               26.3.2021

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 108/141

      P8_TA(2019)0330
      Eiropas Miera nodrošināšanas fonda izveides lēmums
      Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. marta ieteikums Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu Padomei, kas iesniegts ar Komisijas atbalstu, par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (2018/2237(INI))
      (2021/C 108/14)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

                  —

                  ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 1., 16. un 17. IAM, kas paredz miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību veidošanu ilgtspējīgas attīstības nolūkā (1),

                  —

                  ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas loceklēm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 2. marta Regulu (ES) 2015/322 par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (2),

                  —

                  Padomes 2015. gada 27. marta Lēmums (KĀDP) 2015/528, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (4),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2306, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (5),

                  —

                  ņemot vērā Regulai (ES) 2017/2306 pievienoto iestāžu paziņojumu par Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulas (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu, (6) 3.a pantā paredzēto palīdzības pasākumu finansējuma avotiem,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 2. marta Regulu (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (7),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (8), un Padomes 2009. gada 5. maija Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (9),

                  —

                  ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (10),

                  —

                  ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 13. jūnija priekšlikumu Padomei, kas iesniegts ar Komisijas atbalstu, par Padomes lēmumu, ar ko izveido Eiropas Miera nodrošināšanas fondu (HR(2018) 94),

                  —

                  ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra, 2017. gada 9. marta, 2017. gada 22. jūnija, 2017. gada 20. novembra, 2017. gada 14. decembra un 2018. gada 28. jūnija secinājumus,

                  —

                  ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2017. gada 13. novembra, 2018. gada 25. jūnija un 2018. gada 19. novembra secinājumus par drošību un aizsardzību saistībā ar ES globālo stratēģiju,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2017. gada 7. jūnija paziņojumu “Pārdomu dokuments par Eiropas aizsardzības nākotni” (COM(2017)0315),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas un EĀDD 2016. gada 5. jūlija kopīgo paziņojumu “ES mēroga stratēģiska satvara elementi drošības sektora reformas atbalstam”,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2018. gada 18. septembra Īpašo ziņojumu Nr. 20 “Āfrikas miera un drošības sistēma: ES atbalsts ir jāpārorientē”,

                  —

                  ņemot vērā 2015. gada 21. maija rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas finansēšanu (11),

                  —

                  ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (12),

                  —

                  ņemot vērā 2017. gada 13. decembra (13) un 2018. gada 12. decembra (14) rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 113. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0157/2019),

                  A.

                  tā kā ES vēlas kļūt par pasaules mēroga dalībnieku miera veicināšanā, kas cenšas uzturēt starptautisko mieru un drošību un panākt starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību ievērošanu;

                  B.

                  tā kā stratēģiskajā vidē, kas pēdējos gados ir ievērojami pasliktinājusies, ES ir jāuzņemas lielāka atbildība nosargāt pašai savu drošību;

                  C.

                  tā kā ES kaimiņvalstīs pastāvošais problemātiskais drošības klimats pieprasa, lai tai būtu vienota stratēģiskā autonomija, kuru 2016. gada jūnijā Eiropas Savienības globālajā stratēģijā atzina 28 valstu un valdību vadītāji un kuras dēļ ir jāparedz tādi instrumenti, kas pastiprinātu ES spējas saglabāt mieru, novērst konfliktus un nostiprināt starptautisko drošību; tā kā ir atzīts, ka drošas un miermīlīgas sabiedrības ir ilgstošas attīstības priekšnoteikums;

                  D.

                  tā kā Eiropas Miera nodrošināšanas fonda (turpmāk “Fonds”) mērķis ir nevis militarizēt Eiropas Savienības ārējo darbību, bet gan radīt sinerģiju un panākt lielāku efektivitāti, nodrošinot paketes pieeju jau esošajam ārējās darbības operatīvajam finansējumam gadījumos, kad finansēšana no ES budžeta nav iespējama;

                  E.

                  tā kā Līgumā ir noteikts, ka ES un tās iestādes īsteno kopēju ārpolitiku un drošības politiku (KADP), paredzot arī pakāpeniski izveidot kopēju aizsardzības politiku, kas varētu pāraugt kopīgā aizsardzībā saskaņā ar 42. panta noteikumiem, tādējādi stiprinot Eiropas identitāti un neatkarību, lai veicinātu mieru, drošību un progresu Eiropā un pasaulē; tā kā ierosinātais Fonds ir jāvērtē kā progresīvs solis šajā virzienā un PV/AP ir jāmudina turpināt tā turpmāku attīstīšanu un īstenošanu;

                  F.

                  tā kā ES ir pasaulē lielākā attīstības un humānās palīdzības sniedzēja, kas stiprina savu drošības un attīstības pasākumu saikni ar mērķi panākt ilgtspējīgu mieru;

                  G.

                  tā kā būtu jāveicina turpmāka Savienības finansējuma un instrumentu izmantošana, lai uzlabotu sadarbību, attīstītu spējas un nākotnē izvietotu misijas, kā arī saglabātu mieru, novērstu, pārvaldītu un atrisinātu konfliktus un risinātu starptautiskās drošības apdraudējumus; uzsver, ka Fondam būtu jo īpaši jāfinansē Savienības militārās misijas, jāstiprina trešo valstu, reģionālo un starptautisko organizāciju militārās un aizsardzības spējas un jāpalīdz finansēt reģionālu vai starptautisku organizāciju vai trešo valstu vadītas miera atbalsta operācijas;

                  H.

