LV                                                5                                               LV
 ---pagebreak---    PIEKRĪTOT, ka nolīgums ir saskaņā ar Eiropas Savienības un Austrālijas valdību
   starptautiskajām saistībām saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas nolīgumiem;
   ATKĀRTOJOT Austrālijas un Kopienas dalībvalstu valdību saistības pret to divpusējiem
   nolīgumiem par mierīgu kodolenerģijas izmantošanu,
   IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.
                                                  I pants
                                                Definīcijas
   Ja nav norādīts citādi, šajā nolīgumā:
   1.       "blakusprodukti" ir speciāls skaldmateriāls, ko iegūst vienā vai vairākos procesos,
            neatkarīgi vai pēc kārtas, vai nē, no kodolmateriāliem, kas nosūtīti saskaņā ar šo
            nolīgumu;
   2.       "kompetentā iestāde" ir:
            –     no Austrālijas valdības puses Austrālijas Kodoldrošības un neizplatīšanas
                  birojs (Australian Safeguards and Non-Proliferation Office),
            –     no Kopienas puses — Eiropas Komisija,
            vai tāda cita iestāde, par kuru attiecīgā puse jebkurā laikā var būt rakstiski
            informējusi otru pusi;
   3.       "iekārtas" ir priekšmeti, kas minēti SAEA dokumenta INFCIRC/254/Rev.9/Part 1
            B pielikuma 1., 3., 4., 5., 6. un 7. iedaļā;
   4.       “intelektuālais īpašums” nozīme ir tāda, kā norādīts 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā
            noslēgtās Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas izveidošanas konvencijas, kas
            grozīta 1979. gada 28. septembrī, 2. pantā, un tajā var ietvert citus tematus saskaņā ar
            pušu vienošanos;
   5.       "militāri mērķi" ietver, bet neaprobežojas ar kodolenerģijas tiešu militāru
            izmantošanu, piemēram, kodolieročus vai citu kodolsprādzienierīces (ieskaitot izpēti
            un izstrādi vai tritija ražošanu, ko izmanto šādos kodolieročos un citās
            kodolsprādziena ierīcēs), militāros kodoldzinējus, munīciju, tostarp noplicinātā urāna
            munīciju, militāros kodolenerģijas raķešu dzinējus vai militārus kodolreaktorus, bet
            neietver netiešu izmantošanu, piemēram, elektroenerģijas piegādi militārajai bāzei no
            civilā elektrotīkla vai radioizotopu ražošanu, ko izmanto diagnozes noteikšanai
            militārā slimnīcā;
   6.       "ar kodolenerģiju nesaistīti materiāli" ir:
            –     deiterijs, smagais ūdens (deiterija oksīds) vai jebkurš cits deiterija savienojums,
                  kurā deiterija attiecība pret ūdeņradi pārsniedz 1:5000, izmantošanai
                  kodolreaktorā, kā tas ir noteikts SAEA dokumenta INFCIRC/254/Rev.9/Part 1
                  (Vadlīnijas par kodolmateriālu pārvietošanu) B pielikuma 1.1. punktā,
LV                                                   6                                                LV
 ---pagebreak---             –      kodolkvalitātes grafīts grafīts izmantošanai kodolreaktorā, kas definēts SAEA
                   dokumenta INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 (Vadlīnijas par kodolmateriālu
                   pārvietošanu) B pielikuma 1.1. punktā, un kura tīrības pakāpe ir augstāka par
                   5 daļām uz miljonu bora ekvivalenta un kura blīvums lielāks par 1,50 gramiem
                   uz kubikcentimetru;
   7.       "kodolmateriāls" ir izejmateriāls vai īpašs skaldmateriāls, kurš definēts XX pantā
            SAEA statūtos, kas noslēgti Apvienoto Nāciju Organizācijas galvenajā mītnē
            1956. gada 23. oktobrī un kas stājās spēkā 1957. gada 29. jūlijā (turpmāk SAEA
            statūti). Jebkāds SAEA valdes lēmums saskaņā ar SAEA statūtu XX pantu par to
            materiālu saraksta grozījumiem, kurus uzskata par "izejmateriāliem" vai "īpašiem
            skaldmateriāliem", ir spēkā attiecībā uz šo nolīgumu tikai tad, ja abas šā nolīguma
            puses ir viena otru rakstiski informējušās par lēmuma pieņemšanu;
   8.       "Puses "ir Austrālijas valdība, no vienas puses, un Kopiena, no otras puses.
            "Kopiena" nozīmē:
            –      juridiska persona, kas izveidota saskaņā ar Euratom līgumu, kā arī
            –      teritorijas, uz kurām attiecas Euratom līgums;
   9.       “personas” nozīmē jebkuru fizisku personu, uzņēmumu vai citu organizāciju, kuras
            darbību regulē atbilstošie likumi un noteikumi pušu attiecīgajā teritoriālajā
            jurisdikcijā, taču neietver šā nolīguma puses;
   10.      "tehnoloģija"        ir    ar     nozīmi,      kas     definēta   SAEA     dokumenta
            INFCIRC/254/Rev.9/Part 1           (Vadlīnijas     par   kodolmateriālu  pārvietošanu)
            A pielikumā.
                                                  II pants
                                                  Mērķis
   Šā nolīguma mērķis ir nodrošināt sadarbības sistēmu starp pusēm mierīgā kodolenerģijas
   izmantošanā, pamatojoties uz savstarpēju labumu un savstarpīgumu un neierobežojot katras
   puses attiecīgās kompetences.
                                                 III pants
                                            Sadarbības joma
   1.       Kodolmateriālus, iekārtas, ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistītus materiālus, vai
            kodolmateriālus, kas rodas kā blakusprodukti, drīkst izmantot tikai miermīlīgiem
            nolūkiem un tos nedrīkst izmantot nekādos militāros nolūkos.
   2.       Saskaņā ar nolīgumu starp pusēm paredzētā sadarbība var ietvert, inter alia:
            a)     kodolmateriālu, ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistītu materiālu un iekārtu
                   piegādes;
LV                                                    7                                            LV
 ---pagebreak---       b)    tehnoloģiju nodošanu, tostarp tādas informācijas sniegšanu, kas attiecas uz šo
            pantu, ar nosacījumu, ka atsevišķas Kopienas dalībvalstis ir izteikušas vēlmi
            veikt šādu nodošanu saskaņā ar šo nolīgumu;
      c)    iekārtu nodošanu, kuras puses ir norādījušas kā iekārtas, kas projektētas,
            būvētas, vai kuru ekspluatācija notiek, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta
            no otras puses un kas norādīšanas laikā ir vienas puses jurisdikcijā;
      d)    iekārtu un aparatūras iegādi;
      e)    piekļuvi iekārtu un aparatūras izmantošanai;
      f)    lietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu,
      g)    kodoldrošību un aizsardzību pret jonizējošo starojumu;
      h)    drošības pasākumus, kodolmateriālu un kodoliekārtu fizisko apsardzi;
      i)    radioizotopu un jonizējošā starojuma izmantošanu lauksaimniecībā, rūpniecībā
            un medicīnā;
      j)    urāna resursu ģeoloģisko un ģeofizikālo izpēti, apgūšanu, ieguvi, turpmāku
            pārstrādi un izmantošanu;
      k)    ar kodolmateriāliem saistītu kriminālistiku;
      l)    kodolenerģijas mierīgas izmantošanas juridiskos aspektus; kā arī
      m)    citas jomas, kuras attiecas uz šā nolīguma jomu, ciktāl tās ietver pušu attiecīgās
            programmas.
   3. Sadarbība ietver arī tādas kodolpētniecības un izstrādes darbības, kas interesē abas
      puses, saskaņā ar papildu noteikumiem, par ko puses vienojušās.
   4. Šā panta 2. punktā minēto sadarbību var īstenot šādās formās:
      a)    simpoziju un semināru organizācija;
      b)    kopīgu projektu un kopuzņēmumu izveides organizācija;
      c)    divpusēju darba grupu izveide, lai īstenotu kopīgus projektus;
      d)    kodoldegvielas cikla pakalpojumu sniegšana, tostarp urāna pārstrādei un
            bagātināšanai ar izotopiem;
      e)    tirdzniecība un komerciālā sadarbība, kas attiecas uz kodoldegvielas ciklu;
      f)    rūpniecības iekārtu un rūpniecības tehnoloģiju nodošana; kā arī
      g)    citas sadarbības formas, kuras puses var noteikt rakstiski.
   5. Sadarbību īpašās jomās, kas izklāstīta šā panta 2. punktā, ja nepieciešams, var īstenot
      ar vienošanos starp Austrālijas juridisku personu un Kopienas juridisku personu, par
LV                                           8                                                 LV
 ---pagebreak---         kuru attiecīgās kompetentās iestādes paziņo otrai kompetentajai iestādei, kas attiecīgi
        atļaut īstenot šādu sadarbību. Jebkura šāda vienošanās ietver noteikumus, kas attiecas
        uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, kur šādas tiesības pastāv vai rodas.
                                                  IV pants
                                          Nolīguma priekšmets
   1.   Šo nolīgumu piemēro attiecībā uz:
        a)       kodolmateriāliem, ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistītiem materiāliem, vai
                 iekārtām, kas nodotas starp pusēm vai to attiecīgajām personām vai nu tieši, vai
                 caur trešo valsti.
                 Šādi ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistīti materiāli, vai iekārtas tiek
                 pakļautas šim nolīgumam pēc tā spēkā stāšanās saņēmējas puses teritoriālajā
                 jurisdikcijā. piegādātāja puse paziņo saņēmējai pusei par paredzēto nodošanu
                 un saņēmēja puse rakstiski apstiprina, ka šādi priekšmeti tiks glabāti saskaņā ar
                 šo nolīgumu; saņēmējs, ja tas nav saņēmēja puse, būs pilnvarota persona
                 saņēmējas puses teritoriālajā jurisdikcijā;
        b)       visa veida kodolmateriāliem, kas iegūti, izmantojot ķīmiskus, fizikālus
                 procesus vai izotopu separāciju, ar nosacījumu, ka šādā veidā iegūtu
                 kodolmateriālu daudzumu attiecina tikai uz šā nolīguma darbības jomu tādā
                 pašā mērā kā kodolmateriālu daudzumu, kas izmantots tā izgatavošanai un kas
                 saskaņā ar šo nolīgumu ietver kopējo šādā veidā izmantoto kodolmateriālu
