title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas ieteikums (2021. gada 2. decembris) par sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismu attiecīgajām iestādēm (ESRK/2021/17) 2022/C 134/01

text:
               25.3.2022

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 134/1

      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
      (2021. gada 2. decembris)
      par sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismu attiecīgajām iestādēm
      (ESRK/2021/17)
      (2022/C 134/01)
      EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tā IX pielikumu,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (2) un jo īpaši tās 3. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, kā arī 16. un 18. pantu,
      ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (3), un jo īpaši tā 18.–20. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Kā norādīts Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikuma ESRK/2013/1 (4) 4. apsvērumā, makroprudenciālās uzraudzības politikas galvenais mērķis ir garantēt finanšu sistēmas stabilitāti kopumā, tai skaitā stiprinot finanšu sistēmas noturību un mazinot sistēmisko risku veidošanos, tādējādi nodrošinot finanšu sektora ieguldījumu tautsaimniecības izaugsmē. Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) atbild par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makroprudenciālo uzraudzību. Īstenojot savas pilnvaras, ESRK būtu jāpalīdz novērst un mazināt sistēmiskos riskus finanšu stabilitātei, tostarp tos, kas saistīti ar kiberincidentiem, un jāierosina, kā šos riskus varētu mazināt.

                  (2)

                  Nozīmīgi kiberincidenti var radīt sistēmisku risku finanšu sistēmai, ņemot vērā to potenciālu traucēt kritiski svarīgus finanšu pakalpojumus un operācijas. Sākotnējā satricinājuma pastiprināšanās var notikt vai nu ar operacionālā vai finanšu kaitējuma izplatības palīdzību, vai arī mazinot uzticību finanšu sistēmai. Ja finanšu sistēma nespēs absorbēt šos satricinājumus, finanšu stabilitāte būs apdraudēta, un šāda situācija var izraisīt sistēmisku kiberkrīzi (5).

                  (3)

                  Pastāvīgi mainīgā kiberdraudu vide un nesenais nozīmīgu kiberincidentu pieaugums liecina par lielāku risku finanšu stabilitātei Eiropas Savienībā. Covid-19 pandēmija izgaismojusi tehnoloģiju nozīmi finanšu sistēmas darbības nodrošināšanā. Attiecīgajām varasiestādēm un institūcijām bija jāpielāgo sava tehniskā infrastruktūra un riska pārvaldības sistēmas attālinātā darba pēkšņam pieaugumam, kas palielinājis finanšu sistēmas vispārējo pakļautību kiberdraudiem un ļāvis noziedzniekiem gan izstrādāt jaunus darbības veidus, gan pielāgot esošos, lai izmantotu situāciju (6). Ņemot vērā iepriekš minēto, 2020. gadā ECB banku uzraudzībai paziņoto kiberincidentu skaits palielinājās par 54 % salīdzinājumā ar 2019. gadu (7).

                  (4)

                  Nozīmīga kiberincidenta potenciāli plašā mēroga, ātruma un izplatības dēļ attiecīgajām iestādēm efektīvi jāreaģē, lai mazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz finanšu stabilitāti. Ātra koordinācija un saziņa starp attiecīgajām iestādēm Savienības līmenī var palīdzēt laikus novērtēt nozīmīga kiberincidenta ietekmi uz finanšu stabilitāti, saglabājot uzticību finanšu sistēmai un ierobežojot kaitējuma izplatību uz citām finanšu iestādēm, tādējādi palīdzot novērst to, ka nozīmīgs kiberincidents kļūst par risku finanšu stabilitātei.

                  (5)

                  Satricinājumi rodas jaunā veidā, kas atšķiras no tradicionālajām finanšu un likviditātes krīzēm, ar kurām parasti saskaras attiecīgās iestādes. Papildus finansiālajiem aspektiem vispārējā riska novērtējumā jāiekļauj darbības traucējumu mērogs un ietekme, jo tie var ietekmēt makroprudenciālo instrumentu izvēli. Tāpat arī finanšu stabilitāte varētu ietekmēt kiberspeciālistu izvēli attiecībā uz operacionāliem riska mazināšanas faktoriem. Tādēļ vajadzīga cieša un ātra koordinācija un atklāta saziņa, lai cita starpā veicinātu situācijas apzināšanos.

                  (6)

                  Pastāv risks, ka iestādes nespēj nodrošināt koordināciju, un šādu risku ir jānovērš. Attiecīgajām iestādēm Savienībā būs jāsadarbojas savā starpā un ar citām iestādēm, piemēram, ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA), ar kuru tās parasti iespējams nesadarbojas. Tā kā ievērojams skaits Savienības finanšu iestāžu darbojas visā pasaulē, nozīmīgs kiberincidents, visticamāk, nebūs saistīts tikai ar Savienību vai varētu tikt uzsākts ārpus Savienības, un tam varētu būt nepieciešama globāla reaģēšanas koordinācija.

                  (7)

                  Attiecīgajām iestādēm jābūt gatavām šādai mijiedarbībai. Pretējā gadījumā tās varētu riskēt veikt nekonsekventas darbības, kas ir pretrunā ar citu iestāžu atbildēm vai apdraud tās. Šāda koordinācijas kļūda varētu pastiprināt finanšu sistēmas šoku, izraisot uzticības mazināšanos finanšu sistēmas darbībai, kas sliktākajā gadījumā radītu risku finanšu stabilitātei (8). Tādēļ būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai novērstu risku finanšu stabilitātei, kas izriet no koordinācijas kļūdas nozīmīga kiberincidenta gadījumā.

                  (8)

                  ESRK 2021. gada ziņojumā Sistēmiskā kiberriska mazināšana (9) konstatēta nepieciešamība izveidot sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismu (EU-SCICF) attiecīgajām iestādēm Savienībā. EU-SCICF mērķis būtu palielināt attiecīgo iestāžu sagatavotību, lai veicinātu koordinētu reakciju uz potenciāli nozīmīgu kiberincidentu. ESRK 2021. gada ziņojumā Sistēmiskā kiberriska mazināšana sniegts ESRK novērtējums par galvenajām iezīmēm, kas prima facie būtu vajadzīgas, lai novērstu koordinācijas kļūdas risku.

                  (9)

                  Šā ieteikuma galvenais mērķis ir balstīties uz vienu no Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) funkcijām, kas paredzētas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību (10) (turpmāk –“DORA”), proti, pakāpeniski nodrošināt efektīvu un koordinētu Savienības līmeņa reakciju gadījumā, ja rodas nozīmīgs ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) saistīts incidents vai saistīts apdraudējums, kam ir sistēmiska ietekme uz Savienības finanšu nozari kopumā. Šā procesa rezultātā attiecīgajām iestādēm tiks izveidots EU-SCICF.

                  (10)

                  EU-SCICF mērķim nevajadzētu būt aizstāt esošos mehānismus, bet gan novērst jebkādas koordinācijas un saziņas nepilnības starp attiecīgajām iestādēm un citām iestādēm Savienībā, un citiem galvenajiem dalībniekiem starptautiskā līmenī. Šajā sakarā būtu jāapsver EU-SCICF vieta pašreizējā finanšu krīžu regulējumā un Savienības kiberincidentu regulējuma kontekstā. Attiecībā uz koordināciju starp pašām attiecīgajām iestādēm būtu jāapsver, bet ne tikai, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/1148 (11) paredzētās Tīkla un informācijas sistēmu (TIS) sadarbības grupas finanšu vienību jautājumos loma un darbības, kā arī koordinācijas mehānismi, kas paredzēti, izveidojot Kopīgu kibervienību līdztekus ENISA iesaistei.