                  tā kā ES pagātnē ir bijis grūti finansēt operācijas, kas skar aizsardzības aspektus; tā kā Parlaments ir vairākkārt uzsvēris nepieciešamību pēc elastīgāka un efektīvāka finansējuma, kas liecina par solidaritāti un apņēmību; tā kā ir vajadzīgi papildu instrumenti un rīki, lai nodrošinātu, ka ES drošības jomā var rīkoties kā pasaules mēroga dalībniece; tā kā jebkuram šādam instrumentam ir jāveic pienācīga parlamentārā uzraudzība un jāpiemēro ES tiesību akti;

                  I.

                  tā kā sieviešu līdzdalība miera procesos ir viena no vismazāk izpildītajām sieviešu, miera un drošības programmas jomām, neraugoties uz to, ka sievietes ir galvenās cietējas drošības un humanitārajās krīzēs un to, ka gadījumos, kad sievietēm ir uzticēta skaidri noteikta loma miera procesos, ir par 35 % lielāka varbūtība, ka vienošanās ilgs vismaz 15 gadus;

                  J.

                  tā kā aizvien vairāk zūd robeža starp iekšējo un ārējo drošību; tā kā ES ir veikusi būtiskus pasākumus, lai palielinātu dalībvalstu savstarpējo sadarbību aizsardzības jomā; tā kā ES vienmēr ir sevi pozicionējusi kā maigo varu un to darīs arī turpmāk; tā kā pašreizējās realitātes izmaiņas, kas rada satraukumu, tomēr prasa, lai ES nepaliktu tikai par “civilo varu”, bet arī attīstītu un stiprinātu savas militārās spējas, kuru izmantošanai vajadzētu būt konsekventai un saskaņotai ar visiem pārējiem ES ārējās darbības pasākumiem; tā kā trešo valstu attīstība nav iespējama bez drošības un miera; tā kā šajā jautājumā liela loma ir militārajam aspektam, jo īpaši valstīs, kurās pilsoniskās iestādes nevar īstenot savus uzdevumus drošības situācijas dēļ; tā kā Fondam ir nepārprotams potenciāls veicināt to, ka ES uzņemas lielākas saistības pret partnervalstīm, un tas palielinās ES ārējās darbības efektivitāti, ļaujot ES nākotnē kļūt par globālu stabilitātes un drošības garantu;

                  K.

                  tā kā ES ārējā darbība nevar būt tikai migrācijas pārvaldība, un visi centieni sadarboties ar trešām valstīm būtu jāīsteno kopā ar pasākumiem cilvēktiesību situācijas uzlabošanai šajās valstīs;

                  L.

                  tā kā ieroču neizplatīšana un atbruņošanās atbilstīgi saistībām, kas izriet no Kodolieroču neizplatīšanas līguma un ar to saistītās EP rezolūcijas par kodoldrošību un kodolieroču neizplatīšanu (15), būtiski samazinās konfliktu uzliesmošanas iespējas un veicinās stabilitātes palielināšanos; tā kā pasaule ir drošāka bez masu iznīcināšanas ieročiem; tā kā ES ir bijusi vadošā dalībniece kodolieroču aizlieguma īstenošanā un tai būtu šī loma jāpaplašina;

                  M.

                  tā kā Līgumos nav paredzēts, ka Savienība īsteno ārējo militāro darbību ārpus KDAP; tā kā patiesi kopēja visu ES dalībvalstu KĀDP paplašina ES ārpolitikas darbības jomu; tā kā vienīgā iespējamā ārējā militārā darbība KDAP ietvaros ir ārpus Savienības īstenotās misijas miera uzturēšanai, konfliktu novēršanai un starptautiskās drošības stiprināšanai saskaņā ar ANO Statūtu principiem, kā tas paredzēts LES 42. panta 1. punktā;

                  N.

                  tā kā līdz šim atbalsts partnervalstu militārajām miera atbalsta operācijām ir sniegts ārpus ES budžeta, izmantojot Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu (APF), kas ir izveidots un finansēts Eiropas Attīstības fonda (EAF) ietvaros; tā kā APF pašlaik ir paredzēts tikai operācijām, ko īsteno Āfrikas Savienība (ĀS) vai Āfrikas reģionālās organizācijas;

                  O.

                  tā kā tiek sagaidīts, ka Fonds nodrošinās Savienībai spēju sniegt tiešu ieguldījumu trešo valstu organizāciju īstenotu miera atbalsta operāciju un attiecīgu starptautisko organizāciju finansēšanā globālā līmenī, neaprobežojoties tikai ar Āfriku vai ĀS;

                  P.

                  tā kā ierosinātais Fonds aizvietos mehānismu Athena un APF; tā kā tas papildinās Iniciatīvu spēju veidošanai drošībai un attīstībai, finansējot ES aizsardzības darbību izmaksas, piemēram, ĀS miera uzturēšanas misijas, savu militāro KDAP operāciju kopīgās izmaksas un partnervalstu militāro spēju veidošanu, kas netiek iekļauts ES budžetā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu;

                  Q.

                  tā kā Fonda finansētajām operācijām ir jāatbilst Pamattiesību hartā nostiprinātajiem principiem un vērtībām un to laikā ir jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības; tā kā ir rūpīgi izvērtē un pārskata operācijas, kas nav definētas kā ētiski pieņemamas no cilvēka drošības, veselības un drošības, brīvības, privātuma, neaizskaramības un cieņas viedokļa;

                  R.