                 daudzumu;
        c)       visu pakāpju kodolmateriāliem, kas ražoti apstarojot ar neitroniem, ar
                 nosacījumu, ka šādā veidā ražotu kodolmateriālu daudzumu attiecina tikai uz
                 šā nolīguma darbības jomu tādā pašā mērā kā kodolmateriālu daudzumu, uz
                 kuru attiecas šis nolīgums un kurš izmantots tā ražošanā, un veicina ražošanu;
        d)       kodolmateriāli, kas ražoti, apstrādāti vai lietoti iekārtās, ja:
                 i) ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistīti materiāli, uz ko attiecas šis
                 nolīgums, galvenokārt vai pilnībā attiecas uz kodolmateriālu ražošanu, apstrādi
                 vai izmantošanu; un
                 ii) iekārtas3, uz ko attiecas šis nolīgums, galvenokārt vai pilnībā attiecas uz
                 kodolmateriālu ražošanu, apstrādi vai izmantošanu; un
                 iii) iekārtas3 piegādātāja puse pēc apspriešanās ar saņēmēju pusi ir norādījusi
                 kā projektētas, konstruētas vai izmantotas, pamatojoties uz tādu tehnoloģiju
                 izmantošanu, kas nodotas saskaņā ar šo nolīgumu;
        e)       kodolmateriāli, uz kuriem attiecas nolīgums par kodolmateriālu pārvadājumiem
                 no Austrālijas uz Eiropas Atomenerģijas kopienu, kas noslēgts Briselē
                 1981. gada 21. septembrī;
   3
      Šā panta nolūkos iekārtas aprobežojas ar dokumenta INFCIRC/254/Rev.9/Part 1 B pielikuma 1.1., 3.,
      4., 5., 6., 7. punktā minētajām, bet neietver to sastāvdaļas.
LV                                                      9                                               LV
 ---pagebreak---             f)     kodolmateriāli, uz kuriem tika pārvesti no Kopienas dalībvalstīm uz Austrāliju
                   saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem, un par kuriem ir paziņots Kopienai laikā,
                   kad šis nolīgums stājas spēkā;
            g)     kodolmateriāli, kas kodolenerģijas ražošanas nolūkos atgūti no rūdas vai
                   koncentrātiem, izņemot urāna rūdas koncentrāta, un ko nodod starp pusēm tiešā
                   veidā vai caur trešo valsti, un par kuru atgūšanu ir paziņots nosūtītājai pusei, ka
                   tie attiecas uz nolīgumu4.
   2.       Kodolmateriāli, ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistīti materiāli vai iekārtas, kas
            minētas šā panta 1. punktā, turpina būt pakļauti šī nolīguma noteikumiem līdz,
            saskaņā ar administratīvās vienošanās procedūrām, tiek nolemts, ka:
            a)     šāds priekšmets ir jāpārved atpakaļ ārpus saņēmējas puses jurisdikcijas saskaņā
                   ar šā nolīguma VII panta 5. un 6. punktu;
            b)     kodolmateriāli vairs nav lietojami nevienai kodoldarbībai, kas ir būtiska no
                   drošības pasākumu viedokļa, kā norādīts VII panta 1. punktā, vai tie ir kļuvuši
                   praktiski neatgūstami. Lai noteiktu, vai kodolmateriāli, uz kuriem attiecas šis
                   nolīgums, vairs nav izmantojami, vai ir praktiski neatgūstami pārstrādāšanai
                   tādā formā, kas izmantojama darbībai kodolenerģijas jomā, kas ir būtiska no
                   aizsardzības pasākumu viedokļa, abas puses pieņem SAEA lēmumu saskaņā ar
                   noteikumiem par attiecīgo drošības pasākumu līgumu, kura līgumslēdzēja puse
                   ir SAEA;
            c)     ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistīti materiāli un iekārtas vairs nav
                   izmantojamas kodolenerģijas mērķiem; vai
            d)     puses savstarpēji vienojas, ka uz tiem vairs nav jāattiecina šis nolīgums.
   3.       Tehnoloģiju nodošanu šis nolīgums aptver attiecībā uz Kopienas dalībvalstīm, kas
            izteikušas vēlmi veikt šādu nodošanu saskaņā ar šo nolīgumu, izmantojot rakstisku
            attiecīgās dalībvalsts paziņojumu Eiropas Komisijai. Pirms katras nodošanas ir
            jāsniedz iepriekšējs paziņojums starp attiecīgo dalībvalsti(-īm) un Eiropas Komisiju,
            no vienas puses, un Austrālijas valdību, no otras puses.
                                                    V pants
                                                Bagātināšana
   Pirms jebkādu kodolmateriālu, uz ko attiecas šis nolīgums, bagātināšanas līdz divdesmit (20)
   procentiem vai vairāk izotopu U 235, jāiegūst abu pušu rakstiska piekrišana un jāinformē
   SAEA. Šajā piekrišanā apraksta nosacījumus, ar kādiem urāns, kas bagātināts līdz divdesmit
   (20) procentiem vai vairāk, var tikt izmantots. Puses var vienoties, kā atvieglot šo nosacījumu
   īstenošanu.
   4
          Jā šādi kodolmateriāli neatbilst visām VII pantā minētajām prasībām, tad šādus materiālus neizmanto
          līdz puses apspriežas un izlemj par drošības pasākumiem un veicamajiem fiziskās aizsardzības
          pasākumiem.
LV                                                     10                                                     LV
 ---pagebreak---                                              VI pants
      Kodolmateriālu, ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistītu materiālu un iekārtu
                                           tirdzniecība
   1.    Jebkādu kodolmateriālu, ar kodolenerģijas izmantošanu nesaistītu materiālu vai
         iekārtu pārvietošanu, ko veic atbilstīgi sadarbības pasākumiem, izdara saskaņā ar
         attiecīgajām VII pantā uzskaitītajām Kopienas, tās dalībvalstu un Austrālijas
         starptautiskajām saistībām attiecībā uz kodolenerģijas izmantošanu mierīgos
         nolūkos.
   2.    Puses tādā apjomā, cik tas ir iespējams, palīdz viena otrai kodolmateriālu, ar
         kodolenerģijas izmantošanu nesaistīta materiāla un iekārtu iepirkumos, ko veic kāda
         puse vai personas Kopienas vai Austrālijas valdības jurisdikcijā.
   3.    Šajā nolīgumā paredzētās sadarbības turpināšana atkarīga no kodolmateriālu, ar
         kodolenerģijas izmantošanu nesaistītu materiālu un iekārtu savstarpēji apmierinošas
         drošības pasākumu un kontroles sistēmas piemērošanas, ko izveidojusi Kopiena
         saskaņā ar Euratom līgumu un no drošības un kontroles sistēmas, ko izveidojusi
         Austrālijas valdība.
   4.    Šā nolīguma noteikumus neizmanto, lai traucētu kodolmateriālu, ar kodolenerģijas
         izmantošanu nesaistīta materiāla, iekārtu un tehnoloģiju brīvu apriti Kopienas
         teritorijā.
   5.    Kodolmateriālu pārvadājumi un attiecīgie pakalpojumi jāveic saskaņā ar taisnīgiem
         tirdzniecības nosacījumiem. Šā punkta īstenošana neierobežo Euratom līgumu un tā
         atvasinātos tiesību aktus, kā arī Austrālijas normatīvos aktus.
   6.    Papildus VII panta 5. un 6. punkta noteikumiem visus priekšmetus, uz kuriem
         attiecas šis pants, ārpus pušu jurisdikcijas atkārtoti pārvieto vienīgi saskaņā ar
         saistībām, ko atsevišķas Kopienas dalībvalstis un Austrālijas valdība uzņēmušās
         kodolmateriālu piegādātājvalstu grupā, kura zināma kā Kodolmateriālu piegādātāju
         grupa. Atkārtoti pārvietojot jebkādus priekšmetus, uz kuriem attiecas šis nolīgums, jo
         īpaši piemēro vadlīnijas par kodolmateriālu pārvietošanu, kas izklāstītas SAEA
         dokumentā INFCIRC/254/Rev. 9/Part 1.
                                             VII pants
                         Kodolmateriāli, uz kuriem attiecas nolīgums
   1.    Kodolmateriāli, uz kuriem attiecas šis nolīgums, pakļauti šādiem nosacījumiem:
         a)     Kopienā — Euratom drošības pasākumi atbilstoši Euratom līgumam un SAEA
                drošības pasākumi atbilstoši šādiem attiecīgajiem nolīgumiem par drošības
                pasākumiem, kurus var pārskatīt un aizstāt saskaņā ar neizplatīšanas līgumu:
                i)    Nolīgums starp Kopienas dalībvalstīm, kuru rīcībā nav kodolieroču,
                      Euratom un SAEA, kas noslēgts Briselē 1973. gada 5. aprīlī un kas stājās
                      spēkā 1977. gada 21. februārī (publicēts kā IAEA INFCIRC/193),
LV                                              11                                              LV
 ---pagebreak---             ii)    Nolīgums starp Franciju, Eiropas Atomenerģijas kopienu un
                   Starptautisko Atomenerģijas aģentūru, kas noslēgts 1978. gadā un kas
                   stājās spēkā 1981. gada 12. septembrī (publicēts kā IAEA
                   INFCIRC/290),
            iii)   Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti,
                   Eiropas Atomenerģijas kopienu un Starptautisko Atomenerģijas aģentūru
                   par drošības pasākumu piemērošanu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas
                   Apvienotajā Karalistē saistībā ar Līgumu par kodolieroču neizplatīšanu,
                   kas noslēgts Vīnē 1976. gada 6. septembrī un kas stājās spēkā 1978. gada
                   14. augustā (publicēts kā IAEA INFCIRC/263),
            iv)    papildu protokoli, kas noslēgti 1998. gada 22. septembrī un kas stājās
                   spēkā 2004. gada 30. aprīlī, pamatojoties uz SAEA INFCIRC/540
                   (labots) (Pastiprināta drošības pasākumu sistēma, II daļa);
      b)    Austrālijā — SAEA drošības pasākumiem saskaņā ar nolīgumu starp Austrāliju
            un Starptautisko Atomenerģijas aģentūru par drošības pasākumu piemērošanu
            saistībā ar Līgumu par kodolieroču neizplatīšanu, kas stājās spēkā 1974. gada
            10. jūlijā (IAEA INFCIRC/217), ko papildina papildus protokols nolīgumam
            starp Austrāliju un Starptautisko Atomenerģijas aģentūru par drošības
            pasākumu piemērošanu saistībā ar Kodolieroču neizplatīšanas līgumu, kas
            noslēgts Vīnē 1997. gada 23. septembrī un kas stājas spēkā 1998. gada
            12. decembrī (publicēts kā IAEA INFCIRC/217/Add.1).
   2. Gadījumā, ja kādu iemeslu dēļ Kopienā vai Austrālijā pārtrauc piemērot vai aptur