                  (11)

                  Jo īpaši priekšlikuma sākt EU-SCICF sagatavošanu mērķis ir apstiprināt EUI potenciālās lomas, kā paredzēts DORA priekšlikumā. DORA ierosināts, ka “EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību un sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, Eiropas Centrālo banku (ECB) un ESRK var izveidot mehānismus, kas ļautu apmainīties ar efektīvu praksi starp finanšu nozarēm, lai uzlabotu situācijas apzināšanos un apzinātu kopējus kibernoturības un riskus dažādās nozarēs”, un “var izstrādāt krīzes pārvarēšanas un ārkārtas situācijas mācības, kas ietver kiberuzbrukumu scenārijus, lai attīstītu saziņas kanālus un pakāpeniski nodrošinātu efektīvu un koordinētu ES līmeņa reakciju gadījumos, kad rodas būtisks pārrobežu ar IKT saistīts incidents vai saistīts apdraudējums, kam ir sistēmiska ietekme uz Savienības finanšu nozari kopumā” (12). Tāds Eiropas līmeņa mehānisms kā EU-SCICF vēl nepastāv, un tas būtu jāizveido un jāattīsta DORA kontekstā.

                  (12)

                  Ņemot vērā risku Savienības finanšu stabilitātei, ko rada kiberrisks, sagatavošanās darbiem EU-SCICF pakāpeniskai izveidei, ciktāl tas iespējams, būtu jāsākas pat pirms tā izveidei nepieciešamā tiesiskā un politiskā regulējuma pilnīgas piemērošanas. Šis tiesiskais un politikas regulējums tiktu pilnībā pabeigts, tiklīdz būs piemērojami attiecīgie DORA un tās deleģēto aktu noteikumi.

                  (13)

                  Efektīva saziņa veicina situācijas apzināšanos starp attiecīgajām iestādēm un tādējādi ir obligāts priekšnoteikums Savienības mēroga koordinācijai nozīmīgu kiberincidentu laikā. Šajā sakarā būtu jādefinē komunikācijas infrastruktūra, kas vajadzīga, lai koordinētu reakciju uz nozīmīgu kiberincidentu. Tas nozīmētu, ka būtu jāprecizē sniegtās informācijas veids, šādas informācijas apmaiņas parastie kanāli un kontaktpunkti, kuriem informācija būtu jāsniedz. Sniedzot informāciju, jāievēro spēkā esošās juridiskās prasības. Turklāt attiecīgajām iestādēm, iespējams, būs jāizstrādā skaidrs rīcības plāns un protokoli, kas jāievēro, lai nodrošinātu pienācīgu koordināciju starp iestādēm, kas iesaistītas, plānojot koordinētu reakciju uz nozīmīgu kiberincidentu.

                  (14)

                  Sistēmiska kiberkrīze prasīs uzsākt pilnīgu sadarbību nacionālā un Savienības līmenī. Tāpēc EUI, ECB un katras dalībvalsts kontaktpunktu izraudzīšanos no to attiecīgo nacionālo iestāžu vidus, par ko būtu jāpaziņo EUI, var paredzēt, lai izveidotu tos galvenos sarunu partnerus EU-SCICF koordinācijas shēmā, kurus būtu jāinformē nozīmīga kiberincidenta gadījumā. Nepieciešamība izraudzīties kontaktpunktus būtu jāizvērtē EU-SCICF izveides laikā, ņemot vērā vienoto kontaktpunktu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148, ko dalībvalstis izveidojušas tīklu un informācijas sistēmu drošības jomā, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbību ar citām dalībvalstīm un TIS sadarbības grupu (13).

                  (15)

                  Krīžu pārvarēšanas un ārkārtas mācību veikšana varētu atvieglot EU-SCICF īstenošanu un ļaut iestādēm izvērtēt savu gatavību un gatavību sistēmiskai kiberkrīzei Savienības līmenī. Šādas mācības sniegtu iestādēm pieredzi un ļautu pastāvīgi uzlabot un pilnveidot EU-SCICF.

                  (16)

                  Lai attīstītu EU-SCICF, ir būtiski, ka EUI kopīgi veic attiecīgos sagatavošanas darbus, lai apsvērtu sistēmas iespējamos galvenos elementus un vajadzīgos resursus, un lai turpinātu tā izstrādi. Pēc tam EUI varētu sākt sākotnējo analīzi par jebkādiem šķēršļiem, kas varētu kavēt EUI un attiecīgo iestāžu spēju izveidot EU-SCICF un nozīmīga kiberincidenta gadījumā apmainīties ar attiecīgo informāciju izmantojot saziņas kanālus. Šāda analīze būtu svarīgs solis, lai informētu par jebkādām turpmākajām darbībām likumdošanas vai citu atbalstošo iniciatīvu veidā, ko Eiropas Komisija varētu veikt DORA īstenošanas posmā,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      1. IEDAĻA

         IETEIKUMI

         A ieteikums. Sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānisma (EU-SCICF) izveide

                  1.

                  Kā paredzēts Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību (turpmāk – “DORA”), Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI) ar Apvienotās komitejas starpniecību un kopā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un attiecīgajām nacionālajām iestādēm tiek ieteikts sākt gatavoties pakāpeniskai efektīvas Savienības līmeņa koordinētas reakcijas izstrādei gadījumā, ja rodas nozīmīgs pārrobežu kiberincidents vai saistīts apdraudējums, kas varētu sistēmiski ietekmēt Savienības finanšu nozari. Sagatavošanās darbiem, kas vērsti uz Savienības līmeņa koordinētu reakciju, būtu jāietver EU-SCICF pakāpeniska attīstība attiecībā uz EUI, ECB, ESRK un attiecīgajām nacionālajām iestādēm. Tiem būtu jāiekļauj arī novērtējums par resursu vajadzībām, lai efektīvi attīstītu EU-SCICF.

                  2.

                  Ņemot vērā A ieteikuma 1. punktu, EUI, apspriežoties ar ECB un ESRK, ieteicams veikt pašreizējo šķēršļu, juridisko un citu operacionālo ierobežojumu kartēšanu un turpmāku analīzi EU-SCICF efektīvai attīstībai.

         B ieteikums. EU-SCICF kontaktpunktu izveide

      Tiek ieteikts EUI, ECB un katrai dalībvalstij, izvēloties kādu no savām attiecīgajām nacionālajām iestādēm, norīkot galveno kontaktpunktu, par kuru būtu jāpaziņo EUI. Šāds kontaktpersonu saraksts atvieglos regulējuma izstrādi, un, tiklīdz būs izveidots EU-SCICF, kontaktpunkti un ESRK būtu jāinformē par nozīmīgiem kiberincidentiem. Būtu jāparedz arī koordinācija starp EU-SCICF un izraudzīto vienoto kontaktpunktu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148, ko dalībvalstis izveidojušas tīklu un informācijas sistēmu drošības jomā, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbību ar citām dalībvalstīm un Tīklu un informācijas sistēmu sadarbības grupu.

         C ieteikums. Atbilstīgi pasākumi Savienības līmenī

      Pamatojoties uz saskaņā ar A ieteikumu veikto analīžu rezultātiem, Komisijai tiek ieteikts apsvērt piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu koordināciju reakcijai uz sistēmiskiem kiberincidentiem.
      2. IEDAĻA

         ĪSTENOŠANA

      1.   Definīcijas

      Šajā ieteikumā piemēro šādas definīcijas:

                  a)

                  “kibernētisks” ir saistīts ar savstarpēji savienotu informācijas infrastruktūru, kas ietver mijiedarbību starp personām, procesiem, datiem un informācijas sistēmām, vai iekļauts tajā vai darbojas ar tās palīdzību (14);

                  b)

                  “nozīmīgs kiberincidents” ir ar IKT saistīts incidents ar potenciāli lielu negatīvu ietekmi uz tīklu un informācijas sistēmām, kas atbalsta finanšu iestāžu kritiski svarīgās funkcijas (15);

                  c)

                  “sistēmiska kiberkrīze” ir nozīmīgs kiberincidents, kas izraisa tik lielus traucējumus Savienības finanšu sistēmā, kas var radīt nopietnas negatīvas sekas iekšējā tirgus netraucētai darbībai un reālās tautsaimniecības darbībai. Šādu krīzi varētu izraisīt nozīmīgs kiberincidents, kas izraisītu satricinājumus vairākos kanālos, tostarp operacionālajos, uzticības un finanšu kanālos;

                  d)

                  “Eiropas Uzraudzības iestādes” jeb “EUI” ir Eiropas Uzraudzības iestāde (Eiropas Banku iestāde), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (16), kopā ar Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (17), un Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (18);

                  e)

                  “Apvienotā komiteja” ir Eiropas Uzraudzības iestāžu apvienotā komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 54. pantu;

                  f)

                  “attiecīgā nacionālā iestāde” ir:

                              1.