                  tā kā kopīgo izmaksu pašreizējais īpatsvars aizvien vēl ir neliels (saskaņā ar aplēsēm apmēram 5-10 % no visām izmaksām) un ka valstu segtā augstā izmaksu un atbildības daļa militārās operācijās, kuru pamatā ir princips, ka izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts, ir pretrunā solidaritātes un sloga dalīšanas principam un vēl vairāk attur dalībvalstis no aktīvas līdzdalības KDAP operācijās;

                  S.

                  tā kā ierosinātais Fonda gada vidējais finansējums ir 1 500 000 000 EUR, savukārt mehānisma Athena un APF kopējie gada izdevumi svārstās no 250 000 000 līdz 500 000 000 EUR robežās; tā kā priekšlikumā nav ne pienācīgi precizēts, ne garantēts, kādiem nolūkiem tiks paredzēti papildu 1 000 000 000 EUR gadā;

                  T.

                  tā kā tiek sagaidīts, ka Fonds kā ārpusbudžeta instruments, kuru finansē ar dalībvalstu gada iemaksām, kuras nosaka pēc NKI sadales koeficienta, ļaus ES finansēt lielāku kopīgo izmaksu daļu (35–45 %) militārās misijās un operācijās, kā tas pašlaik notiek mehānisma Athena gadījumā; tā kā arī tiek sagaidīts, ka Fonds nodrošinās pastāvīgi pieejamu ES finansējumu, nodrošinot pienācīgu programmu veidošanu attiecībā uz gatavību krīzēm un ļaujot vieglāk īstenot ātru izvietošanu un uzlabojot elastību ātrās reaģēšanas jomā; tā kā Parlaments jau sen ir prasījis vērienīgi integrēt un paplašināt mehānismu Athena, lai to izmantotu arī KDAP misiju un operāciju kopējai finansēšanai; tā kā ierosinātais Padomes lēmums tomēr nav tik saistošs kā APF iekšējais nolīgums, kas nozīmē, ka dalībvalstis var izvēlēties nefinansēt Fonda darbības;

                  U.

                  tā kā ar kopējo izmaksu palielināšanu ierosinātais Fonds pastiprinās dalībvalstu solidaritāti un sloga sadali un mudinās dalībvalstis, jo īpaši tās, kurām trūkst finanšu vai operatīvo resursu, sniegtu ieguldījumu KDAP operācijās;

                  V.

                  tā kā Padome 2018. gada 19. novembra secinājumos ir rezervēti izteikusies par atbalstu Fonda priekšlikumam; tā kā tomēr ir svarīgi strādāt pie tā, lai tiktu pieņemts vērienīgs priekšlikums, kurā būtu visi ierosinātie elementi, tostarp mehānisms Athena;

                  W.

                  tā kā visi Fonda ietvaros īstenotie militārie uzdevumi, piemēram, kopīgas atbruņošanās operācijas, humanitārie un glābšanas uzdevumi, militārās konsultēšanas un palīdzības uzdevumi, konfliktu novēršanas un miera uzturēšanas uzdevumi, kaujas uzdevumi krīzes pārvarēšanai, tostarp miera atjaunošana un stabilizācija pēc konflikta novēršanas, terorisma apkarošana, tostarp atbalstot trešās valstis terorisma apkarošanā to teritorijā, kā izklāstīts LES 43. panta 1. punktā, pilnībā ievērojot cilvēktiesības, ir iekļauti KDAP darbības jomā; tā kā LES 41. panta 2. punktā minētais izņēmums attiecas uz operatīvajiem izdevumiem, kas izriet tikai no šīm militārajām misijām; tā kā citi no KDAP izrietošie operatīvie izdevumi, tostarp izdevumi, kas izriet no jebkuras citas LES 42. pantā minētās darbības, būtu jāfinansē no Savienības budžeta; tā kā Fonda administratīvie izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta;

                  X.

                  tā kā saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu visi no KDAP izrietošie operatīvie izdevumi būtu iekļaujami Savienības budžetā, izņemot izdevumus, kas izriet no operācijām, kuras saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem; tā kā lēmuma priekšlikuma 2. panta a) un d) apakšpunktā ir attiecīgi norādīts, ka Fondam būtu jāfinansē gan “operācijas, kas saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem”, gan “citas Savienības operatīvās darbības, kas saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem”;

                  Y.

                  tā kā Savienība saskaņā ar LES 21. panta 2. punkta d) apakšpunktu nosaka un īsteno kopējo politiku un darbības, kā arī tiecas sasniegt augstu sadarbības līmeni visās starptautisko attiecību jomās, lai veicinātu jaunattīstības valstu ilgtspējīgu ekonomisku, sociālu un vides attīstību un sasniegtu galveno mērķi – izskaust nabadzību;

                  Z.

                  tā kā LESD 208. panta 1. punkta otrajā daļā ir paredzēts, ka: “Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā – tās izskaušana.”; tā kā saskaņā ar šo pašu punktu ir noteikts: “Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā” tā kā šis otrais teikums ir Līguma noteikums, un tādējādi tas ir ES konstitucionāls pienākums, ko dēvē par “politikas saskaņotība attīstībai” (PCD);

                  AA.

                  tā kā ārpus Savienības īstenotās militārās un civilās misijas būtu jānodala viena no otras, lai nodrošinātu, ka civilās misijas finansē tikai no Savienības budžeta;

                  AB.