      kādu no šā panta 1. punktā minētajiem nolīgumiem ar SAEA, attiecīgā puse ar SAEA
      noslēdz nolīgumu, kas nodrošina efektivitāti un pārklājumu līdzvērtīgu tam, kas
      noteikts šā punkta 1.punkta a) vai b) apakšpunktā minētajos nolīgumos par drošības
      pasākumiem, vai, ja tas nav iespējams,
      a)    Kopiena, ciktāl tas attiecas uz Kopienu, piemēro uz Euratom drošības
            pasākumu sistēmu balstītus drošības pasākumus, kas nodrošina efektivitāti un
            pārklājumu līdzvērtīgu tam, kas noteikts šā panta 1. punkta b) apakšpunktā,
            vai, ja tas nav iespējams,
      b)    puses noslēdz vienošanos par drošības pasākumu piemērošanu, kas nodrošina
            efektivitāti un pārklājumu līdzvērtīgu tam, kas noteikts šā panta 1. punkta a)
            vai b) apakšpunktā minētajos nolīgumos par drošības pasākumiem.
   3. Fiziskās aizsardzības pasākumus vienmēr piemēro tādā līmenī, kas atbilst vismaz
      tiem kritērijiem, kas noteikti C pielikumā SAEA dokumentam INFCIRC
      /254/Rev.9/Part 1 (Vadlīnijas par kodolmateriālu pārvietošanu). Papildus šim
      dokumentam, attiecīgi Kopienas dalībvalstis, Eiropas Komisija un Austrālija,
      piemērojot fiziskās aizsardzības pasākumus, atsaucas uz savām saistībām saskaņā ar
      Kodolmateriālu fiziskās aizsardzības konvenciju, kas noslēgta 1980. gada 3. martā,
      ietverot visus grozījumus, kas ir spēkā katras puses teritorijā, un SAEA
      INFCIRC/225/Rev.4 ieteikumi ar labojumiem (Kodolmateriālu fiziskā aizsardzība).
      Uz transportēšanu attiecas Starptautiskā konvencija par kodolmateriālu fizisko
      aizsardzību, kas noslēgta 1980. gada 3. martā, ieskaitot grozījumus, kas ir spēkā
LV                                           12                                             LV
 ---pagebreak---       katras puses teritorijā, un SAEA radioaktīvu materiālu drošas pārvadāšanas
      noteikumus (SAEA Drošības standartu sērija Nr. TS-R-1).
   4. Uz kodoldrošību un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu attiecas Konvencija par
      kodoldrošību, kas noslēgta Vīnē 1994. gada 17. jūnijā un kas stājās spēkā 1996. gada
      24. oktobrī (IAEA INFCIRC/449), Kopējā lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo
      atkritumu drošas pārvaldības konvencija, kas noslēgta Vīnē 1997. gada 5. septembrī
      un kas stājās spēkā 2001. gada 18. jūnijā (IAEA INFCIRC/546), Konvencija par
      palīdzību situācijā, kad notikusi kodolkatastrofa vai radioloģiska avārija, kas noslēgta
      Vīnē 1986. gada 26. septembrī un kas stājās spēkā 1987. gada 26. februārī (IAEA
      INFCIRC/336), Konvencija par kodolnegadījumu operatīvu izziņošanu, kas noslēgta
      Vīnē 1986. gada 26. septembrī un kas stājās spēkā 1986. gada 27. oktobrī (IAEA
      INFCIRC/335).
   5. Kodolmateriālus, uz kuriem attiecas šis nolīgums, nenodod ārpus saņēmējas puses
      teritoriālās jurisdikcijas bez piegādātājas puses iepriekšējas rakstiskas piekrišanas,
      izņemot saskaņā ar šā panta 6. punktu.
   6. Līdz ar šā nolīguma stāšanos spēkā puses apmainās ar to trešo valstu sarakstiem, uz
      kurām saskaņā ar šā panta 5. punktu otrai pusei ir atļauta tālāknodošana. Katra puse
      paziņo otrai pusei par sava trešo valstu saraksta izmaiņām.
LV                                          13                                                 LV
 ---pagebreak---                                                VIII pants
                                               Pārstrāde
   Puses ir devušas savu piekrišanu tādas kodoldegvielas pārstrādei, kurā ir kodolmateriāli, uz ko
   attiecas šis nolīgums, ar nosacījumu, ka šāda pārstrāde notiek saskaņā ar nosacījumiem, kas
   izklāstīti A pielikumā.
                                                IX pants
                                        Intelektuālais īpašums
   Puses nodrošina šā nolīguma ietvaros radītā intelektuālā īpašuma un nodotās tehnoloģijas
   atbilstošu un efektīvu aizsardzību saskaņā ar dokumentāri noteiktu vienošanos starp pusēm un
   attiecīgajiem starptautiskajiem nolīgumiem, likumiem un noteikumiem, kas ir spēkā
   Austrālijā un Eiropas Savienībā, Kopienā vai to dalībvalstīs.
                                                 X pants
                                        Informācijas apmaiņa
   1.        a)    Puses var nodot viena otrai un Kopienas vai Austrālijas valdības jurisdikcijā
             esošām personām viņu rīcībā esošo informāciju par jautājumiem, uz ko attiecas šis
             nolīgums;
             b)    informācija, kas saņemta no trešās personas saskaņā ar noteikumiem, kas
                   nepieļauj šādu informēšanu, tiek izslēgta no šā nolīguma darbības jomas;
             c)    informāciju, par kuru piegādātāja puse uzskata, ka tai ir komerciāla vērtība,
                   sniedz tikai saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko norāda puses;
   2.        a)    Puses veicina un atvieglo informācijas apmaiņu starp personām, kuras ir
             Austrālijas valdības jurisdikcijā, no vienas puses, un personām Kopienā, no otras
             puses, par jautājumiem, ko ietver šā nolīguma darbības joma;
             b)    informācija, kas pieder šīm personām, ir sniedzama tikai ar to piekrišanu un
                   saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, ko norāda šīs personas;
   3.        Puses veic visus atbilstīgos piesardzības pasākumus, lai saglabātu konfidencialitāti
             informācijai, kas saņemta šā nolīguma darbības rezultātā.
                                                XI pants
                                         Nolīguma īstenošana
   1.        Šā nolīguma noteikumus ievieš godprātīgi tādā veidā, lai izvairītos no traucēšanas,
             kavēšanas vai nepiemērotas iejaukšanās kodolenerģijas izmantošanas darbībās
             Austrālijā un Kopienā un lai nodrošinātu atbilstību apdomīgas pārvaldības praksei,
             kas nepieciešama ekonomiskai un drošai kodolenerģijas izmantošanas darbību
             pārvaldībai.
LV                                                 14                                              LV
 ---pagebreak---    2. Šā nolīguma noteikumi nav izmantojami, lai iegūtu komerciālas vai rūpnieciskas
      priekšrocības vai kavētu pušu vai pilnvaroto personu vietējo vai starptautisko
      komerciālo vai rūpniecisko interešu īstenošanu, kā arī lai kavētu pušu vai Kopienas
      dalībvalstu valdību kodolenerģijas politikas īstenošanu, traucētu mierīgu un ar
      sprādzienierīcēm nesaistītu kodolenerģijas izmantošanas veicināšanu, traucētu
      saskaņā ar šo nolīgumu noteikto priekšmetu vai priekšmetu apriti, par kuriem tiek
      paziņots saskaņā ar šo nolīgumu, vai nu pušu attiecīgajā teritoriālajā jurisdikcijā vai
      starp Austrālijas valdību un Kopienu.
   3. Tādu kodolmateriālu, uz kuriem attiecas šis nolīgums, uzskaite tiks balstīta uz
      kodolmateriālu aizstājamības un kodolmateriālu proporcionalitātes un līdzvērtības
      principa, kā noteikts šā nolīguma XII panta daļā par administratīvo kārtību.
   4. Visi grozījumi SAEA informatīvajos apkārtrakstos, kuri minēti šā nolīguma I, IV, VI
      un VII pantā, saskaņā ar šo nolīgumu ir spēkā tikai tad, kad Puses ir pa
      diplomātiskajiem kanāliem rakstiski informējušas viena otru, ka tās pieņem šādu
      grozījumu.
                                        XII pants
                                Administratīvie pasākumi
   1. Abu pušu kompetentās iestādes īsteno administratīvus pasākumus, lai nodrošinātu
      efektīvu šā nolīguma saistību izpildīšanu.
   2. Administratīvs pasākums, kas īstenots saskaņā ar šī panta 1. punktu, var tikt grozīts
      pēc kompetento iestāžu savstarpējas rakstiskas vienošanās.
                                       XIII pants
                                Piemērojamie tiesību akti
   1. Sadarbība, ko paredz šis nolīgums, notiek saskaņā ar Austrālijā un Eiropas Savienībā
      spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā arī ar starptautiskajiem nolīgumiem, kurus
      noslēgušas puses. Kopienas gadījumā piemērojamos tiesību aktos ietilpst Euratom
      līgums un tā sekundārie tiesību akti.
   2. Katra puse ir atbildīga otras priekšā, lai nodrošinātu, ka šā nolīguma noteikumus
      pieņem un izpilda Austrālijā visi tās valsts uzņēmumi un visas tās jurisdikcijā esošās
      personas, un Kopienā visas Kopienas personas, kurām piešķirta atļauja saskaņā ar šo
      nolīgumu.
LV                                          15                                                LV
 ---pagebreak---                                          XIV pants
                                        Neatbilstība
   1. Ja kāda no pusēm vai Kopienas dalībvalsts pārkāpj šā nolīguma būtisku noteikumu,
      otra puse, iesniedzot rakstisku paziņojumu par pārkāpumu, var pilnībā vai daļēji
      apturēt vai izbeigt šajā nolīgumā paredzēto sadarbību.
   2. Pirms kāda no pusēm šādi rīkojas, puses apspriežas, lai panāktu lēmumu par to, kādi
      korektīvie pasākumi ir jāveic, un ja tie jāveic, tad par grafiku, kādā šie pasākumi
      jāveic.
   3. Jārīkojas saskaņā ar šā panta 1. punktu ir tikai tad, ja termiņā, ko nosaka puses, nav
      īstenoti nolemtie pasākumi vai, ja nevar atrast risinājumu pēc saprātīga laika
      paiešanas. Šajos gadījumos piegādātājai pusei ir tiesības pieprasīt atpakaļ
      kodolmateriālus, uz kuriem attiecas šis nolīgums.
   4. Ja Kopienas dalībvalsts, kurai nav kodolieroču, vai                    Austrālija   detonē
      kodolsprādziena ierīci, piemēro iepriekšminētos noteikumus.
                                          XV pants
                               Apspriešanās un šķīrējtiesa
   1. Pēc jebkuras puses pieprasījuma pušu pārstāvji tiekas, ja vajag apspriesties par
      jautājumiem, kas izriet no šā nolīguma piemērošanas, pārraudzīt tā darbību un
      apspriest sadarbības pasākumus papildus tiem, kas paredzēti šajā nolīgumā. Šādas