                              kompetentā vai uzraudzības iestāde dalībvalstī, kas noteikta Savienības aktos, kuri minēti Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 1. panta 2. punktā, un jebkura cita nacionālā kompetentā iestāde, kas noteikta Savienības aktos, ar kuriem uztic uzdevumus EUI;

                              2.

                              dalībvalsts kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar:

                                          i.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (19) 4. pantu, neskarot īpašos uzdevumus, kas ECB uzticēti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (20);

                                          ii.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/2366 (21) 22. pantu;

                                          iii.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/110/EK (22) 37. pantu;

                                          iv.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/2034 (23) 4. pantu;

                                          v.

                                          priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par kriptoaktīvu tirgiem un ar ko groza Direktīvu (ES) 2019/1937 (24) 3. panta 1. punkta ee) apakšpunkta pirmo ievilkumu;

                                          vi.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 909/2014 (25) 11. pantu;

                                          vii.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012 (26) 22. pantu;

                                          viii.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/65/ES (27) 67. pantu;

                                          ix.

                                          Regulas (ES) Nr. 648/2012 22. pantu;

                                          x.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES (28) 44. pantu;

                                          xi.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (29) 97. pantu;

                                          xii.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK (30) 30. pantu;

                                          xiii.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/97 (31) 12. pantu;

                                          xiv.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/2341 (32) 47. pantu;

                                          xv.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1060/2009 (33) 22. pantu;

                                          xvi.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/43/EK (34) 3. panta 2. punktu un 32. pantu;

                                          xvii.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1011 (35) 40. pants;

                                          xviii.

                                          Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/1503 (36) 29. pants;

                              3.

                              iestāde, kurai uzticēta makroprudenciālās uzraudzības politikas pasākumu vai citu ar finanšu stabilitāti saistītu uzdevumu veikšana un/vai aktivizēšana, piemēram, ar to saistīta atbalsta analīze, tostarp, bet ne tikai:

                                          i.

                                          norīkotā iestāde saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 4. nodaļu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (37) 458. panta 1. punktu;

                                          ii.

                                          makroprudenciālās uzraudzības iestāde, kuras mērķi, regulējums, uzdevumi, pilnvaras, instrumenti, atbildības prasības un citas īpašības izklāstītas Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2011/3 (38);

                  g)

                  “attiecīgā iestāde” ir:

                              1.

                              EUI;

                              2.

                              ECB attiecībā uz uzdevumiem, kas tai uzticēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 4. panta 1. un 2. punktu un 5. panta 2. punktu;

                              3.

                              attiecīgā nacionālā iestāde.

            2.   Īstenošanas kritēriji

      Uz šī ieteikuma īstenošanu attiecas šādi kritēriji:

                  a)

                  pienācīga vērība jāpievērš vajadzības pēc informācijas principam un proporcionalitātes principam, ņemot vērā katra ieteikuma mērķi un saturu;

                  b)

                  jāizpilda īpašie atbilstības kritēriji, kas izklāstīti pielikumā attiecībā uz katru ieteikumu.

            3.   Pārskatu sniegšanas termiņi

      Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. panta 1. punktu adresātiem jāinformē Eiropas Parlaments, Padome, Komisija un ESRK par darbībām, kas veiktas, reaģējot uz šo ieteikumu, vai jāpamato jebkāda bezdarbība. Adresātiem jāsniedz šādi paziņojumi, ievērojot šādus termiņus.

                  1.

                  A ieteikums

                              a)

                              Līdz 2023. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā sešus mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK starpposma pārskatu par A ieteikuma 1. punkta īstenošanu.

                              b)

                              Līdz 2024. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā 18 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK galīgo pārskatu par A ieteikuma 1. punkta īstenošanu.

                              c)

                              Līdz 2025. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā 30 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskatu par A ieteikuma 2. punkta īstenošanu.

                  2.

                  B ieteikums
                  Līdz 2023. gada 30. jūnijam, bet ne agrāk kā sešus mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, EUI, ECB un dalībvalstīm tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un ESRK pārskatu par B ieteikuma īstenošanu.

                  3.

                  C ieteikums

                              a)

                              Līdz 2023. gada 31. decembrim, bet ne agrāk kā 12 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, Komisijai tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un ESRK pārskatu par C ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā EUI starpposma pārskatu saskaņā ar A ieteikuma 1. punktu.

                              b)

                              Līdz 2025. gada 31. decembrim, bet ne agrāk kā 36 mēnešus pēc DORA stāšanās spēkā, Komisijai tiek lūgts iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei un ESRK pārskatu par C ieteikuma īstenošanu, ņemot vērā EUI pārskatus saskaņā ar A ieteikumu.

            4.   Monitorēšana un novērtējums

                  1.

                  ESRK Sekretariāts:

                              a)

                              palīdz adresātiem, t.sk., nodrošinot koordinētu pārskatu sniegšanu un nodrošinot attiecīgus paraugus, un vajadzības gadījumā precizējot pārskatu sniegšanas kārtību un grafiku;

                              b)

                              pārbauda, vai adresāti izpilda ieteikumus, t.sk., pēc to lūguma sniedzot palīdzību adresātiem, un sniedz pārskatu par izpildi ESRK Valdei. Novērtējumus uzsāk šādi:

                                          i)

                                          12 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz A un B ieteikuma īstenošanu;

                                          ii)

                                          18 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz C ieteikuma īstenošanu;

                                          iii)

                                          24 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz A ieteikuma īstenošanu;

                                          iv)

                                          36 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz A ieteikuma īstenošanu;

                                          v)

                                          42 mēnešu laikā pēc DORA stāšanās spēkā attiecībā uz C ieteikuma īstenošanu;

                  2.

                  ESRK Valde izvērtēs darbības un pamatojumus, par kuriem paziņojuši adresāti, un vajadzības gadījumā var lemt par to, ka šis ieteikums nav ievērots un adresāti nav pienācīgi pamatojuši savu bezdarbību.

         Frankfurtē pie Mainas, 2021. gada 2. decembrī

               ESRK Valdes vārdā –

               ESRK sekretariāta vadītājs

            Francesco MAZZAFERRO

         (1)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

         (2)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

         (3)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

         (4)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2013/1 (2013. gada 4. aprīlis) par makrouzraudzības politikas vidēja termiņa mērķiem un instrumentiem (OV C 170, 15.6.2013., 1. lpp.).

         (5)  Sk. Systemic cyber risk, ESRK, 2020. gada februāris, pieejams ESRK interneta vietnē www.esrb.europa.eu

         (6)  Sk. Internet Organised Crime Threat Assessment, Eiropols, 2020. gads, pieejams Eiropola interneta vietnē www.europol.europa.eu

         (7)  Sk. IT and cyber risk: a constant challenge, ECB, 2021. gads, pieejams ECB banku uzraudzības interneta vietnē www.bankingsupervision.europa.eu

         (8)  Sk. Systemic cyber risk, ESRK, 2020. gada februāris, pieejams ESRK tīmekļa vietnē www.esrb.europa.eu

         (9)  Sk. Mitigating systemic cyber risk, ESRK, 2021. gads, (vēl nav publicēts).

         (10)  COM/2020/595 final.

         (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/1148 (2016. gada 6. jūlijs) par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.).

         (12)  Sk. DORA priekšlikuma 43. panta projektu.

         (13)  Sk. Eiropas Komisijas TIS sadarbības grupa, pieejams Eiropas Komisijas interneta vietnē ec.europa.eu

         (14)  Sk. Cyber Lexicon, FSP, 2018. gada 12. novembris, pieejams FSP interneta vietnē www.fsb.org

         (15)  Sk. DORA priekšlikuma 3. panta 7) punkta projektu.

         (16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

         (17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

         (18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

         (19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

         (20)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

         (21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/2366 (2015. gada 25. novembris) par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 2002/65/EK, 2009/110/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un atceļ Direktīvu 2007/64/EK (OV L 337, 23.12.2015., 35. lpp.).