                  tā kā Savienībai KDAP misiju personālam būtu jāpiešķir norīkotajiem valsts ekspertiem līdzīgs statuss, tādējādi viņiem nodrošinot vienotu statusu un pēc iespējas labāku aizsardzību Savienības Civildienesta noteikumu sistēmā; tā kā visas ar šo statusu saistītās piemaksas un visi ceļa, uzturēšanās un veselības aprūpes izdevumi būtu jāiekļauj Savienības budžetā kā administratīvie izdevumi;

                  AC.

                  tā kā Eiropas Revīzijas palāta ir publicējusi īpašo ziņojumu par Āfrikas miera un drošības sistēmu, ko finansē ar APF, kuru ir ierosināts iekļaut Fondā un paplašināt; tā kā Revīzijas palāta uzskata, ka minētais atbalsts bija nepietiekami prioritizēts un tam ir ierobežota iedarbība; tā kā attiecībā uz ierosinājumu vērienīgi palielināt jaunā Fonda finansējumu būtu pienācīgi jāņem vērā Revīzijas palātas ieteikumi;

                  AD.

                  tā kā kopā ar priekšlikumu netika iesniegts finansiālās ietekmes novērtējums par administratīvajiem izdevumiem; tā kā Fonda administratīvie izdevumi būtiski ietekmē ES budžetu; tā kā Fondā nebūtu ne jāpieņem, ne uz to jānorīko jauni darbinieki papildus personālam, kas pašlaik strādā ar instrumentiem, kas tiks aizvietoti; tā kā sinerģijai, kas radīsies no pašreizējo konkrēto instrumentu apvienošanas vienā administratīvajā struktūrā, būtu jāpalīdz pārvaldīt Fondu plašākā ģeogrāfiskā darbības jomā; tā kā papildu darbinieki būtu jāpieņem darbā vienīgi tad, ja misijas vai pasākuma ieņēmumi ir reāli iekasēti no visām iesaistītajām dalībvalstīm; tā kā ieņēmumu laika ierobežojumu dēļ attiecīgi laika ierobežojumi būtu jāparedz arī to darbinieku darba līgumiem, kuri Fondā pieņemti darbā vai uz to norīkoti konkrētai misijai vai pasākumam; tā kā Fondā nebūtu jāpieņem vai uz to jānorīko darbinieki no dalībvalsts, kas attiecībā uz konkrētu misiju vai pasākumu ir sniegusi oficiālu paziņojumu saistībā ar LES 31. panta 1. punktu;

                  AE.

                  tā kā PV/AP būtu regulāri jāapspriežas ar Parlamentu par visiem KĀDP un KDAP svarīgākajiem aspektiem un galvenajiem lēmumiem un to turpmāko attīstību; tā kā ar Parlamentu būtu jāapspriežas un tas jāinformē laicīgi, lai tas varētu paust savu viedokli un uzdot jautājumus, tostarp arī par PCD, PV/AP un Padomei, pirms ir pieņemti lēmumi vai īstenota izlēmīga rīcība; tā kā PV/AP būtu jāņem vērā Parlamenta viedoklis, tostarp par PCD, un tas jāiekļauj savos priekšlikumos, jāpārskata lēmumi vai lēmumu daļa, kuriem Parlaments nepiekrīt, vai arī šādi priekšlikumi jāatsauc, neskarot iespēju šādā gadījumā iniciatīvu īstenot kādai dalībvalstij, un būtu jāierosina Padomes lēmumi par KDAP, ja Parlaments to ir aicinājis darīt, tā kā Parlamentam katru gadu būtu jārīko debates ar PV/AP par Fonda finansētajām operācijām;

                  1.

                  iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

                              a)

                              nesamazināt dalībvalsts iemaksu Fondā, ja dalībvalsts ir izmantojusi LES 31. panta 1. punktā minēto iespēju, jo tas apdraudētu KNI sadales koeficientu, uz kuru balstās minētais finansēšanas mehānisms un vispārējais Fonda finansējums;

                              b)

                              lēmumā iekļaut atsauci uz Parlamenta budžeta izpildes apstiprinātājiestādes lomu, kā tas pašlaik ir attiecībā uz EAF un tādējādi arī attiecībā uz APF, saskaņā ar attiecīgajiem EAF piemērotajiem finanšu regulas noteikumiem, lai saglabātu Fonda finansētās ES ārējās darbības un citu tās attiecīgo politikas nostādņu konsekvenci atbilstīgi LES 18. pantam un LES 21. panta 2. punkta d) apakšpunktam, kas lasāms kopā ar LESD 208. pantu;

                              c)

                              strādāt pie tāda mehānisma izveides Eiropas Parlamentā, kas, ievērojot stingri noteiktas procedūras, nodrošinās savlaicīgu piekļuvi visai informācijai, tostarp oriģinālajiem dokumentiem, par Fonda gada budžetu, budžeta grozījumiem, pārvedumiem, darbības programmām (tostarp sagatavošanas fāzē), palīdzības pasākumu (tostarp ad hoc pasākumu) īstenošanu, nolīgumiem ar īstenošanas aktoriem un ziņojumiem par ieņēmumu un izdevumu īstenošanu, kā arī gada pārskatiem, finanšu pārskatam, izvērtējuma ziņojumam un Revīzijas palātas gada pārskatam;

                              d)

                              piekrist sniegt piekļuvi visiem konfidenciālajiem dokumentiem Eiropas Parlamenta un Padomes sarunās par atjauninātu iestāžu nolīgumu attiecībā uz Parlamenta piekļuvi jutīgai Padomes informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā;

                              e)