      apspriešanās var arī notikt arī vēstuļu apmaiņas formā. Jo īpaši puses apspriežas
      pirms uzsākt jaunus bagātināšanas vai pārstrādes projektus, kas saistīti ar
      kodolmateriāliem, uz ko attiecas šis nolīgums.
   2. Visas domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, un ko nevar
      izšķirt sarunu ceļā vai pusēm vienojoties citādi, pēc vienas vai otras puses
      pieprasījuma iesniedz šķīrējtiesas tribunālam, kurā ir trīs šķīrējtiesneši. Katra puse
      izrauga vienu šķīrējtiesnesi, un šādi izraudzītie šķīrējtiesneši par priekšsēdētāju ievēl
      trešo, kas nav nevienas puses valstspiederīgais. Ja trīsdesmit dienu laikā no dienas,
      kad iesniegts šķīrējtiesas pieprasījums, kāda no pusēm nav izraudzījusi šķīrējtiesnesi,
      otra strīdā iesaistītā puse var pieprasīt, lai šķīrējtiesnesi pusei, kura to nav
      izraudzījusies, ieceļ Starptautiskās Tiesas priekšsēdētājs. Ja trīsdesmit dienu laikā pēc
      tam, kad puses izraudzījušas vai iecēlušas šķīrējtiesnešus, nav izvēlēts trešais
      šķīrējtiesnesis, jebkura puse var pieprasīt, lai Starptautiskās tiesas priekšsēdētājs ieceļ
      trešo šķīrējtiesnesi. Šķīrējtiesas tribunāla locekļu vairākums nodrošina kvorumu, un
      visus lēmumus pieņem ar visu šķīrējtiesas tribunāla locekļu balsu vairākumu.
      Šķīrējtiesas procesu nosaka tribunāls. Tribunāla lēmumi ir saistoši pusēm.
      Šķīrējtiesnešu atalgojumu nosaka tāpat, kā Starptautiskās Tiesas ad hoc tiesnešiem.
   3. Strīdu izšķiršanas mērķiem izmanto šā nolīguma tekstu angļu valodā.
                                         XVI pants
                                     Papildu noteikumi
LV                                            16                                                  LV
 ---pagebreak---    Jebkura divpusēja spēkā esoša nolīguma kodolenerģijas jomā noteikumi starp Austrāliju un
   Kopienas dalībvalstīm uzskatāmi par papildinājumu šim nolīgumam un vajadzības gadījumā
   tos aizstāj ar šā nolīguma noteikumiem.
                                               XVII pants
                                                Grozījumi
   1.        Pēc vienas puses pieprasījuma puses apspriežas par iespējamiem šā nolīguma
             grozījumiem, jo īpaši ņemot vērā starptautiskus jauninājumus attiecībā uz drošības
             pasākumiem, kas saistīti ar kodolenerģiju.
   2.        Šo nolīgumu var grozīt, ja puses piekrīt.
   3.        Visi grozījumi stājas spēkā dienā, ko norāda puses, apmainoties ar diplomātiskām
             notām starp pusēm.
   4.        Šā nolīguma pielikums ir neatņemama šā nolīguma daļa, un to var grozīt saskaņā ar
             šo pantu.
                                               XVIII pants
                                  Stāšanās spēkā un darbības ilgums
   1.        Šis nolīgums stājas spēkā, kad puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka to
             attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai nolīgums stātos spēkā, ir
             pabeigtas. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad puses ir viena otrai nosūtījušas
             pēdējo rakstisko paziņojumu, ka tās ir pabeigušas iekšējās procedūras, kas
             vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.        Šis nolīgums sākotnēji ir spēkā trīsdesmit gadus. Pēc tam šo nolīgumu automātiski
             atjauno uz papildu desmit gadu gariem periodiem, ja vien vismaz sešus mēnešus
             pirms šāda papildu perioda termiņa beigām puse nepaziņo otrai pusei par savu
             nodomu nolīgumu izbeigt.
   3.        Neskarot šā nolīguma vai jebkuras sadarbības pārtraukšanu, izbeigšanu vai termiņa
             beigas jebkāda iemesla dēļ, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XI, XII un XIII panta
             saistības paliek spēkā tik ilgi, kamēr kodolmateriāli, ar kodolenerģijas izmantošanu
             nesaistīti materiāli vai iekārtas, kas saskaņā ar šiem pantiem paliek otras puses
             teritorijā vai tās jurisdikcijā vai kontrolē jebkurā vietā, vai līdz brīdim, kad puses
             saskaņā ar IV panta noteikumiem savstarpēji nosaka, ka šādi kodolmateriāli vairs nav
             izmantojami, vai ir praktiski neatgūstami pārstrādei tādā veidā, kuru var izmantot
             jebkādai darbībai kodolenerģijas jomā, kas ir būtiska no drošības pasākumu viedokļa.
   4.        Šis nolīgums aizstāj:
             a)     nolīgumu starp Austrālijas valdību un Eiropas Atomenerģijas kopienu par
                    kodolmateriālu pārvadājumiem no Austrālijas uz Eiropas Atomenerģijas
                    kopienu, kas noslēgts Briselē 1981. gada 21. septembrī;
             b)     1981. gada 21. septembra notu apmaiņu, kas veido izpildes režīmu, kas attiecas
                    uz starptautisku saistību apmaiņu pie nolīguma starp Austrālijas valdību un
LV                                                  17                                              LV
 ---pagebreak---                  Eiropas Atomenerģijas kopienu (EURATOM) par kodolmateriālu pārvietošanu,
                 kas noslēgts Briselē 1993. gada 8. septembrī;
            c)   1981. gada 21. septembra notu apmaiņu, kas veido izpildes režīmu, kas attiecas
                 uz plutonija pārvietošanu pie nolīguma starp Austrālijas valdību un Eiropas
                 Atomenerģijas kopienu (EURATOM) par kodolmateriālu pārvietošanu, kas
                 noslēgts Briselē 1993. gada 8. septembrī; kā arī
            d)   notu apmaiņu, kas veido izpildes režīmu starp Austrālijas valdību un Eiropas
                 Atomenerģijas kopienu (EURATOM), kas attiecas uz plutonija pārvietošanu
                 saskaņā ar nolīgumu starp Austrālijas valdību un EURATOM par
                 kodolmateriālu pārvietošanu no Austrālijas uz EURATOM un pievienoto
                 1981. gada 21. septembra pavadvēstuli Nr. 2 un 1993. gada 8. septembra
                 izpildes režīmu, kas attiecas uz plutonija pārvietošanu.
   Sagatavots divos eksemplāros …………………. angļu, bulgāru, čehu, dāņu, holandiešu,
   igauņu, franču, grieķu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku,
   slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.
   TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas, kas apakšā parakstījušās, ir parakstījušas šo
   nolīgumu.
   Eiropas Atomenerģijas Kopienas vārdā:          Austrālijas valdības vārdā
   [paraksts]                                            [paraksts]
LV                                                 18                                               LV
 ---pagebreak---                                             A PIELIKUMS
                                             PĀRSTRĀDE
   Tā kā nolīguma VIII pants paredz, ka kodolmateriālus, uz kuriem attiecas šis nolīgums, var
   atkārtoti pārstrādāt tikai saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti šai pielikumā.
   Līgumslēdzējas puses,
   atzīstot, ka plutonija izdalīšana, uzglabāšana, pārvadāšana un izmantošana prasa īpašus
   pasākumus, lai samazinātu kodolieroču izplatīšanas risku,
   atzīstot pārstrādes nozīmīgumu saistībā ar efektīvu enerģijas izmantošanu, to materiālu
   apsaimniekošanu, kas ir lietotās degvielas sastāvā, vai saistībā ar citiem miermīlīgiem
   nolūkiem, arī pētniecību,
   vēloties prognozējami un praktiski īstenot nosacījumus, kas izklāstīti šajā pielikumā, ņemot
   vērā gan apņemšanos arī turpmāk nodrošināt neizplatīšanas mērķu turpināšanu, gan pušu
   kodoldegvielas cikla programmas ilgtermiņa vajadzības,
   apņemoties turpināt atbalstīt starptautisko drošības pasākumu attīstību un citus pasākumus
   attiecībā uz pārstrādi un plutoniju, ietverot pasākumus, kas veicina izplatīšanas aizkavēšanu
   un efektīvu fizisko aizsardzību,
   ir vienojušās par turpmāko.
                                                1. pants
   Kodolmateriālus, uz kuriem attiecas šis nolīgums, var pārstrādāt saskaņā ar turpmāk
   minētajiem noteikumiem:
             a)    pārstrāde notiek enerģijas izmantošanas vai materiālu, kas ir izmantotas
                   degvielas sastāvā, pārvaldības nolūkos, saskaņā ar kodoldegvielas cikla
                   programmu, kas savstarpēji noteikta, apspriežoties kompetentajām iestādēm;
             b)    visu piedāvāto kodoldegvielas cikla programmu apraksts, ietverot sīkas ziņas
                   par politiku, tiesisko un regulatīvo sistēmu, kas attiecas uz pārstrādi un
                   plutonija uzglabāšanu, izmantošanu un transportu, nodrošina puse, kura paredz
                   šādas darbības;
             c)    izdalīto plutoniju uzglabā un izmanto saskaņā ar kodoldegvielas cikla
                   programmu, kas minēta a) apakšpunktā; kā arī
             d)    izdalītā plutonija atkārtota pārstrāde un izmantošana citiem miermīlīgiem
                   nolūkiem, tostarp pētniecībai, notiek tikai saskaņā ar nosacījumiem, kurus pēc
                   šā pielikuma 2. pantā minētās apspriešanās puses pieņem, rakstiski vienojoties.
LV                                                 19                                              LV
 ---pagebreak---                                               2. pants
   Apspriešanās pušu starpā notiek 40 dienu laikā no pretējās puses prasības saņemšanas:
           a)    lai pārskatītu šā pielikuma noteikumu darbību;
           b)    lai izskatītu kodoldegvielas cikla programmas grozījumus, kura minēta šā
                 pielikuma1. pantā;
           c)    lai apsvērtu uzlabojumus starptautiskajos drošības pasākumos un citās
                 kontroles metodēs, arī jaunu un vispārpieņemtu starptautisko metožu
                 izveidošanu, kas ir būtiskas atkārtotai pārstrādei un plutonijam; vai
           d)    lai apsvērtu ierosinājumus izdalīta plutonija atkārtotai pārstrādei, izmantošanai
                 un transportēšanai un citiem miermīlīgiem nolūkiem, ietverot pētniecību.
LV                                               20                                                LV