         (22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/110/EK (2009. gada 16. septembris) par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK atcelšanu (OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.).

         (23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/2034 (2019. gada 27. novembris) par ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību un ar ko groza Direktīvas 2002/87/EK, 2009/65/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES un 2014/65/ES (OV L 314, 5.12.2019., 64. lpp.).

         (24)  COM/2020/593 final.

         (25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 909/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un grozījumiem Direktīvās 98/26/EK un 2014/65/ES un Regulā (ES) Nr. 236/2012 (OV L 257, 28.8.2014., 1. lpp.).

         (26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

         (27)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (OV L 173, 12.6.2014., 349. lpp.).

         (28)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

         (29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

         (30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

         (31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/97 (2016. gada 20. janvāris) par apdrošināšanas izplatīšanu (OV L 26, 2.2.2016. , 19. lpp.).

         (32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2341 (2016. gada 14. decembris) par arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (AKUI) darbību un uzraudzību (OV L 354, 23.12.2016., 37. lpp.).

         (33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1060/2009 (2009. gada 16. septembris) par kredītreitinga aģentūrām (OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.).

         (34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.).

         (35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1011 (2016. gada 8. jūnijs) par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un finanšu līgumos vai ieguldījumu fondu darbības rezultātu mērīšanai, un ar kuru groza Direktīvu 2008/48/EK, Direktīvu 2014/17/ES un Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 171, 29.6.2016., 1. lpp.).

         (36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1503 (2020. gada 7. oktobris) par Eiropas kolektīvās finansēšanas pakalpojumu sniedzējiem uzņēmējdarbībai un ar ko groza Regulu (ES) 2017/1129 un Direktīvu (ES) 2019/1937 (OV L 347, 20.10.2020., 1. lpp.).

         (37)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

         (38)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2011/13 (2011. gada 22. decembris) par nacionālo iestāžu pilnvarām makrouzraudzības jomā (OV C 41, 14.2.2012., 1. lpp.).

         PIELIKUMS
         IETEIKUMIEM PIEMĒROJAMO ATBILSTĪBAS KRITĒRIJU APRAKSTS

            A ieteikums. Sistēmisku kiberincidentu Eiropas līmeņa koordinācijas mehānisma (EU-SCICF) izveide

         Attiecībā uz A ieteikuma 1. punktu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:

                     1.

                     Gatavojoties efektīvai Savienības līmeņa koordinētai reakcijai, kurai būtu jāietver pakāpeniska EU-SCICF attīstība, īstenojot pilnvaras, kas paredzētas gaidāmajā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par finanšu sektora digitālās darbības noturību (turpmāk – “DORA”), Eiropas uzraudzības iestādēm (EUI), kas rīkojas ar Apvienotās komitejas starpniecību un kopā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un attiecīgajām nacionālajām iestādēm, un vajadzības gadījumā apspriežoties ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru un Komisiju, būtu jāapsver vismaz šādu aspektu iekļaušana paredzētajā EU-SCICF sagatavošanā:

                                 a.

                                 EU-SCICF efektīvai attīstībai vajadzīgo resursu analīze;

                                 b.

                                 krīzes pārvarēšanas un ārkārtas mācību izstrāde, ietverot kiberuzbrukumu scenārijus, lai attīstītu saziņas kanālus;

                                 c.

                                 kopējas vārdnīcas izstrāde;

                                 d.

                                 saskaņotas kiberincidentu klasifikācijas izstrāde;

                                 e.

                                 drošu un uzticamu informācijas apmaiņas kanālu, tostarp dublēšanas sistēmu, izveide;

                                 f.

                                 kontaktpunktu izveide;

                                 g.

                                 konfidencialitātes informācijas apmaiņā risinājumi;

                                 h.

                                 sadarbības un informācijas apmaiņas ar finanšu nozares kiberizlūkošanu iniciatīvas;

                                 i.

                                 efektīvu aktivizēšanas un eskalācijas procesu izstrāde, izmantojot situācijas apzināšanos;

                                 j.

                                 sistēmas dalībnieku pienākumu precizēšana;

                                 k.

                                 saskarņu izstrāde starpnozaru un attiecīgā gadījumā trešo valstu koordinācijai;

                                 l.

                                 attiecīgo iestāžu saskaņotas saziņas ar sabiedrību nodrošināšana, lai saglabātu uzticēšanos;

                                 m.

                                 iepriekš noteiktu komunikācijas līniju izveide savlaicīgai saziņai;

                                 n.

                                 atbilstošu pamattestēšanas pasākumu, tostarp starpjurisdikciju testēšanas un trešo valstu koordinācijas, un novērtējumu, kuru rezultātā tiek gūta pieredze un sistēmas attīstība, veikšana;

                                 o.

                                 efektīvas saziņas un dezinformācijas pretpasākumu nodrošināšana.

            B ieteikums. EU-SCICF kontaktpunktu izveide

         Attiecībā uz B ieteikumu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:

                     1.

                     EUI, ECB un katrai dalībvalstij, izvēloties kādu no savām attiecīgajām nacionālajām iestādēm, būtu jāvienojas par vienotu pieeju attiecībā uz EU-SCICF norīkoto kontaktpunktu saraksta kopīgošanu un atjaunināšanu.

                     2.

                     Kontaktpunkta norīkošana būtu jānovērtē, ņemot vērā vienoto kontaktpunktu saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/1148, ko dalībvalstis izveidojušas attiecībā uz tīklu un informācijas sistēmu drošību, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbību ar citām dalībvalstīm un Tīklu un informācijas sistēmu sadarbības grupu.

            C ieteikums. Izmaiņas Savienības tiesiskajā regulējumā

         Attiecībā uz C ieteikumu tiek noteikti šādi atbilstības kritēriji:
         Komisijai būtu jāapsver, vai analīzes, kas veikta saskaņā ar A ieteikumu, rezultātā vajadzīgi kādi pasākumi, tostarp izmaiņas attiecīgajos Savienības tiesību aktos, lai nodrošinātu, ka EUI ar Apvienotās komitejas starpniecību un kopā ar ECB, ESRK un attiecīgajām nacionālajām iestādēm var izstrādāt EU-SCICF saskaņā ar A ieteikuma 1. punktu, un lai nodrošinātu, ka EUI, ECB, ESRK un attiecīgās nacionālās iestādes, kā arī citas iestādes var iesaistīties koordinācijas darbībās un informācijas apmaiņā, kas ir pietiekami detalizēta un konsekventa, lai atbalstītu efektīvu EU-SCICF darbību.


title: Eiropas Centrālās Bankas Ieteikums (2022. gada 25. marts), ar ko groza Ieteikumu ECB/2017/10 par kopējiem noteikumiem tam, kā attiecībā uz mazāk nozīmīgām iestādēm nacionālās kompetentās iestādes īsteno dažas Savienības tiesību aktos noteiktās izvēles iespējas un rīcības brīvības (ECB/2022/13) 2022/C 142/01

text:
                  30.3.2022

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 142/1

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS
         (2022. gada 25. marts),
         ar ko groza Ieteikumu ECB/2017/10 par kopējiem noteikumiem tam, kā attiecībā uz mazāk nozīmīgām iestādēm nacionālās kompetentās iestādes īsteno dažas Savienības tiesību aktos noteiktās izvēles iespējas un rīcības brīvības
         (ECB/2022/13)
         (2022/C 142/01)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes 2013. gada 15. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu, kā arī 6. panta 1. punktu un 5. punkta c) apakšpunktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālā banka (ECB) 2017. gada 4. aprīlī pieņēma Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2017/10 (2) (tālāk tekstā – “Izvēles iespēju un rīcības brīvības ieteikums”), kurā tā noteica kopīgas specifikācijas noteiktu izvēles iespēju un rīcības brīvības izmantošanai, kas nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI) pieejamas Savienības tiesību aktos attiecībā uz mazāk nozīmīgām iestādēm. Ar tiesību aktiem, kas ieviesti pēc Izvēles iespēju un rīcības brīvības ieteikuma pieņemšanas, grozītas vai svītrotas dažas Savienības tiesību aktos paredzētās iespējas un rīcības brīvība, kas bija iekļautas Izvēles iespēju un rīcības brīvības ieteikumā, un atjaunināti arī 2016. gada novembra ECB norādījumi par Savienības tiesību aktos noteiktajām izvēles iespējām un rīcības brīvību (tālāk tekstā – “ECB norādījumi”). Tāpēc vajadzīgi daži attiecīgi Izvēles iespēju un rīcības brīvības ieteikuma grozījumi.