                              nodrošināt, ka visas operācijas, darbības programmas, ad hoc palīdzības pasākumi un citas Fonda finansētās operatīvās darbības nekādā veidā nepārkāpj LES 21. pantā noteiktos pamatprincipus un netiek izmantotas, lai tos pārkāptu, kā arī netiek izmantotas, lai pārkāptu starptautiskās tiesības, jo īpaši starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības;

                              f)

                              noslēgt mehānisma Athena pārskatīšanu, vēlams, līdz šā gada beigām un to organiski iestrādāt Fondā, vienlaikus saglabājot minētā mehānisma darbības efektivitāti un elastību;

                              g)

                              nodrošināt, ka, izdarot priekšlikumā nepieciešamos pielāgojumus, tiek saglabāts efektivitātes pieaugums un lielāka lietderība, ko piedāvā viens instruments;

                              h)

                              iekļaut šādus grozījumus:

                                          —

                                          4. apsvērumā un 1. pantā “kopējā ārpolitika un aizsardzības politika” aizstāt ar “kopējā drošības un aizsardzības politika”;

                                          —

                                          iekļaut šādu jaunu 10.a apsvērumu: “(10a) LES 43. panta 1. punktā minētie militārās konsultēšanas un palīdzības uzdevumi var izpausties kā trešo valstu, reģionālo un starptautisko organizāciju militāro un aizsardzības spēju stiprināšana, lai saglabātu mieru, novērstu, pārvaldītu un atrisinātu konfliktus un novērstu starptautiskās drošības apdraudējumus, vienlaikus stingri ievērojot starptautiskās humanitārās tiesības un cilvēktiesības un kritērijus, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei”;

                                          —

                                          iekļaut šādu jaunu 10.b apsvērumu: “(10b) LES 43. panta 1. punktā minētie konfliktu novēršanas un miera uzturēšanas uzdevumi var izpausties kā ieguldījums reģionālās vai starptautiskās organizācijas vai trešās valsts vadītu miera atbalsta operāciju finansēšanā.”;

                                          —

                                          iekļaut šādu jaunu 10.c apsvērumu: “(10c) operācijās, kuras atbalsta ar ES finansējumu, ir jāņem vērā ANO rezolūcija 1325 par sievietēm, mieru un drošību”;

                                          —

                                          grozīt 2. pantu a) apakšpunktu šādi: “a) sniedzot ieguldījumu tādu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju finansēšanā, kuras ir saistītas ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem”;

                                          —

                                          grozīt 2. panta b) apakšpunktu šādi: “b) trešo valstu, reģionālo un starptautisko organizāciju militāro un aizsardzības spēju stiprināšana, lai saglabātu mieru, novērstu, pārvaldītu un atrisinātu konfliktus un novērstu starptautiskās drošības un kiberdrošības apdraudējumus”;

                                          —

                                          iekļaut 3. pantā šādu jaunu 2.a punktu: “2.a No Savienības budžeta finansēto Fonda administratīvo izdevumu sadalījums pa gadiem informatīvos nolūkos ir izklāstīts I.a pielikumā (jauns).”;

                                          —

                                          grozīt 5. panta c) apakšpunktu šādi: “c) “operācija” ir militāra operācija, kas izveidota saskaņā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku un LES 42. pantu, lai izpildītu LES 43. panta 1. punktā minētos uzdevumus, kas saistīti ar militāriem vai aizsardzības jautājumiem, tostarp uzdevumu, kas uzticēts dalībvalstu grupai saskaņā ar LES 44. pantu”;

                                          —

                                          priekšlikuma 6. panta beigās pievienot jaunu daļu: “Visus KĀDP un jo īpaši KDAP civilos aspektus, aktīvus vai misijas vai to daļas finansē tikai no Savienības budžeta.”;

                                          —

                                          grozīt 7. pantu šādi: “Jebkura dalībvalsts, Augstais pārstāvis vai Augstais pārstāvis ar Komisijas atbalstu var iesniegt priekšlikumus Savienības darbībām saskaņā ar LES V sadaļu, kuras jāfinansē no Fonda līdzekļiem. Augstais pārstāvis par ikvienu šādu priekšlikumu savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu.”;

                                          —

                                          grozīt 10. panta 1. punktu šādi: “Konsekvenci starp Savienības darbībām, ko finansē no Fonda līdzekļiem, un citām Savienības darbībām, kuras veic atbilstīgi citām tās attiecīgajām politikas jomām, nodrošina saskaņā ar LES 21. panta 3. punktu un 26. panta 2. punktu. Savienības darbības, ko finansē no Fonda līdzekļiem, arī atbilst pārējo Savienības politikas jomu mērķiem attiecībā uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām;)”

                                          —

                                          iekļaut 10. pantā šādu jaunu 3.a punktu: “3.a Augstais pārstāvis divreiz gadā ziņo Eiropas Parlamentam par 1. punktā minēto konsekvenci.”;

                                          —

                                          iekļaut 11. pantā šādu jaunu 2.a punktu: “2.a Fondam ir sadarbības koordinators ar Eiropas Parlamentu. Turklāt ģenerālsekretāra vietniekam KDAP un reaģēšanai krīzes situācijās reizi gadā ir jāapmainās ar viedokļiem ar attiecīgo Parlamenta struktūru, lai sniegtu regulārus informatīvus ziņojumus.”;