title: Komisijas Ieteikums (2005. gada 27. maijs) par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1540)

text:
               15.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 184/60

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2005. gada 27. maijs)
   par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 1540)
   (2005/504/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 211. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes 2001. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1338/2001 (1), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu, prasa, lai kredītiestādes un citas iestādes, kuru profesionālā darbība ir saistīta ar banknošu un monētu šķirošanu un izplatīšanu iedzīvotājiem, tostarp iestādes, kuru darbība ietver dažādu valūtu banknošu un monētu maiņu, piemēram, naudas maiņas punkti, izņemtu no apgrozības visas saņemtās euro banknotes un monētas, par kurām ir zināms, ka tās ir viltotas, vai kuras ir pietiekams pamats par tādām uzskatīt, un nodotu tās kompetentajām valsts iestādēm.

               (2)

               Pašreiz nav kopējas metodes, lai nodrošinātu, ka viltotas monētas tiek atklātas un izņemtas no apgrozības. Tas rada risku, ka tiek turpināts izmantot krāpnieciski vai kļūdas pēc apgrozībā laistas viltotas monētas un citus euro monētām līdzīgus priekšmetus, tādējādi, iespējams, radot apjukumu un kaitējumu sabiedrībai.

               (3)

               Monētu autentiskuma noteikšanas procesā, veicot monētu automatizētu šķirošanu, tiek atmesta virkne priekšmetu, tostarp viltotas monētas un īstas euro monētas, kuras nav derīgas apgrozībai. Īstas nederīgas monētas kompetentajām iestādēm iesniedz arī uzņēmumi un privātpersonas.

               (4)

               Valstu iestādēm nav kopēju noteikumu rīcībai ar šādām īstām nederīgām monētām un to vērtības atlīdzināšanai, kā rezultātā euro zonas valstīs tiek piemērotas atšķirīgas pieejas un rodas traucējumi šādu euro monētu atlīdzināšanā.

               (5)

               Lai atvieglotu Regulas (EK) Nr. 1338/2001 6. panta īstenošanu, ir vēlams paredzēt procedūru apgrozībā esošo euro monētu autentiskuma noteikšanai, kā arī viltojumu, euro monētām līdzīgu priekšmetu un apgrozībai nederīgu euro monētu izņemšanai no skaidras naudas apgrozības cikla.

               (6)

               Lai nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus attiecībā uz apgrozībai nederīgām īstām euro monētām, ir vēlams noteikt pamatnostādnes rīcībai ar šādām monētām un to atlīdzināšanai vai aizstāšanai,

         AR ŠO IESAKA.
   I DAĻA
   DEFINĪCIJAS UN IETEIKTĀ PRAKSE
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā ieteikumā izmantotas šādas definīcijas:

               a)

               “euro monētu autentiskuma noteikšana” ir euro monētu autentiskuma pārbaudes process, veicot automatizētu elektromehānisku šķirošanu vai to veicot manuāli. Šajā procesā tiek atmesti viltojumi, kā arī apgrozībai nederīgas īstas euro monētas, euro līdzīgas ārvalstu monētas un citi metāla priekšmeti, piemēram, euro monētām līdzīgas medaļas un žetoni;

               b)

               “apgrozībai nederīgas euro monētas” ir īstas euro monētas apgrozībā, kuras ir defektīvas vai kuru tehniskie parametri un identifikācijas pazīmes ir būtiski mainītas, salīdzinoši ilgi atrodoties apgrozībā vai netīšā veidā (izmēri, masa, krāsa, korozija, malas bojājumi), kā arī tīši mainītas monētas, kuras nav viltojumi. Īpaši attiecībā uz tehniskajiem parametriem šā dokumenta nolūkos monētas ir uzskatāmas par nederīgām, ja viens no izmēriem par vismaz 0,30 milimetriem atšķiras no izmēra, kurš noteikts kā norma attiecīgā veida euro monētai un/vai masa atšķiras par vismaz 5 %.

         2. pants
   Ieteicamā prakse
   Dalībvalstīm būtu pašām jāveic vai jāuzrauga to teritorijā apgrozībā esošu euro monētu autentiskuma noteikšana saskaņā ar šā ieteikuma II daļas noteikumiem.
   Dalībvalstīm būtu jāpieņem kopēji noteikumi rīcībai ar nederīgām euro monētām, to atlīdzināšanai vai aizstāšanai saskaņā ar šā ieteikuma III daļas noteikumiem.
   II DAĻA
   EURO MONĒTU AUTENTISKUMA NOTEIKŠANA
   3. pants
   Prasības attiecībā uz autentiskuma noteikšanu un pārbaudēm
   Autentiskums būtu jānosaka vismaz šāda nomināla euro monētām: 2 euro, 1 euro, 50 centi.
   Autentiskuma noteikšana būtu jāveic centralizēti un/vai monētu aprites procesā. Tālab, lai īstenotu šā ieteikuma 4. līdz 6. pantā paredzētās autentiskuma noteikšanas procedūras, dalībvalstīm būtu jāsazinās ar kredītiestādēm un citām specializētām skaidrās naudas apstrādes iestādēm.
   Euro monētām, kuru autentiskums katru gadu būtu jānosaka katrā dalībvalstī, būtu jābūt vismaz 10 % no attiecīgo nominālu monētu neto kopskaita, kuras attiecīgā dalībvalsts ir laidusi apgrozībā līdz iepriekšējā gada beigām. Lai nodrošinātu attiecīgā skaita euro monētu autentiskuma noteikšanu saskaņā ar 4. līdz 6. pantu, dalībvalstīm būtu jāveic pārbaudes atbilstošā skaitā kredītiestāžu un citu specializētu skaidrās naudas apstrādes iestāžu.
   4. pants
   Šķirošanas iekārtu testēšana kontroles nolūkā
   Ekspluatācijā esošu šķirošanas iekārtu kontrole būtu jāveic ar noteikšanas testu, pirms kura vajadzības gadījumā veiktu šķirošanas pārbaudi, šādā veidā:

               1)

               Šķirošanas testa mērķis ir pārbaudīt, vai iekārta spēj nodrošināt visu euro monētu nominālu pareizu šķirošanu. To piemēro, ja valstī nav noteikumu par šķirošanas spēju.
               Šķirošanas testā jāpārbauda vismaz simts īstu euro monētu no katra nomināla. Šīs visu nominālu monētas sajauc kopā un trīs reizes izlaiž cauri iekārtai.
               Katrā pārbaudes reizē atbilstības koeficientam būtu jābūt vismaz 98 %. Ja šķirošanas un noteikšanas testiem izmantotās īstās euro monētas ir tuvu noteiktajām euro pielaides robežām, varētu noteikt mazāku pieļaujamo atbilstības koeficientu.
               Iekārtas atmestās īstās monētas ir jātestē vēlreiz. Pēc kārtas veicot trīs pārbaudes, visām īstajām monētām būtu jābūt atzītām par atbilstīgām.

               2)

               Noteikšanas testa mērķis ir pārbaudīt, vai iekārtas spēj atmest euro monētām līdzīgus priekšmetus – jo īpaši viltotas monētas –, kuri neatbilst euro monētu parametriem.
               Noteikšanas testam vajadzīgi visu attiecīgo nominālu viltotu monētu paraugi, aptverot arī materiālus, no kuriem izgatavo monētām līdzīgus priekšmetus un citas monētas nekā euro. Šajā nolūkā būtu jāizmanto reprezentatīvas izlases no krājumiem, kas tiek glabāti monētu valsts analīzes centros (MVAC) vai Eiropas Tehnikas un zinātnes centrā (ETZC). ETZC sadarbībā ar MVAC definē un atjaunina šīs izlases.
               Šos viltojumus sajauc ar atbilstošu skaitu īstu monētu, ko nosaka sadarbībā ar ETZC, un trīs reizes izlaiž cauri iekārtai. Katrā no pārbaudes reizēm iekārtai būtu jāatmet visi viltojumi.

               3)

               Ievērojot valstu normas, šajā pantā aprakstītie testi būtu jāveic vismaz reizi gadā attiecībā uz ikvienu šķirošanas iekārtu tur, kur notiek autentiskuma noteikšana, saskaņā ar 3. pantu izraudzītajās iestādēs.

         5. pants
   Šķirošanas iekārtu papildu testēšanas iespējas MVAC vai ETZC
   Lai šķirošanas iekārtu ražotāji varētu iegūt vajadzīgās norādes attiecībā uz iekārtu sākotnējo noregulējumu, var veikt testus atsevišķos MVAC, ETZC vai, ja panākta divpusēja vienošanās, ražotāja telpās. Šie testi būtu jāveic, balstoties uz konfidencialitātes nodrošināšanas kārtību un nosacījumiem, kas noteikti sadarbībā ar ETZC.
   Pēc testēšanas MVAC vai ETZC attiecīgajai iestādei nosūta ziņojuma kopsavilkumu, bet tā kopiju – ETZC. Ziņojumu saglabā vismaz trīs gadus un to var izmantot salīdzināšanas nolūkā.
   Ziņojumā ir jāiekļauj vismaz testētās iekārtas identifikācijas dati, testa rezultāti un vispārīgais novērtējums, norādes par testiem izmantoto paraugu izlašu precīzu saturu, atbilstības kritēriji, datums un pilnvarotās personas paraksts.
   MVAC un ETZC ir jākārto reģistrs par to telpās veikto šķirošanas iekārtu testu rezultātiem. Ar šā panta otrajā daļā paredzēto testu veiksmīgi izturējušo šķirošanas iekārtu kopējo sarakstu var iepazīties MVAC vai ETZC (tikai orientējošam ieskatam).
   6. pants
   Revīzija un ziņojumi
   To iestāžu spējas, kuras izraudzītas saskaņā ar 3. pantu, lai noteiktu euro monētu autentiskumu, dalībvalstīm būtu jāuzrauga, balstoties vismaz uz šādiem aspektiem:

               —

               vai šķirošanas centrā ir rakstiska politika un organizatoriskas norādes viltojumu, nederīgu euro monētu un euro monētām līdzīgu priekšmetu atklāšanai,

               —

               vai politikas īstenošanai ir norīkoti apmācīti cilvēkresursi,

               —

               vai tehniskie resursi ir atbilstoši un vai ir ražotāja sākotnējais ziņojums, kurā norādīts šķirošanas iekārtu darbības rādītāju līmenis,

               —

               vai ir rakstisks apkopes plāns, lai nodrošinātu, ka iekārtas tiek uzturētas to sākotnējā darbības rādītāju līmenī,

               —

               vai ir rakstiski obligāto procedūru apraksti par dažādām procedūrām euro monētu šķirošanai un viltojumu un aizdomīgu monētu ātrai nodošanai kompetentajām valsts iestādēm,

               —

               monētu skaits, kurām noteikts autentiskums.