                     (2)

                     Attiecībā uz izvēles iespējām un rīcības brīvību, kas attiecas uz konsolidētu uzraudzību un prudenciālo prasību nepiemērošanu saskaņā ar ECB norādījumu II sadaļas 1. nodaļā iekļautajām specifikācijām , NKI tiek aicinātas piemērot piesardzīgu pieeju, individuāli atļaujot šādu prasību nepiemērošanu. Noteikumi par konsolidētās uzraudzības iestādes noteikšanu un konsolidācijas un apakškonsolidēšanas metodēm un darbības jomu arī būtu jāpiemēro saskaņā ar ECB norādījumiem.

                     (3)

                     Attiecībā uz likviditātes prasību nepiemērošanu pārrobežu līmenī ECB iesaka specifisku pieeju mazāk nozīmīgām iestādēm, ņemot vērā, ka ne visi ECB norādījumos iekļautie noteikumi pieteikumu novērtēšanai attiecas uz šādām iestādēm.

                     (4)

                     ECB iesaka konsekventu un piesardzīgu pieeju attiecībā uz izvēles iespējām un rīcības brīvību saistībā ar pašu kapitāla prasībām, ievērojot specifikācijas ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļā. Lai atspoguļotu mazāk nozīmīgu iestāžu specifiku saistībā ar kapitāla rezerves pārsnieguma prasību pašu kapitāla samazinājumam, vajadzīgas dažas šo specifikāciju korekcijas.

                     (5)

                     ECB iesaka konsekventu un piesardzīgu pieeju attiecībā uz izvēles iespēju un rīcības brīvību, kas saistītas ar likviditātes prasībām, kurai jāievēro specifikācijas, kas izklāstītas ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļā, jo šīs izvēles iespējas un rīcības brīvība ietekmē likviditātes seguma rādītāja prasību aprēķināšanu, piemēram, norādot režīmu specifiskajām ienākošo un izejošo līdzekļu plūsmām.

                     (6)

                     Attiecībā uz ar tirdzniecības finansējuma ārpusbilances posteņiem saistītu produku izejošajām naudas plūsmām ECB norādījumiem pievienotas specifikācijas, kas ņem vērā jauno ECB politiku, nodrošinot papildu elastību izejošo naudas plūsmu likmju noteikšanā. Tāpēc, lai nodrošinātu konsekvenci izejošo naudas plūsmu likmju piemērošanā tirdzniecības finansējuma ārpusbilances riska darījumiem starp nozīmīgām un mazāk nozīmīgām iestādēm, NKI būtu jāievēro ECB norādījumos iekļautās specifikācijas.

                     (7)

                     Atiiecībā uz izejošo naudas plūsmu likmēm, kuras piemēro stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem, daži faktori kavējuši Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) 2016/445 (ECB/2016/4) (3) 13. pantā minētās rīcības brīvības praktisko piemērošanu, atbilstoši kurai kompetentās iestādes var atļaut iestādēm piemērot 3 % izejošās naudas plūsmas likmi stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem, uz kuriem attiecas noguldījumu garantiju sistēma (NGS), ja iepriekš saņemts Eiropas Komisijas apstiprinājums saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/61 (4) 24. panta 4. un 5. punktu. Vajadzīgi papildu pierādījumi un analīze, lai parādītu, ka priekšlaicīgas pārtraukšanas likme stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem, ko sedz noguldījumu garantiju sistēma, kā minēts Deleģētās regulas (ES) 2015/61 24. panta 5. punktā, būtu zemāka par 3 % jebkurā stresa periodā, kas atbilst scenārijiem, kuri minēti Deleģētās regulas (ES) 2015/61 5. pantā. Tā kā šādu pierādījumu un analīzes nav, Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnē ECB/2017/9 (5) svītrota vispārējā specifikācija par 3 % izejošo naudas plūsmu likmi attiecībā uz to, kā nacionālās kompetentās iestādes izmanto Savienības tiesību aktos paredzētās izvēles iespējas un rīcības brīvību attiecībā uz mazāk nozīmīgām iestādēm. ECB nostāja attiecībā uz šo iespēju izklāstīta ECB norādījumu III sadaļā. Lai nodrošinātu konsekvenci izvēles iespēju un rīcības brīvības izmantošanā attiecībā uz nozīmīgām un mazāk nozīmīgām iestādēm, NKI būtu jāieņem tāda pati nostāja.

                     (8)

                     Attiecībā uz izvēles iespējām un rīcības brīvību saistībā ar sviras rādītāju ECB iesaka konsekventu un piesardzīgu pieeju, kas atbilst ECB norādījumu I sadaļas 3. nodaļā un to II sadaļas 7. nodaļā izklāstītajām specifikācijām.

                     (9)

                     Attiecībā uz izvēles iespējām un rīcības brīvību saistībā ar mātes starpniekuzņēmumiem un iespēju kompetentajām iestādēm atļaut divām vai vairākām iestādēm Savienībā, kas ietilpst vienā un tajā pašā trešās valsts grupā, izveidot divus mātes starpniekuzņēmumus ES saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/36/ES (6) 21.b panta 2. punktu, un attiecībā uz šādas iespējas svarīgumu mazāk nozīmīgu iestāžu gadījumā ECB iesaka NKI pieņemt pieeju, kas atbilst tai, kura izklāstīta ECB norādījumu II sadaļas 9. nodaļā, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

                     (10)

                     Attiecībā uz izvēles iespējām un rīcības brīvību saistībā ar iestāžu pārskatu sniegšanas prasībām, jo īpaši attiecībā uz aktīvu un ārpusbilances posteņu novērtēšanu un atbrīvojumiem no pārskatu sniegšanas, ECB iesaka NKI ievērot ECB norādījumu II sadaļas 8. nodaļā izklāstīto pieeju, lai nodrošinātu gan konsekventu politikas standartu piemērošanu visā vienotajā uzraudzības mehānismā, gan vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

                     (11)

                     Attiecībā uz izvēles iespējām un rīcības brīvību saistībā ar pārvaldību Izvēles iespēju un rīcības brīvības ieteikums būtu jāgroza, lai atspoguļotu tiesību aktu izmaiņas attiecībā uz (jauktu) finanšu pārvaldītājsabiedrību uzraudzības režīmu.

                     (12)

                     Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ECB/2017/10,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

            PIRMĀ DAĻA

            Grozījumi

         Ieteikumu ECB/2017/10 groza šādi:

                     1.

                     ar šādu punktu aizstāj pirmās daļas I iedaļas 2. punktu:

                                 “2.

                                 Definīcijas
                                 Šajā ieteikumā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1024/2013, Regulā (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17), Regulā (ES) Nr. 575/2013, Direktīvā 2013/36 ES, Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2015/61 (*1) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/59/ES (*2).

                        (*1)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/61 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (OV L 11, 17.1.2015., 1. lpp.)."

                        (*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/59/ES (2014. gada 15. maijs), ar ko izveido kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību atveseļošanas un noregulējuma režīmu un groza Padomes Direktīvu 82/891/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/ES, 2012/30/ES un 2013/36/ES, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 173, 12.6.2014., 190. lpp.).”;"

                     2.

                     šādu IIa iedaļu iekļauj otrajā daļā:
                     “IIa

                        Pašu kapitāla prasības

                                 1.

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 78. panta 1. punkta b) apakšpunkts: pašu kapitāla samazinājums – kapitāla rezerves pārsnieguma prasība

                                             1.1.