                                          —

                                          grozīt 12. panta 1. punktu šādi: “Tiek izveidota Fonda komiteja (turpmāk “Komiteja”), kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts. Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Komisijas pārstāvjus aicina apmeklēt Komitejas sanāksmes bez piedalīšanās Komitejas balsošanā. Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) pārstāvjus var uzaicināt apmeklēt Komitejas sanāksmes, lai apspriestu ar EAA darbības jomu saistītus jautājumus bez piedalīšanās vai klātbūtnes Komitejas balsošanā. Eiropas Parlamenta pārstāvjus var uzaicināt apmeklēt Komitejas sanāksmes bez piedalīšanās vai klātbūtnes Komitejas balsošanā.”;

                                          —

                                          grozīt 13. panta 8. punktu šādi: “8. Administrators nodrošina savu funkciju nepārtrauktību, izmantojot 9. pantā minētās EĀDD kompetentās militārās struktūrvienības administratīvo struktūru.”;

                                          —

                                          iekļaut 13. pantā šādu jaunu 8.a punktu: “8.a Administrators piedalās informatīvu ziņojumu sniegšanā Eiropas Parlamentam.”;

                                          —

                                          iekļaut 16. pantā šādu jaunu 8.a punktu: “8.a Operāciju komandieri piedalās informatīvu ziņojumu sniegšanā Eiropas Parlamentam.”;

                                          —

                                          grozīt 34. panta 1. punktu šādi: “Administrators iesniedz Komitejai priekšlikumu par Fonda iekšējā revidenta un vismaz viena iekšējā revidenta vietnieka iecelšanu uz četru gadu termiņu, ko var atjaunot, kopējam laikposmam nepārsniedzot astoņus gadus. Iekšējiem revidentiem jābūt nepieciešamajām profesionālajām kvalifikācijām un jāsniedz pietiekamas drošības, objektivitātes un neatkarības garantijas. Iekšējais revidents nevar būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis; iekšējais revidents nevar piedalīties finanšu pārskatu sagatavošanā.”;

                                          —

                                          grozīt 47. panta 4. punktu šādi: ‘4. Komiteja, ņemot vērā operācijas vajadzības, cilvēktiesības, drošību un novirzīšanas riska novērtējumu attiecībā uz sertificētu galalietojumu un galalietotājiem un finansiālus kritērijus, apstiprina to, kā pēc operācijas beigām izmantos kopīgi finansēto aprīkojumu un infrastruktūru. Izmantojums pēc operācijas beigām var būt šāds:

                                                      i)

                                                      ar Fonda starpniecību infrastruktūru pārdod vai nodod uzņēmējvalstij, dalībvalstij vai trešai personai;

                                                      ii)

                                                      ar Fonda starpniecību aprīkojumu pārdod dalībvalstij, uzņēmējvalstij vai trešai personai, vai to uzglabā un uztur Fonds, dalībvalsts vai minētā trešā persona, lai to varētu izmantot kādā turpmākā operācijā.";

                                          —

                                          grozīt 47. panta 6. punktu šādi:“6. Veicot pārdošanu vai nodošanu uzņēmējvalstij vai trešai personai, būtu jāievēro starptautiskās tiesības, tostarp attiecīgie cilvēktiesību noteikumi un kaitējuma nenodarīšanas principi, attiecīgie spēkā esošie drošības noteikumi un stingri jāievēro kritēriji, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei.”;

                                          —

                                          grozīt 48. panta 1. punktu šādi: “Augstais pārstāvis var iesniegt Padomei iespējamas rīcības programmas vai iespējama ad hoc palīdzības pasākuma koncepciju. Augstais pārstāvis par jebkādu šādu koncepciju informē Eiropas Parlamentu.”;

                                          —

                                          grozīt 49. panta 1. punktu šādi: “Rīcības programmas apstiprina Padome pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma. Eiropas Parlamentu informē par apstiprinātajām rīcības programmām, tiklīdz tās ir pieņēmusi Padome.”;

                                          —

                                          grozīt 50. panta 3. punktu šādi: “Ja pieprasījums neattiecas uz esošo rīcības programmu darbības jomu, Padome pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma var apstiprināt ad hoc palīdzības pasākumu. Eiropas Parlamentu informē par apstiprinātajiem ad hoc palīdzības pasākumiem, tiklīdz tos ir pieņēmusi Padome;”

                                          —

                                          iekļaut 52. panta 2. punktā šādu jaunu fa) apakšpunktu: “fa) dara pieejamu detalizētu sarakstu, kurā uzskaitīts Fonda finansētais aprīkojums;”

                                          —

                                          grozīt 53. panta 1. punkta b) apakšpunktu šādi: “b) efektīvi nodrošinātas attiecīgās trešās valsts bruņotajiem spēkiem, ar noteikumu, ka ir izvērtēta atbilstība kritērijiem, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei;”;

                                          —

                                          grozīt 53. panta 1. punkta d) apakšpunktu šādi: “d) izmantotas atbilstoši Savienības politikai, pienācīgi ņemot vērā starptautiskās tiesības, jo īpaši cilvēktiesības, un galalietotāju sertifikātus, konkrēti tālāknodošanas gadījumā;”;

                                          —

                                          grozīt 53. panta 1. punkta e) apakšpunktu šādi: “e) pārvaldītas, ievērojot to lietošanas, pārdošanas vai nodošanas ierobežojumus vai sašaurinājumus, kurus ir noteikusi Padome vai Komiteja, un saskaņā ar attiecīgajiem galalietotāja sertifikātiem, kā arī kritērijiem, kas noteikti Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, un Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei;”

                                          —

                                          grozīt 54. panta 1. punktu šādi: “Visi īstenotāji, kuriem ir uzticēta Fonda finansētu izdevumu īstenošana, ievēro pareizas finanšu pārvaldības un pārredzamības principus un pienācīgi ņem vērā ES pamatvērtības un starptautiskās tiesības, ir veikuši vajadzīgos riska novērtējumus un galalietojuma pārbaudes un nodrošina ES pamatvērtību un starptautisko tiesību ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām un kaitējuma nenodarīšanas principiem. Attiecībā uz visiem šādiem īstenotājiem pirms tam veic riska novērtējumu, lai noteiktu iespējamos cilvēktiesību un pārvaldības riskus.”;

                  2.