         Sakarā ar 3. pantā minētājām pārbaudēm var veikt ierobežotu revīziju, ievērojot valsts noteikumus un balstoties uz iepriekš minētajiem aspektiem, un par to sagatavojot ziņojumu.
   Ikvienai dalībvalstij ik gadu ir jāiesniedz ziņojums ETZC par autentiskuma noteikšanas darbībām, ieskaitot kontroles un revīzijas, kā arī par euro monētu skaitu, kurām noteikts autentiskums, un katrā atmesto vienību kategorijā konstatēto īpatsvaru attiecībā pret katra apgrozībā esošā šķirotā nomināla vienību skaitu.
   III DAĻA
   RĪKOŠANĀS AR APGROZĪBAI NEDERĪGĀM EURO MONĒTĀM
   7. pants
   Nederīgu euro monētu vērtības atlīdzināšana vai to aizstāšana
   Katrai dalībvalstij būtu jānodrošina apgrozībai nederīgo euro monētu vērtības atlīdzināšana vai, attiecīgā gadījumā, monētu aizstāšana, nosakot to nominālu neatkarīgi no to valsts puses (reversa), tiem uzņēmumiem un privātpersonām, kuras ir reģistrētas attiecīgajā dalībvalstī vai ārpus euro zonas. Balstoties uz 12. pantā paredzēto novērtējumu, dalībvalstīm būtu jānodrošina līdzīgi nosacījumi nederīgo monētu atlīdzināšanai, lai tās varētu iesniegt neatkarīgi no valsts, kurā tās izņemtas no apgrozības.
   Dalībvalstis var lemt atteikties atlīdzināt tīši mainītas īstas euro monētas, ja tas nesaskan ar valsts praksi vai paražām.
   8. pants
   Maksa par pakalpojumiem
   Par nederīgu monētu atlīdzināšanu vai aizstāšanu principā būtu jāuzliek maksa par pakalpojumiem. Maksai būtu jābūt vienādai visā euro zonā un tai būtu jābūt 5 % apmērā no iesniegto vienību nomināla vērtības.
   Katru gadu attiecībā uz katru iesniedzēju iestādi no minētās maksas var atbrīvot līdz vienam kilogramam katra nomināla nederīgo monētu.
   No katra maisa/kastes nomināla vērtības var iekasēt papildu maksu 15 % apmērā, ja maisā/kastē ir viltojumi vai ir konstatētas novirzes, piemēram, nepareizi sašķirotas monētas, citas monētas nekā euro vai euro monētas ar nenosakāmu nominālu vai citām neatbilstībām, un ja šīs novirzes ir tādā proporcijā, kas prasa sīkāku pārbaudi saskaņā ar 10. pantu.
   Dalībvalstis var noteikt vispārējus atbrīvojumus no maksas par pakalpojumiem, ja iesniedzējas iestādes cieši un regulāri sadarbojas ar iestādēm nederīgu euro minētu izņemšanā no apgrozības.
   Transporta un līdzīgas izmaksas ir jāsedz iesniedzējai iestādei.
   Viltotajām monētām, kas iesniegtas iestādēm, nevajadzētu piemērot maksu par pakalpojumiem vai citādu maksu.
   9. pants
   Nederīgu euro monētu iepakošana
   Iesniedzējai iestādei monētas būtu jāsašķiro pa nomināliem standartizētos maisos vai kastēs saskaņā ar piemērojamiem standartiem dalībvalstīs, kurām adresēts pieprasījums. Šo standartu neievērošana var novest pie iesniegto iepakojumu nepieņemšanas.
   Ja nav valsts iepakojuma standartu, maisiem vai kastēm būtu jāsatur:

               —

               500 monētas ar nominālu 2 euro vai 1 euro;

               —

               1 000 monētas ar nominālu 0,50 euro, 0,20 euro un 0,10 euro;

               —

               2 000 monētas ar nominālu 0,05 euro, 0,02 euro un 0,01 euro.

         Uz katra maisa/kastes jābūt skaidrām norādēm par iesniedzēju iestādi, iepakoto monētu vērtību un nominālu, masu, iepakošanas datumu un maisa/kastes numuru. Iesniedzējai iestādei jāiesniedz iepakojumu saraksts ar pārskatu par iesniegtajiem maisiem/kastēm.
   Ja nederīgo euro monētu kopskaits ir mazāks nekā iepriekš minētajos standartos, nederīgās euro monētas būtu jāšķiro pa nomināliem un tās varētu iesniegt nestandarta iepakojumā.
   10. pants
   Dalībvalstu veiktās pārbaudes
   1.   Dalībvalstīm būtu jāpārbauda iesniegto nederīgo monētu:

               —

               uzrādītais skaits katrā maisā/kastē,

               —

               autentiskums, lai pārliecinātos, ka nav viltojumu,

               —

               vizuālais izskats, lai noteiktu atbilstību 7. panta noteikumiem.

         2.   Iesniegto monētu skaita pārbaude būtu jāveic, nosverot katru maisu/kasti. Iepriekš 9. panta 2. punktā minētā standarta iepakojuma nominālmasai būtu jāpiemēro pielaide – 2 % un + 1 %. Ja iepakošanas paražas valstī atšķiras no iepriekš minētajiem standartiem, jāveic līdzvērtīga kontrole. Papildus attiecībā uz katru maisu/kasti jāpārbauda, vai nav redzamu noviržu.
   Ja maisa/kastes masa pārsniedz pielaides robežas, ir jāpārbauda viss attiecīgā maisa/kastes saturs.
   3.   Autentiskuma un vizuālā izskata pārbaudes var veikt izlases kārtā. No iesniegtajām monētām ir jāpārbauda vismaz 10 % reprezentatīva izlase attiecībā uz 2 euro, 1 euro, 0,50 euro, 0,20 euro un 0,10 euro nomināliem.
   4.   Iepriekš 3. punktā minēto izlašu autentiskuma pārbaudes būtu jāveic, ievērojot šādas procedūras:

               i)

               mehāniskas/automatizētas šķirošanas gadījumā iekārtas būtu jāpielāgo saskaņā ar šā ieteikuma II daļa minētajām procedūrām;

               ii)

               pārējos gadījumos piemēro MVAC kritērijus.

         Ja tiek atklāts viens viltojums, jāveic visa maisa/kastes satura autentiskuma pārbaude.
   5.   Attiecībā uz 3. punktā minētajām izlasēm būtu jāveic vizuālā izskata pārbaudes, lai noteiktu, vai maisos/kastēs nav konstatētas novirzes, piemēram, nepareizi sašķirotas monētas, citas monētas nekā euro vai euro monētas ar nenosakāmu nominālu. Ja šādu noviržu proporcija ir lielāka par 1 %, attiecīgais maiss/kaste jāpārbauda vēlreiz un neatlīdzināmo monētu proporcija jānosaka, izmantojot vienu no šādām metodēm:

               i)

               visas attiecīgā maisā/kastē iepakotās monētas pārbauda manuāli tādā veidā, kādu noteikusi kompetentā valsts iestāde;

               ii)

               papildus 3. punktā minētajai izlasei pārbauda maisa/kastes satura 10 % izlasi, veicot vizuālā izskata pārbaudi. Attiecīgi abās izlasēs saskaitīto neatlīdzināmo monētu kopējo īpatsvaru ekstrapolē attiecībā uz visu maisa/kastes saturu.

         11. pants
   Informācijas plūsma un saziņa
   Dalībvalstīm būtu katru gadu jāziņo Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) par atlīdzinātajām vai aizstātajām nederīgajām euro monētām. Būtu jāsniedz informācija par šādu monētu skaitu un to nominālu. Savukārt Komisija sagatavos regulārus ziņojumus EFK.
   Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai informācija par atlīdzināšanas un aizstāšanas pakalpojumiem un konkrētā kārtība, piemēram, iepakojuma standarti un maksa, būtu pieejama attiecīgajās tīmekļa vietnēs un attiecīgās publikācijās.
   IV DAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   12. pants
   Novērtēšana
   Trīs gadus pēc šā ieteikuma publicēšanas šie noteikumi tiks izvērtēti, ņemot vērā gūto pieredzi, tostarp attiecībā uz 7. pantā minēto nederīgo monētu atlīdzināšanas un aizstāšanas nosacījumu saskaņošanu, 8. pantā minēto atbrīvojumu no maksas par pakalpojumiem atcelšanas lietderību, iespēju paredzēt kompensācijas mehānismu dalībvalstu vidū par atlīdzinātajām nederīgajām monētām un par iespējamo nepieciešamību izstrādāt attiecīgus tiesību aktus.
   13. pants
   Adresāti
   Šis ieteikums ir adresēts iesaistītajām dalībvalstīm, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 974/98 (2) 1. pantā.

      Briselē, 2005. gada 27. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas priekšsēdētāja vietnieks

         Siim KALLAS

      (1)  OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.

      (2)  OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.