                                             Pārsnieguma rezerve, kas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 78. panta 1. punkta b) apakšpunktu vajadzīga, lai samazinātu pašu kapitālu, NKI būtu jānosaka, ja ievēroti 78. panta 1. punkta nosacījumi un pēc šādu faktoru izvērtēšanas:

                                                         a)

                                                         vai kredītiestāde, kas veic jebkuru no Regulas (ES) Nr. 575/2013 77. panta 1. punktā minētajām darbībām, triju gadu periodā joprojām turpinātu pārsniegt visjaunākajā piemērojamajā uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesa (UPNP) lēmumā noteiktās kopējās kapitāla prasības vismaz tādā mērā, lai tas atbilstu tajā pašā UPNP lēmumā ietvertajai norādei par nepieciešamo papildu pašu kapitālu;

                                                         b)

                                                         vai kredītiestāde, kas veic jebkuru no Regulas (ES) Nr. 575/2013 77. panta 1. punktā minētajām darbībām, triju gadu periodā joprojām turpinātu pārsniegt Direktīvā 2014/59/ES noteiktās prasības vismaz tādā mērā, ko nacionālā noregulējuma iestāde vai Vienotā noregulējuma valde, vienojoties ar NKI, uzskatītu par nepieciešamu Regulas (ES) Nr. 575/2013 78.a pantā izklāstīto nosacījumu izpildei;

                                                         c)

                                                         plānotā samazinājuma ietekme uz pašu kapitāla atbilstošo līmeni;

                                                         d)

                                                         vai kredītiestāde, kas veic jebkuru no Regulas (ES) Nr. 575/2013 77. panta 1. punktā minētajām darbībām, triju gadu periodā joprojām turpinātu pārsniegt minētās regulas 92. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto sviras rādītāja prasību un papildu pašu kapitāla prasības, kas noteiktas visjaunākajā piemērojamajā UPNP lēmumā, lai novērstu pārmērīgas sviras risku, vismaz tādā mērā, lai tas atbilstu minētajā UPNP lēmumā ietvertajai norādei par nepieciešamo papildu pašu kapitālu, lai novērstu pārmērīgas sviras risku.

                                             1.2.

                                             Pieteikumi par pašu kapitāla samazināšanu, kas saņemti no kredītiestādēm, kuras nav nodrošinājušas iepriekš izklāstītos kapitāla pārsniegumus, tomēr būtu jāapstiprina, izvērtējot katru atsevišķo gadījumu, ja to var pienācīgi pamatot ar pārliecinošiem prudenciāliem argumentiem. Ja netiek ievērota 1.1. punkta b) apakšpunktā paredzētā rezerve, NKI būtu jālūdz nacionālās noregulējuma iestādes vai Vienotās noregulējuma valdes atzinums par to, vai pašu kapitāla samazinājums var apdraudēt Direktīvā 2014/59/ES noteikto pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību izpildi.

                                             1.3.

                                             Gadījumos, kuros 1.1. punkta a) vai d) apakšpunkta vajadzībām uz iestādi neattiecas norādes par nepieciešamo papildu pašu kapitālu, rezervi jānosaka, izvērtējot katru atsevišķo gadījumu un ņemot vērā attiecīgās iestādes konkrētos apstākļus.

                                 2.

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 78. panta 1. punkta otrā daļa: pašu kapitāla samazinājums – vispārīga iepriekšēja atļauja
                                 NKI būtu jāpiešķir vispārīga iepriekšēja atļauja, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 575/2013 78. panta 1. punkta otrajā daļā, ja izpildīti tajā un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 241/2014 (*3) paredzētie nosacījumi. Regulas (ES) Nr. 575/2013 78. panta 1. punkta otrajā daļā noteiktā rezerve NKI būtu jānosaka pēc visu šī ieteikuma IIa iedaļas 1. punktā izklāstīto faktoru izvērtēšanas.

                                 3.

                                 svītro otrās daļas V. iedaļu;

                                 4.

                                 pielikumu aizstāj ar šī ieteikuma pielikumu.

            OTRĀ DAĻA

            Adresāti

         Šis ieteikums ir adresēts iesaistīto dalībvalstu NKI.
         NKI tiek ieteikts piemērot šo ieteikumu ar tā pieņemšanas dienu.

            Frankfurtē pie Mainas, 2022. gada 25. martā

                  ECB prezidente

               Christine LAGARDE

            (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

            (2)  Eiropas Centrālās bankas Ieteikums (2017. gada 4. aprīlis) par kopējiem noteikumiem tam, kā attiecībā uz mazāk nozīmīgām iestādēm nacionālās kompetentās iestādes īsteno dažas Savienības tiesību aktos noteiktās izvēles iespējas un rīcības brīvības (ECB/2017/10) (OV C 120, 13.4.2017., 2. lpp.).

            (3)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) 2016/445 (2016. gada 14. marts) par Savienības tiesību aktos noteikto izvēles iespēju un rīcības brīvības īstenošanu (ECB/2016/4) (OV L 78, 24.03.2016., 60. lpp.).

            (4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/61 (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (OV L 11, 17.1.2015., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2017/697 (2017. gada 4. aprīlis) par to, kā attiecībā uz mazāk nozīmīgām iestādēm nacionālās kompetentās iestādes īsteno Savienības tiesību aktos noteiktās izvēles iespējas un rīcības brīvības (ECB/2017/9) (OV L 101, 13.4.2017., 156. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

            PIELIKUMS
            Ieteikuma ECB/2017/10 pielikumu aizstāj ar šādu:

                     “PIELIKUMS

                                 Izvēles iespējas un/vai rīcības brīvības juridiskais pamats

                                 Ieteiktā pieeja: atbilstība nozīmīgo iestāžu izvēles iespēju un rīcības brīvības regulējumam

                                       Konsolidētā uzraudzība un prudenciālo prasību nepiemērošana

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 7. panta 1.–3. punkts: kapitāla prasību nepiemērošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 1. nodaļas 3. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. panta 1. un 2. punkts: likviditātes prasību nepiemērošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 1. nodaļas 4. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 9. pants: individuāla konsolidācijas metode

                                 ECB norādījumu II sadaļas 1. nodaļas 5. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 10. panta 1. un 2. punkts: prasību nepiemērošana kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi saistītas ar centrālo iestādi

                                 ECB norādījumu II sadaļas 1. nodaļas 6. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 3. punkts: konsolidācijas metodes attiecībā uz uzņēmumiem, kas saistīti Direktīvas 2013/34/ES 22. panta 7. punkta nozīmē

                                 ECB norādījumu III sadaļas 1. nodaļas 1. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 5. punkts: konsolidācijas metodes 18. panta 1. un 4. punktā neminētas līdzdalības vai kapitāla saikņu gadījumā

                                 ECB norādījumu III sadaļas 1. nodaļas 2. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 6. punkts: konsolidācija būtiskas ietekmes un kopīgas pārvaldības gadījumos

                                 ECB norādījumu III sadaļas 1. nodaļas 3. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 7. punkts: konsolidācija

                                 ECB norādījumu II sadaļas 1. nodaļas 8. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 18. panta 8. punkts: konsolidācija

                                 ECB norādījumu III sadaļas 1. nodaļas 4. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 19. panta 2. punkts: neietveršana konsolidācijā

                                 ECB norādījumu II sadaļas 1. nodaļas 9. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 24. panta 2. punkts: aktīvu un ārpusbilances posteņu novērtēšana - Starptautisko finanšu pārskatu standartu izmantošana prudenciāliem mērķiem

                                 ECB norādījumu II sadaļas 1. nodaļas 10. punkts

                                       Pašu kapitāls

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 26. panta 3. punkts: turpmāko emisiju kā 1. līmeņa pamatkapitāla instrumentu klasifikācija

                                 ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļas 3. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 49. panta 1. punkts: līdzdalības apdrošināšanā atskaitījums

                                 ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļas 5. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 49. panta 2. punkts: līdzdalības finanšu sektora iestādēs atskaitījums

                                 ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļas 6. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 54. panta 1. punkta e) apakšpunkts: pirmā līmeņa papildu kapitāla instrumentu, kurus emitējuši meitasuzņēmumi, kas iedibināti trešā valstī, izraisītāja aprēķināšana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļas 7. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 78. panta 3. punkts: pašu kapitāla samazinājums - savstarpējās sabiedrības, krājiestādes un kooperatīvās sabiedrības