                  Sniedz Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos šādus ieteikumus:

                              a)

                              apspriesties ar Parlamentu par ierosinātajiem grozījumiem un nodrošināt, ka saskaņā ar LES 36. pantu tiek ievērots Parlamenta viedoklis;

                              b)

                              saskaņā ar LES 36. pantu pilnībā ņemt vērā Parlamenta viedokli, sagatavojot priekšlikumus daudzgadu darbības programmām vai ad hoc palīdzības pasākumiem, tostarp atsaucot priekšlikumus, kuriem Parlaments nepiekrīt;

                              c)

                              sniegt pilnīgu lēmuma finanšu ietekmes novērtējumu, ņemot vērā tā ietekmi uz ES budžetu, jo īpaši norādot nepieciešamību pēc papildu personāla;

                              d)

                              ar Fondu saistītus Padomes lēmumu projektus iesniegt Parlamentam apspriešanai tad, kad tie tiek iesniegti Padomei vai Politikas un drošības komitejai, lai Parlamentam būtu laiks sniegt savu viedokli; aicina PV / AP grozīt Padomes lēmumu projektus, ja to lūdz Parlaments;

                              e)

                              saskaņā ar LES 18. pantu nodrošināt papildināmību ar jau esošajiem fondiem, programmām un instrumentiem, Fonda konsekvenci attiecībā uz visiem citiem ES ārējās darbības aspektiem, jo īpaši attiecībā uz Iniciatīvu spēju veidošanai drošībai un attīstībai un ierosināto kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, kas visos gadījumos būtu jāīsteno plašākā drošības sektora reformas programmā, kurā ir jābūt spēcīgiem labas pārvaldības elementiem, noteikumiem ar dzimumu saistītas vardarbības likvidēšanai un kura jo īpaši paredz drošības sistēmas civilo pārraudzību un bruņoto spēku demokrātisku kontroli;

                              f)

                              sniegt regulāras atsauksmes Parlamentam par panākto progresu Rezolūcijas 1325 par sievietēm, mieru un drošību īstenošanā un apspriesties ar Parlamentu par ieteicamo dzimumu līdztiesības komponentu, kas koncentrētos uz sieviešu lomu konfliktu novēršanā un risināšanā, pēckonfliktu rekonstrukcijā un miera sarunās, kā arī regulārus novērtējumus par pasākumiem, kas veikti, lai konflikta situācijās no vardarbības pasargātu neaizsargātas personas, tostarp sievietes un meitenes;

                              g)

                              saskaņā ar LES 18. pantu nodrošināt Fonda konsekvenci attiecībā uz visiem citiem ES ārējās darbības aspektiem, tostarp attīstības un humānās palīdzības politiku, ar mērķi veicināt attiecīgo trešo jaunattīstības valstu attīstību un samazināt un izskaust šajās valstīs valdošo nabadzību;

                  3.

                  uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, kā arī informācijai Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

         (1)  https://sustainabledevelopment.un.org/.

         (2)  OV L 58, 3.3.2015., 1. lpp.

         (3)  OV L 84, 28.3.2015., 39. lpp.

         (4)  OV L 77, 15.3.2014., 1. lpp.

         (5)  OV L 335, 15.12.2017., 6. lpp.

         (6)  OV L 335, 15.12.2017., 6. lpp.

         (7)  OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp.

         (8)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

         (9)  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.

         (10)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

         (11)  OV C 353, 27.9.2016., 68. lpp.

         (12)  OV C 224, 27.6.2018., 18. lpp.

         (13)  OV C 369, 11.10.2018., 36. lpp.

         (14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0514.

         (15)  OV C 215, 19.6.2018., 202. lpp.


title: Komisijas Ieteikums (ES) 2021/554 (2021. gada 30. marts) par to paziņojumu formu, saturu, termiņiem un detalizāciju, kas sniedzami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 32. pantā noteiktajām procedūrām

text:
               31.3.2021

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 112/5

      KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2021/554
      (2021. gada 30. marts)
      par to paziņojumu formu, saturu, termiņiem un detalizāciju, kas sniedzami saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi 32. pantā noteiktajām procedūrām
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (1) (“Kodekss”) un jo īpaši tās 34. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar Kodeksu valstu regulatīvajām iestādēm (VRI) jāveicina iekšējā tirgus attīstība, pārredzami sadarbojoties savā starpā, ar Komisiju un ar Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC), kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1971 (2), lai nodrošinātu Kodeksa konsekventu piemērošanu visās dalībvalstīs.

                  (2)

                  Lai nodrošinātu, ka valsts līmenī pieņemti lēmumi negatīvi neietekmē elektronisko sakaru iekšējo tirgu un tiesiskā regulējuma mērķus, VRI ir jāpaziņo Komisijai, BEREC un citu dalībvalstu VRI par pasākumu projektiem, kas minēti Kodeksa 32. panta 3. punktā. Tādējādi šāds paziņojums ir būtiska procedūras prasība. Līdz ar to šīs prasības neievērošana, tostarp tādu lēmumu projektu gadījumā, ar kuriem precizē vai groza iepriekš paziņotus regulatīvos pienākumus, var novest pie pasākuma atcelšanas saskaņā ar valsts tiesību aktiem (3).