				|

		52014PC0206

			Ieteikums PADOMES LĒMUMS pilnvarot Komisiju Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots ar Mozambiku noslēgtajam partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē /* COM/2014/0206 final - 2014/ () */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PASKAIDROJUMA RAKSTS
Eiropas Savienība un Mozambikas Republika
ir parakstījušas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma
protokolu, kas ir piemērojams no 2012. gada 1. februāra. Protokols,
ar kuru piešķir zvejas iespējas ES kuģiem un nosaka atbilstošo
finansiālo ieguldījumu, zaudēs spēku 2015. gada
31. janvārī.
Komisija ierosina sarunās vienoties par
jaunu protokolu, kas atbilst dalībvalstu flotes faktiskajām
iespējām un vajadzībām un ir saskaņā ar Padomes
2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu
par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju.
Padome tiek lūgta pieņemt šim
ieteikumam pievienotās sarunu norādes.
2.           IETEIKUMS
Ņemot vērā iepriekšminēto,
Komisija iesaka:
- Padomei pilnvarot Komisiju sākt un risināt
sarunas ar mērķi atjaunot protokolu, kas pievienots ar
partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē, kurš noslēgts
Mozambikas Republiku,
- norīkot Komisiju par šo sarunu vadītāju
no Savienības puses,
- Komisijai risināt šādas sarunas,
apspriežoties ar īpašo komiteju saskaņā ar Līgumā par
Eiropas Savienības darbību izklāstītajiem noteikumiem,
- Padomei apstiprināt šim ieteikumam
pievienotās sarunu norādes.
Ieteikums
PADOMES LĒMUMS
pilnvarot Komisiju Eiropas Savienības
vārdā sākt sarunas, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots ar
Mozambiku noslēgtajam partnerattiecību nolīgumam
zivsaimniecības nozarē
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3.
un 4. punktu,
ņemot vērā Komisijas ieteikumu,
tā kā būtu jāsāk
sarunas ar mērķi noslēgt jaunu protokolu, ko pievieno partnerattiecību
nolīgumam zivsaimniecības nozarē, kurš noslēgts ar
Mozambikas Republiku,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo Komisija tiek pilnvarota Eiropas Savienības
vārdā risināt sarunas, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots partnerattiecību
nolīgumam zivsaimniecības nozarē, kurš noslēgts ar Mozambikas
Republiku.
2. pants
Šīs sarunas risina, apspriežoties ar
Padomes Ārējās zivsaimniecības politikas jautājumu
darba grupu un saskaņā ar pielikumā izklāstītajām
sarunu norādēm.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Ieteikumam
PADOMES LĒMUMS
pilnvarot Komisiju Eiropas
Savienības vārdā sākt sarunas, lai atjaunotu protokolu, kas
pievienots ar Mozambiku noslēgtajam partnerattiecību nolīgumam
zivsaimniecības nozarē
Sarunu norādes
–
Sarunu mērķis ir atjaunot protokolu, kas
pievienots starp Eiropas Savienību un Mozambikas Republiku noslēgtajam
partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē,
saskaņā ar Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem
par Komisijas 2011. gada 13. jūlija paziņojumu par
kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju.
–
Lai ar šā jaunā protokola
palīdzību varētu veicināt ilgtspējīgu un
atbildīgu zvejniecību, Komisija sarunu pamatā liek šādus
mērķus:
·
nodrošināt piekļuvi Mozambikas Republikas
ekskluzīvajai ekonomikas zonai (EEZ) un atļaujas, kas
vajadzīgas, lai Eiropas Savienības flotes kuģi varētu veikt
zvejas darbības minētajā EEZ;
·
pienācīgi ņemt vērā
labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus un attiecīgos
pārvaldības plānus, kas pieņemti reģionālās
zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO), lai
nodrošinātu un veicinātu zvejas darbību ilgtspēju no vides
viedokļa, tās vēršot tikai uz pieejamiem resursiem, ņemt
vērā vietējās flotes zvejas kapacitāti, vienlaikus
īpašu uzmanību pievēršot tam, ka attiecīgie krājumi ir
tālu migrējoši krājumi;
·
censties panākt pienācīgu, ES flotes
interesēm pilnībā atbilstošu daļu no zvejas resursiem, zinot,
ka par tiem interesi pauž arī citas ārvalstu flotes;
·
nodrošināt, ka piekļuve zvejniecībām
pamatojas uz kritērijiem, kas ir līdzīgi tiem, kurus
piemēro pašreizējam protokolam, vienlaikus ņemot vērā
pēdējo gadu laikā notikušās izmaiņas un jaunākos
pieejamos zinātniskos novērtējumus;
·
turpināt dialogu, lai stiprinātu nozares
politiku, nolūkā veicināt atbildīgas zivsaimniecības
politikas īstenošanu saistībā ar valsts attīstības
mērķiem, jo īpaši attiecībā uz pārvaldi,
turpmākiem pasākumiem, zvejas darbību kontroli un
uzraudzību un zinātniskiem ieteikumiem;
·
iekļaut klauzulu par to, kādas ir sekas,
ja tiek pārkāptas cilvēktiesības un demokrātijas
principi;
·
pēc iespējas ņemt vērā to ES
tālāko reģionu intereses, kuri ir ekonomiski un sociāli
saistīti ar zvejas darbībām Mozambikā.
–
Lai nepieļautu zvejas darbību
pārtraukšanu, jaunajā protokolā būtu jāiekļauj
klauzula par provizorisku piemērošanu no dienas, kas seko pašreizējā
protokola darbības termiņa beigām.
–
Jo īpaši protokolā būtu
jānosaka:
·
zvejas iespējas, kas katrā
kategorijā tiks iedalītas Eiropas Savienības kuģiem,
·
finansiālā atlīdzība un
nosacījumi tās izmaksai, un
·
nozares atbalsta īstenošanas mehānismi.


title: Ieteikums Padomes Ieteikums par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Kiprā