                                 ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļas 10. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 78. panta 4. punkts: pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentu samazināšana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļas 11. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 79. panta 1. punkts: pirmā līmeņa papildu kapitāla vai otrā līmeņa kapitāla instrumentu samazināšana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļas 12. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 83. panta 1. punkts: prasību nepiemērošana pirmā līmeņa papildu kapitāla un otrā līmeņa kapitāla instrumentiem, kurus emitējusi īpašam nolūkam dibināta sabiedrība

                                 ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļas 13. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 84. panta 5. punkts: mazākuma līdzdalība iekļauta konsolidētajā pirmā līmeņa kapitālā

                                 ECB norādījumu II sadaļas 2. nodaļas 14. punkts

                                 Direktīvas 2013/36/ES 142. panta 1. punkts: neatbilstība apvienoto rezervju prasībai vai sviras rādītāja rezervju prasībai

                                 ECB norādījumu II sadaļas 11. nodaļas 12. punkts

                                       Kapitāla prasības

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 113. panta 6. punkts: riska svērto riska darījumu summas aprēķināšana - grupas iekšējās rezerves

                                 ECB norādījumu II sadaļas 3. nodaļas 3. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 162. panta 1. punkts: riska darījumu termiņš

                                 ECB norādījumu II sadaļas 3. nodaļas 5. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 225. panta 2. punkts: pašu aplēstās svārstīguma korekcijas

                                 ECB norādījumu II sadaļas 3. nodaļas 6. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 244. panta 2. punkts un 245. panta 2. punkta otrā daļa: būtiska riska pārvešana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 3. nodaļas 9. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 283. panta 3. punkts: Iekšējā modeļa metodes īstenošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 3. nodaļas 8. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 284. panta 4. un 9. punkts: darījuma partnera kredītriska riska vērtības aprēķināšana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 3. nodaļas 9. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 366. panta 4. punkts: valūtas riska kvantitatīvā rādītāja aprēķināšana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 3. nodaļas 13. punkts

                                       Institucionālās aizsardzības shēmas

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. panta 4. punkts: likviditātes prasību nepiemērošana institucionālās aizsardzības shēmām

                                 ECB norādījumu II sadaļas 4. nodaļas 3. punkts

                                       Lielie riska darījumi

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 396. panta 1. punkts: lielo riska darījumu prasību ievērošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 5. nodaļas 3. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 400. panta 2. punkts: lielo riska darījumu prasību ievērošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 5. nodaļas 4. punkts

                                       Likviditāte

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 414. pants: likviditātes prasību ievērošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 3. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 422. panta 8. punkts un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 29. pants: grupas iekšējās likviditātes izejošās plūsmas

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 10. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 425. panta 4. punkts un Deleģētās regulas (ES) 2015/61 34. pants: grupas iekšējās likviditātes ienākošās plūsmas

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 14. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) Nr. 2015/61 8. panta 1. punkts: likvīdo aktīvu turējumu diversifikācija

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 5. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) Nr. 2015/61 8. panta 3. punkta c) apakšpunkts: likvīdo aktīvu pārvaldība

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 6. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) Nr. 2015/61 8. panta 6. punkts: valūtu neatbilstība

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 4. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) 2015/61 17. panta 4. punkts: atbrīvojums no likvidēšanas mehānisma piemērošanas

                                 ECB norādījumu I sadaļas 3. nodaļas 1. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) Nr. 2015/61 23. panta 2. punkts: izejošās naudas plūsmas citiem produktiem un pakalpojumiem

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 7. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) 2015/61 24. panta 4. un 5. punkts: izejošās naudas plūsmas saistībā ar stabiliem privātpersonu vai MVU noguldījumiem

                                 ECB norādījumu III sadaļas 3. nodaļas 1. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) Nr. 2015/61 24. panta 6. punkts: ar noguldījumu garantiju sistēmu nodrošinātu privātpersonu vai MVU noguldījumu multiplikators

                                 ECB norādījumu III sadaļas 3. nodaļas 3. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) Nr. 2015/61 25. panta 3. punkts: augstāki izejošo plūsmu līmeņi

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 8. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) 2015/61 26. pants: izejošās plūsmas ar savstarpēji atkarīgām ienākošajām plūsmām

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 9. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) 2015/61 26. pants: preferenciāls režīms grupā vai institucionālā aizsardzības shēmā

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 10. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) Nr. 2015/61 30. panta 2. punkts: reitingu samazinājumu ierosinātāju papildu nodrošinājuma izejošās plūsmas

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 11. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) Nr. 2015/61 33. panta 2. punkts:ienākošo plūsmu ierobežojums

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 12. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) 2015/61 33. panta 3.–5. punkts: specializētas kredītiestādes

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 13. punkts

                                 Deleģētās regulas (ES) 2015/61 34. pants: ienākošās naudas plūsmas grupas ietvaros vai institucionālajā aizsardzības shēmā

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 14. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 428.b panta 5. punkts: neto stabila finansējuma rādītājs (NSFR) – valūtu neatbilstības ierobežošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 15. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 428.f panta 1. punkts. NSFR – savstarpēji atkarīgi aktīvi un saistības

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 16. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 428.h pants: NSFR – preferenciāls režīms grupā vai institucionālā aizsardzības shēmā

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 17. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 428.p panta 7. punkts. NSFR – nestandarta centrālās bankas operāciju režīms

                                 ECB norādījumu I sadaļas 3. nodaļas 1. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 428.ai pants: NSFR – vienkāršota neto stabila finansējuma rādītāja (vNSFR) piemērošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 6. nodaļas 18. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 428.aq panta 7. punkts: NSFR – nestandarta centrālās bankas operāciju režīms (vNSFR)

                                 ECB norādījumu I sadaļas 3. nodaļas 1. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 8. pants: likviditātes prasību nepiemērošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 4. nodaļas 3. punkts

                                       Svira

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 429.a panta 2. punkts: preferenciāls režīms valsts attīstības bankām

                                 ECB norādījumu II sadaļas 7. nodaļas 3. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 429.a panta 5. punkts: centrālās bankas rezervju izslēgšana no sviras rādītāja aprēķināšanas

                                 ECB norādījumu I sadaļas 3. nodaļas 1. punkts

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 429.b panta 3. punkts: preferenciāls režīms virtuāla naudas kopfonda veidošanas līgumiem

                                 ECB norādījumu II sadaļas 7. nodaļas 4. punkts

                                       Pārskatu sniegšanas prasības

                                 Regulas (ES) Nr. 575/2013 430. panta 11. punkts: prudenciālo prasību un finanšu informācijas pārskatu sniegšana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 8. nodaļas 1. punkts

                                       Piekļuves kredītiestāžu darbībai vispārīgās prasības

                                 Direktīvas (ES) 2013/36/ES 21. panta 1. punkts: prasību nepiemērošana kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi saistītas ar centrālo iestādi

                                 ECB norādījumu II sadaļas 9. nodaļas 1. punkts

                                 Direktīvas (ES) 2013/36/ES 21.b panta 2. punkts: mātes starpniekuzņēmums

                                 ECB norādījumu II sadaļas 9. nodaļas 2. punkts

                                       Pārvaldības kārtība un prudenciālā uzraudzība

                                 Direktīvas 2013/36/ES 88. panta 1. punkta e) apakšpunkts: priekšsēdētāja un izpilddirektora funkciju apvienošana

                                 ECB norādījumu II sadaļas 11. nodaļas 4. punkts

                                 Direktīvas 2013/36/ES 91. panta 6. punkts: papildu direktori, bez izpildfunkcijām

                                 ECB norādījumu II sadaļas 11. nodaļas 5. punkts

                                 Direktīvas (ES) 2013/36/ES 108. panta 1. punkts: iekšējās kapitāla pietiekamības novērtējuma process kredītiestādēm, kuras ir pastāvīgi saistītas ar centrālo iestādi

                                 ECB norādījumu II sadaļas 11. nodaļas 6. punkts

                                 Direktīvas 2013/36/EK 117. pants un 118. pants: sadarbības pienākumi

                                 ECB norādījumu II sadaļas 11. nodaļas 9. punkts

                                 Direktīvas 2013/36/ES 142. pants: kapitāla saglabāšanas plāni

                                 ECB norādījumu II sadaļas 11. nodaļas 12. punkts

               ”


title: Komisijas Ieteikums (ES) 2022/553 (2022. gada 5. aprīlis) par Alternaria toksīnu monitorēšanu pārtikā

text:
               6.4.2022

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 107/90

      KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2022/553
      (2022. gada 5. aprīlis)
      par Alternaria toksīnu monitorēšanu pārtikā
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) Pārtikas aprites kontaminantu ekspertu grupa (CONTAM) 2011. gadā pieņēma zinātnisku atzinumu par riskiem, ko dzīvniekiem un sabiedrības veselībai rada Alternaria klātbūtne pārtikā (1).

                  (2)

                     EFSA publicēja arī jaunāku zinātnisko ziņojumu (2), kurā novērtēta Eiropas iedzīvotāju eksponētība ar uzturu uzņemtiem Alternaria toksīniem. Tā secināja, ka lēstā eksponētība ar uzturu uzņemtiem Alternaria toksīniem, proti, alternariolam, alternariola monometilēterim un tenunazonskābei, pārsniedz relevanto toksicitātes robežvērtību, un tas norāda uz to, ka vajadzīgi papildu dati par savienojumu specifisko toksicitāti.

                  (3)

                     EFSA ieteica savākt vairāk datu par Alternaria toksīnu sastopamību relevantos pārtikas produktos (citu starpā, augļos un augļu produktos, tomātos un produktos uz tomātu bāzes, kā arī graudaugu pārtikā zīdaiņiem un maziem bērniem). Tā kā izmantotās analītiskās metodes ne vienmēr bija pietiekami jutīgas, par lielu daļu datu, kas ietilpst patlaban pieejamā datu kopā, ziņots, ka tie ir “zem kvantitatīvās noteikšanas robežas (LOQ)”; tāpēc EFSA ieteica arī izmantot jutīgākas analītiskās metodes un tā mazināt neskaidrību par eksponētību dažādiem Alternaria toksīniem.

                  (4)

                  Laba lauksaimniecības prakse, labi glabāšanas un transportēšanas apstākļi un laba ražošanas prakse var samazināt vai novērst Alternaria toksīnu klātbūtni pārtikā. Lai varētu konstatēt, kādi pasākumi jāveic nolūkā novērst vai samazināt minēto Alternaria toksīnu klātbūtni šajos pārtikas produktos, tomēr jāiegūst vairāk informācijas par faktoriem, kuru dēļ Alternaria toksīnu līmenis noteiktos pārtikas produktos ir relatīvi augsts.

                  (5)

                  Lai nodrošinātu izprati par to, kad būtu lietderīgi konstatēt, kuru faktoru rezultātā pārtikas produktos ir relatīvi augsts vai pat ievērojams Alternaria toksīnu līmenis, attiecībā uz pārtiku ir nepieciešams noteikt indikatīvas vērtības, kuru pamatā ir EFSA datubāzē pieejamie dati. Līdz šim indikatīvie līmeņi tika noteikti pārtikas produktiem, par kuriem pieejami pietiekami dati par sastopamību.

                  (6)

                  Tāpēc ir lietderīgi ieteikt monitorēt Alternaria toksīnu klātbūtni pārtikā un konstatēt, kuru faktoru dēļ to līmenis noteiktos pārtikas produktos ir augsts.

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

                  (1)

                  Dalībvalstīm ciešā sadarbībā ar pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmējiem būtu jāpārrauga Alternaria toksīnu alternariola, alternariola monometilētera un tenuazonskābes klātbūtne pārtikā, konkrētāk, pārstrādātu tomātu produktos, paprikas pulverī, sezama sēklās, saulespuķu sēklās, koku riekstos, žāvētās vīģēs, kā arī graudaugu pārtikā zīdaiņiem un maziem bērniem. Ja iespējams, būtu jāanalizē arī citi Alternaria toksīni un par rezultātiem būtu jāziņo Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei.

                  (2)

                  Lai nodrošinātu, ka paraugi ir reprezentatīvi, dalībvalstīm būtu jāvadās pēc attiecīgajām Komisijas Regulā (EK) Nr. 401/2006 2006. gada 23. februāris (3) noteiktajām paraugu ņemšanas procedūrām. Kas attiecas uz pārstrādātu tomātu produktiem, paraugi būtu jāņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 401/2006 I pielikuma H daļā (šķidri produkti) vai I daļā (cieti produkti) izklāstītajiem noteikumiem. Ja pārtikas apritē iesaistīts uzņēmējs paraugu ņemšanā atkāpjas no Regulā (EK) Nr. 401/2006 noteiktā, procedūrai vajadzētu būt tādai, kas joprojām ir reprezentatīva konkrētajai partijai.

                  (3)

                  Kas attiecas uz alternariola un alternariola monometilētera noteikšanu, zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētā graudaugu pārtikā LOQ nevajadzētu pārsniegt 2 μg/kg, kurpretim citos pārtikas produktos tam nevajadzētu pārsniegt 4 μg/kg, savukārt tenuazonskābes LOQ nevienā pārtikas produktā nevajadzētu pārsniegt 20 μg/kg.

                  (4)

                  Dalībvalstīm, aktīvi iesaistot pārtikas apritē iesaistītus uzņēmējus, būtu jāveic izmeklēšana, lai konstatētu, kuru faktoru dēļ šie līmeņi pārsniedz indikatīvos līmeņus un kā pārstrāde ietekmē minēto Alternaria toksīnu līmeņus (sk. šā ieteikuma pielikumu).

                  (5)

                  Dalībvalstīm un pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmējiem katru gadu līdz 30. jūnijam būtu par iepriekšējo gadu EFSA jāiesniedz dati, kas saskaņā ar EFSA norādījumiem par pārtikas un dzīvnieku barības standartparaugu aprakstīšanu un EFSA specifiskajām papildprasībām (4) tiek apkopoti vienā datubāzē.

         Briselē, 2022. gada 5. aprīlī

               Komisijas vārdā –

               Komisijas locekle

            Stella KYRIAKIDES

         (1)  EFSA on Contaminants in the Food Chain (CONTAM); Scientific Opinion on the risks for animal and public health related to the presence of Alternaria toxins in feed and food. EFSA Journal 2011; 9(10):2407. (97 lpp.) doi:10.2903/j.efsa.2011.2407. Pieejams šeit: www.efsa.europa.eu/efsajournal.

         (2)  EFSA, Arcella D, Eskola M and Gómez Ruiz JA, 2016. Scientiﬁc report on the dietary exposure assessment to Alternaria toxins in the European population. EFSA Journal 2016; 14(12):4654, 32 lpp. doi:10.2903/j.efsa.2016.4654.

         (3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 401/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes mikotoksīnu līmeņu oficiālai kontrolei pārtikas produktos (OV L 70, 9.3.2006., 12. lpp.).

         (4)  https://www.efsa.europa.eu/en/call/call-continuous-collection-chemical-contaminants-occurrence-data-0

         PIELIKUMS
         Indikatīvs alternariola, alternariola monometilētera un tenuazonskābes līmenis noteiktos pārtikas produktos, kā pamatā ir EFSA datubāzē pieejamie dati, kuru pārsniegšanas gadījumā būtu jāizpēta Alternaria toksīnu klātbūtni izraisošie faktori vai pārtikas pārstrādes radītās sekas. Indikatīvais līmenis nav pārtikas nekaitīguma līmenis.

                     Pārtikas produkts

                     Alternariols (AOH)
                     (μg/kg)

                     Alternariola monometilēteris (AME)
                     (μg/kg)

                     Tenuazonskābe (TeA)
                     (μg/kg)

                     Pārstrādātu tomātu produkti

                     10

                     5

                     500

                     Paprikas pulveris

                     —

                     —

                     10 000

                     Sezama sēklas

                     30

                     30

                     100

                     Saulespuķu sēklas

                     30

                     30

                     1 000

                     Saulespuķu eļļa

                     10

                     10

                     100

                     Koku rieksti

                     —

                     —

                     100

                     Žāvētas vīģes

                     —

                     —

                     1 000

                     Graudaugu pārtika zīdaiņiem un maziem bērniem

                     2

                     2

                     500