text:
   LV
LV    LV
 ---pagebreak---         EIROPAS KOMISIJA
                                         Briselē, 15.6.2010
                                         SEC(2010) 741 galīgā redakcija
                              Ieteikums
                     PADOMES IETEIKUMS
   par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Kiprā
LV                                                                      LV
 ---pagebreak---                                                Ieteikums
                                       PADOMES IETEIKUMS
                par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Kiprā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:
   (1)    Saskaņā ar Līguma 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta
          deficīta.
   (2)    Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai
          nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina
          nodarbinātības kāpumu.
   (3)    Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot
          efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu
          ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošināt, lai ekonomikas un budžeta stāvoklis
          būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras
          posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai,
          lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.
   (4)    Padome saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu [2010. gada 13. jūlijā] ir nolēmusi, ka
          Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.
   (5)    Padomei saskaņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK)
          Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
          procedūras īstenošanu1 (kas ietilpst Stabilitātes un izaugsmes paktā), ir arī jāsniedz
          attiecīgajai dalībvalstij ieteikumi par to, kā novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju
          noteiktā termiņā. Ieteikumā jānosaka termiņš, kurš nav ilgāks par sešiem mēnešiem un
          kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas nolūkā novērst pārmērīgo budžeta
          deficītu, kā arī jānosaka termiņš pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, kam jābūt
          pabeigtai nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Izlemjot,
          vai pastāv īpaši apstākļi, jāņem vērā “būtiski faktori”, kas sīkāk paskaidroti
          Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā. Turklāt Padomes ieteikumā novērst
          pārmērīgu budžeta deficītu jānosaka, ka ir panākams minimālais strukturālās bilances,
   1
          OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.
LV                                                  2                                                 LV
 ---pagebreak---        proti, cikliski koriģētās bilances, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus,
       gada uzlabojums vismaz 0,5 % apmērā no IKP.
   (6) Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu, ar ko tika ieviesta
       lielāka elastība, piemērojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras
       noteikumus, var uzskatīt, ka Kipras gadījumā pastāv īpaši apstākļi. Saimnieciskā
       darbība 2009. gadā samazinājās pirmo reizi 35 gadu laikā. Recesija atspoguļoja
       ievērojamu iekšzemes pieprasījuma kritumu un negatīvu ārējo vidi. Jo īpaši
       mājsaimniecību lielā parādu nasta un neizdevīgāki aizdevumu nosacījumi, darba tirgus
       pasliktināšanās izredzes un uzticības trūkums izraisīja privātā patēriņa kritumu.
       Vienlaikus ar ārējā pieprasījuma pēc mājokļiem samazināšanos, zemu jaudas
       izmantojumu un uzņēmumu bilanču restrukturizāciju arī ieguldījumu jomā tika
       uzrādīta būtiska korekcija. Turklāt strauji samazinājās arī preču un pakalpojumu, īpaši
       tūrisma, eksports, ko izraisīja finanšu krīze un pasaules ekonomikas attīstības tempu
       palēnināšanās, jo īpaši daudz sliktākās prognozes par galveno tirdzniecības partneru
       (Apvienotā Karaliste, euro zonas valstis, Krievija) izaugsmes perspektīvām.
       2009. gada budžeta deficīts ir sekas, ko izraisīja gan ekonomikas lejupslīde, gan
       Kipras iestāžu saskaņā ar EEAP veiktie stimulēšanas pasākumi. Pastāvot īpašiem
       apstākļiem, Padomei ir pilnvaras atļaut dalībvalstij novērst pārmērīgu budžeta deficītu
       vidējā termiņā.
   (7) Pirms krīzes un ekonomikas uzplaukuma laikā kontekstā ar aktīvu pieaugumu un
       lieliem nodokļu ieņēmumiem Kipra spēja izveidot budžetu ar pārpalikumu un
       samazināt tās kopējā parāda attiecību 2008. gadā līdz 48,4 % no IKP (no 70,2 %
       2004. gadā). Savukārt 2009. gadā ekonomikas krīze smagi skāra valsts finanses.
       Tādējādi budžeta bilancē pārpalikumu 0,9 % apmērā no IKP 2008. gadā nomainīja
       deficīts 6,1 % apmērā no IKP 2009. gadā. Šo situāciju izraisīja arī virkne
       diskrecionāro pasākumu, kas tika īstenoti, lai reaģētu uz ekonomikas lejupslīdi
       (atbilstīgi EEAP), un diezgan lielā struktūras ietekme, ņemot vērā nodokļu ieņēmumu
       samazinājumu IKP izaugsmes modelī. Saskaņā ar Finanšu ministrijas 2010. gada
       marta paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru sagaidāms, ka
       deficīts turpinās pieaugt, 2010. gadā veidojot 6,2 % no IKP. Vienlaikus Komisijas
       dienestu 2010. gada pavasara prognozē iekļautajā budžeta prognozē norādīts, ka
       budžeta deficīts 2010. gadā varētu veidot aptuveni 7 % no IKP. Iespējamie
       ārpusbudžeta pasākumi, kurus joprojām apspriež un par kuru īstenošanas mehānismu
       un laiku nav informācijas vai šī informācija ir neskaidra, netika iekļauti.
   (8) Ņemot vērā īpašos apstākļus un EEAP, ir ieteicams veikt vidējus ikgadējus fiskālos
       pasākumus. Attiecībā uz fiskālajiem pasākumiem jāņem vērā visi faktori, kas saistīti ar
       fiskālās politikas mērķu sasniegšanu, sākot ar valsts kopbudžeta deficītu un kopējo
       parādu, kā arī citiem indikatoriem, piemēram, tekošā konta stāvokli, finanšu sektora
       iespējamo saistību līmeni, procentu maksājumiem, riska uzcenojumu un paredzamiem
       ar sabiedrības novecošanos saistītiem izdevumiem vidējā termiņā. Aprēķinot vidējo
       ikgadējo fiskālo pasākumu apmēru, par sākumpunktu ir noteikts Komisijas dienestu
       2010. gada pavasara prognozē paredzētais 2011. gada deficīts. Visi fiskālie pasākumi,
       kas vajadzīgi, lai noteiktajā termiņā sasniegtu nominālo deficīta mērķi 3 %, ir
       aprēķināti, pieņemot, ka līdz 2015. gadam ražošanas apjoma starpība pakāpeniski
       samazināsies.
   (9) Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi apsvērt pārmērīga valsts budžeta deficīta
       novēršanu vidējā termiņā, par korekciju galīgo termiņu nosakot 2012. gadu. Lai veiktu
LV                                             3                                               LV
 ---pagebreak---         ticamu un ilgtspējīgu korekciju, jo īpaši ņemot vērā lielo ārējo un iekšējo
        nelīdzsvarotību, Kipras iestādēm 2010. gadā būtu jāuzlabo fiskālā stratēgija, papildinot
        to ar pasākumiem kārtējo izdevumu kontrolēšanai, jāsamazina 2010. gada deficīts zem
        6 % no IKP un savlaicīgi jārīkojas, lai formulētu izdevumos balstītu konsolidācijas
        stratēģiju. Šajā nolūkā Kipras iestādēm būtu jānodrošina, ka fiskālo pasākumu apmērs
        laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam ir vidēji 1¾ % no IKP gadā; jāprecizē pasākumi,
        kas vajadzīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2012. gadam, ja to pieļauj
        cikliskie nosacījumi, un jāpaātrina budžeta deficīta samazināšana, ja ekonomikas vai
        budžeta stāvoklis izrādītos labvēlīgāks, nekā šobrīd paredzams. Stabilitātes
        programmā, kas iesniegta Komisijai un Padomei 2010. gada 1. aprīlī, Kipra paudusi
        apņemšanos samazināt deficītu līdz 4,5 % no IKP 2011. gadā un līdz 3,4 % no IKP
        2012. gadā. Tāpēc šajā Kiprai adresētajā ieteikumā pieprasītie papildus pasākumi
        salīdzinājumā ar Kipras iestāžu sākotnējo plānu uzskatāmi par izdarāmiem un
        nepieciešamiem. Atjaunojot pietiekamā līmenī primāro pārpalikumu, budžeta
        konsolidācija palīdzētu arī atsākties valsts kopējā parāda attiecības samazināšanai,
        pietiekami strauji tuvinoties atsauces vērtībai.
   (10) Nesen Kipras budžeta sistēma tika pilnveidota, pieņemot Finanšu vadības uzskaites
        sistēmu (FIMAS). Kopš 2006. gada Kipra arī īsteno pakāpenisku vidēja termiņa
        trīsgadu budžeta plāna (MTBF) pieņemšanu, un 2007. gadā tā ieviesa uz programmām
        un rezultātiem balstītu budžeta veidošanu (PPB). Tomēr jaunā budžeta sistēma
        joprojām ir ieviešanas stadijā un, domājams, tiks pabeigta 2012. gadā. Tāpēc tās
        ietekme varētu būt jūtama tikai vidējā termiņā. Jaunās sistēmas savlaicīga ieviešana
        būtu izšķiroša veiksmīgai un stabilai valsts finanšu konsolidācijai. Pastāvošā prakse
        gada gaitā pieņemt papildu budžetu nozīmē, ka kārtējo izdevumu palielinājums
        pārsniedz iecerēto līdzekļu pārdali. Kad jaunā budžeta veidošanas sistēma būs pilnībā
        ieviesta, ir sagaidāms, ka šādu praksi vairs neīstenos, un, ka tādējādi nodrošinās
        efektīvāku un lietderīgāku budžeta veidošanas procesu un veicinās ministrijas spēju
        ierobežot izdevumus, ievērojot noteikto maksimālo apmēru. Tajā pašā laikā jaunais
        budžeta veidošanas process nodrošinās pienācīgu bāzi izdevumu pārdalīšanai par labu
        darbībām, kas sekmē izaugsmi.
   (11) Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir krietni lielāka nekā vidēji
        ES, jo to galvenokārt iespaido fakts, ka pensiju izdevumi kā daļa no IKP nākamajās
        desmitgadēs salīdzinoši ievērojami palielināsies, daļēji tāpēc, ka pensiju sistēma vēl
        tiek veidota. Sagaidāms, ka 2009. gada aprīlī ieviestā pensiju reforma nedaudz
        samazinās pensiju izdevumu pieaugumu un, kas ir būtiskāk, palielinās sociālās
        apdrošināšanas iemaksu likmes. Reformai būtu jāuzlabo pensiju sistēmas ilgtermiņa
        bilance un jāsamazina ilgtspējības apdraudējums, tomēr neietekmējot vispārējo
        novērtējumu. Budžeta stāvoklis 2009. gadā pastiprina sabiedrības novecošanās
        izraisīto budžeta ietekmi uz ilgtspējības starpību. Primārās bilances uzlabošanai vidējā
        termiņā un turpmāko pasākumu īstenošanai, kuru mērķis ir ievērojamo ar sabiedrības
        novecošanos saistīto izdevumu, īpaši pensiju un veselības aprūpes izdevumu,
        pieauguma ierobežošana, būtu jāsamazina valsts finanšu ilgtspējības apdraudējums,
        kas Komisijas 2009. gada ilgtspējības ziņojumā2 tika novērtēts kā augsts.
   2
        Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu ilgtspēju “Padome aicina dalībvalstis
        savās stabilitātes un konverģences programmās koncentrēt uzmanību uz stratēģijām, kuras orientētas uz
        ilgtspējas sasniegšanu” un tad “aicina Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas
LV                                                    4                                                       LV
 ---pagebreak---    (12)  Saskaņā ar datiem, ko Kipras iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, valsts kopējais
         parāds 2009. gadā bija 56,2 % no IKP. Parāda pieaugumu galvenokārt izraisīja
         ievērojamā primārās bilances pasliktināšanās un parādu palielinošais “lavīnas faktors”
         kontekstā ar nominālā IKP samazināšanos. Krājumu plūsmas korekcijai arī bija
         negatīva ietekme uz parāda līmeni aptuveni 1 procentu punkta apmērā no IKP, kas
         izrietēja no valsts aktīvu uzkrāšanas gada beigās, lai izpildītu 2010. gada sākumā
         radušās parāda maksājumu saistības, kā arī no starpības starp skaidru naudu un
         uzkrājumiem. Attiecībā uz 2010. gadu Kipra ir paziņojusi, ka plānotais parāda apmērs
         ir 62 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP
         (2010. gada aprīļa stabilitātes programmā ir plānots nedaudz zemāks rādītājs (61 %),
         paredzot turpmāku pieaugumu 2011. gadā — līdz 63,2 % no IKP). Ņemot vērā
         negatīvos riskus, kas apdraud makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķus, parāda
         attiecības dinamika var nebūt tik optimistiska, kā paredzēts. Komisijas dienestu
         2010. gada pavasara prognozē lēsts, ka parāds turpinās pieaugt, 2010. gadā veidojot
         62,3 % un 2011. gadā — 67,6 % no IKP, balstoties uz primārās bilances
         pasliktināšanos.
   (13)  Lai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros veiktu pastiprinātu
         uzraudzību, būs vajadzīga regulāra un savlaicīga kontrole par paveikto fiskālās
         konsolidācijas stratēģijas īstenošanā. Tāpēc Kipras stabilitātes programmas
         turpmākajos atjauninājumos šim jautājumam varētu atvēlēt atsevišķu nodaļu.
   (14)  Kopumā Padome uzskata, ka ar budžeta konsolidācijas pasākumiem jānodrošina valsts
         budžeta bilances noturīga uzlabošanās, kas tiktu virzīta uz valsts finanšu kvalitātes un
         ekonomikas izaugsmes potenciāla stiprināšanu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   (1)     Atzīstot, ka Kipras 2009. gada budžeta stāvokli noteica pasākumi 1½ % apmērā no
           IKP 2009. gadā, kas ir piemērota reakcija uz lejupslīdi un saskaņā ar Eiropas
           ekonomikas atveseļošanas plānu, kā arī automātisko stabilizatoru brīvā darbība,
           Kipras iestādēm pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā līdz 2012. gadam, ir jānovērš
           pašlaik pastāvošā pārmērīgā budžeta deficīta situācija.
   (2)     Kipras iestādēm ticamā un ilgtspējīgā veidā ir jāsamazina valsts kopbudžeta deficīts
           tā, lai tas būtu mazāks par 3 % no IKP, īstenojot pasākumus vidējā termiņā. Lai to
           panāktu, Kipras iestādēm vajadzētu rīkoties šādi:
         (a)       jāīsteno nepieciešamie pasākumi 2010. gada budžeta deficīta samazināšanai
                   zem 6 % no IKP un jāformulē izdevumos balstīta konsolidācijas stratēģija, lai
                   līdz 2012. gadam samazinātu deficītu zem atsauces vērtības;
         (b)       šā mērķa sasniegšanai jānodrošina, ka laikposmā no 2010. gada līdz
                   2012. gadam fiskālie pasākumi gadā vidēji veido vismaz 1¾ % no IKP, kam,
                   atjaunojot pietiekamā līmenī primāro pārpalikumu, būtu arī jāveicina tas, lai
                   valsts kopējā parāda attiecība atsāktu samazināties, pietiekami ātri
                   pietuvinoties atsauces vērtībai;
         un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodoloģijas valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējas novērtēšanai,
         lai tās būtu pieejamas nākamajā Ilgtspējas ziņojumā”, ko paredzēts izdot 2012. gadā.
LV                                                      5                                                        LV
 ---pagebreak---             (c)      jāprecizē un rūpīgi jāīsteno pasākumi, kas vajadzīgi pārmērīga budžeta deficīta
                     novēršanai līdz 2012. gadam, ja to pieļauj cikliskie nosacījumi, un jāpaātrina
                     budžeta deficīta samazināšana, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis izrādītos
                     labvēlīgāks, nekā šobrīd paredzams.
   (3)        Lai ierobežotu korekciju apdraudošos riskus, Kiprai būtu jāpiešķir vidējā termiņa
              budžeta programmai saistošāks raksturs, kā arī jāpilnveido budžeta izpildes
              uzraudzība visa gada garumā.
   (4)        Īstenojot reformu pasākumus attiecībā uz pensiju un veselības aprūpes izdevumu
              kontroli, jāuzlabo valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja, tādējādi panākot prognozētā ar
              novecošanu saistīto izdevumu pieauguma samazināšanu.
   (5)        Turklāt Kipras iestādēm papildus fiskālajiem pasākumiem būtu jāizmanto iespējas,
              tostarp sākot ar labākiem ekonomiskajiem nosacījumiem, paātrināt kopējā parāda
              attiecības samazināšanu atsauces vērtības virzienā.
   (6)        Padome Kipras valdībai nosaka termiņu līdz [2011. gada 13. janvārim], lai tā efektīvi
              rīkotos šajā nolūkā un noteiktu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu virzību
              pārmērīga budžeta deficīta novēršanā. Pasākumu efektivitātes novērtējumā tiks
              ņemts vērā ekonomikas attīstības salīdzinājums ar ekonomikas prognozi Komisijas
              dienestu 2010. gada pavasara prognozē.
   Par šo ieteikumu īstenošanā sasniegto Kipras iestādēm jāziņo atsevišķā nodaļā turpmākajos
   stabilitātes programmas atjauninājumos līdz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
   procedūras atcelšanai.
   Turklāt Padome uzsver to, cik svarīgi ir sasniegt vidējā termiņa mērķi (VTM), lai pareizi
   pārvaldītu budžetu ekonomikas lejupslīdes apstākļos. Tāpēc Padome aicina Kipras iestādes
   pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas nodrošināt budžeta konsolidāciju, lai tuvinātos
   budžeta vidēja termiņa mērķim — līdzsvarotam budžetam strukturālajā izteiksmē. Atbilstīgi
   plānotajam pilnībā ieviešot efektīvu daudzgadu budžeta sistēmu, varētu veicināt budžeta
   mērķu ievērošanu un stingru budžeta izdevumu ierobežošanu vidējā termiņā.
   Šis ieteikums ir adresēts Kipras Republikai.
   Briselē,
                                                   Padomes vārdā —
                                                   priekšsēdētājs
LV                                                   6                                               LV