                  (3)

                  Kodeksa 32. un 33. pantā ir noteiktas konkrētas procedūras un saistoši termiņi uzskatu par paziņojumiem sniegšanai.

                  (4)

                  Lai nodrošinātu sadarbības un apspriešanas mehānisma efektivitāti un lai veicinātu juridisko noteiktību, ar Ieteikumu 2003/561/EK (4) tika ieviesti ieteikumi par galvenajiem procesuālajiem aspektiem saistībā ar paziņojumiem, ko sniedz saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem. Ieteikums 2003/561/EK vēlāk tika aizstāts ar Komisijas Ieteikumu 2008/850/EK (5), lai vēl vairāk vienkāršotu un uzlabotu norādes par ziņošanas procesu. Piemērojamās norādes ar šo ieteikumu tiek atjauninātas, lai atspoguļotu jaunāko praksi un ņemtu vērā Kodeksa noteikumus.

                  (5)

                  Pirmspaziņošanas saziņa, kurā pirms oficiālas paziņošanas apspriež formālus un saturiskus jautājumus par pasākumu projektiem, ir izrādījusies ļoti noderīga gan Komisijai, gan VRI, kas to bieži ir pieprasījušas. Šādas saziņas laikā VRI ir iespēja iepazīstināt ar pasākumu projektiem un atklāti diskutēt ar Komisijas dienestiem par ierosinātajiem valsts pasākumiem. Tādēļ VRI būtu jāmudina pieprasīt pirmspaziņošanas saziņu pēc iespējas agrāk, pirms vai/un pēc apspriešanās valsts līmenī, jo īpaši attiecībā uz pasākumu projektiem saistībā ar tirgus pārskatiem.

                  (6)

                  Saziņa starp Komisijas dienestiem un paziņojošajām VRI ir paredzēta dažādos paziņošanas procesa posmos, tostarp, kad Komisijas dienesti pieprasa papildu informāciju no VRI vai tūlīt pēc tam, kad Komisija pieņem vēstules ar vai bez piezīmēm vai lēmumus, ar ko uzsāk padziļinātu izpētes posmu.

                  (7)

                  Kodekss ļauj VRI jebkurā laikā atsaukt paziņoto pasākuma projektu. Ja paziņotais pasākuma projekts tiek atsaukts sākotnējā viena mēneša laikā, paziņotais pasākums vienmēr tiek izņemts no reģistra drošajā elektroniskajā saskarnē (6). Tomēr, ja paziņotais pasākuma projekts tiek atsaukts tikai pēc tam, kad Komisija ir izdevusi lēmumu, ar kuru VRI tiek pieprasīts atsaukt šo pasākuma projektu saskaņā ar Kodeksa 32. panta 6. punkta a) apakšpunktu, sākotnēji paziņotais pasākums pārredzamības nolūkos paliek drošajā elektroniskajā saskarnē. Abos gadījumos paziņojumu par atsaukšanu publicē drošās elektroniskās saskarnes publiskajā sadaļā.

                  (8)

                  Lai VRI sniegtu turpmākas norādes par pasākumu projektu saturu, šajā ieteikumā tiek norādīts konkrēts informācijas minimums, kas būtu jāsniedz par pasākumu projektu saturu, lai tos varētu pienācīgi novērtēt. Tam būtu arī jāsamazina informācijas apjoms, ko Komisija pēc tam pieprasa paziņojuma novērtēšanas laikā.

                  (9)

                  Ir jāņem vērā vajadzība gan nodrošināt efektīvu novērtēšanu, gan iespējami vienkāršot administratīvās procedūras. Šajā ziņā paziņošanas mehānisms attiecīgajām personām nedrīkstētu radīt nekādu nevajadzīgu administratīvu slogu. Lai palīdzētu vienkāršot paziņotā pasākuma projekta izskatīšanu, ko veic Komisija, BEREC un citas VRI, kā arī paātrinātu šo procesu, VRI paziņošanas vajadzībām būtu jāizmanto veidlapu kopums.

                  (10)

                  Lai uzlabotu paziņota pasākuma projekta pārredzamību un veicinātu informācijas apmaiņu par šādiem pasākumiem starp VRI, BEREC un Komisiju, gan standarta, gan saīsinātajā paziņojuma veidlapā, kuras dara publiski pieejamas, būtu jāiekļauj paziņotā pasākuma projekta galveno elementu apkopojošs apraksts. Minēto veidlapu veidnēs norādīts, ka veidnes iedaļās prasītā informācija būtu jāsniedz attiecīgā gadījumā, kas nozīmē, ka ne vienmēr var būt jāsniedz visa informācija.

                  (11)

                  Lai visām iesaistītajām pusēm samazinātu administratīvo slogu, dažām tādu pasākumu projektu kategorijām, kuros ietvertie pasākumi atkārtojas un/vai kuriem ir tehnisks raksturs, būtu jāizmanto saīsināta paziņojuma veidlapa. VRI bieži groza iepriekš noteikto tiesiskās aizsardzības līdzekļu tehniskās detaļas, lai ņemtu vērā izmaiņas attiecīgajos ekonomiskajos rādītājos vai faktoros (piemēram, iekārtu izmaksu, darbaspēka izmaksu, inflācijas līmeņa vai nekustamā īpašuma nomas likmju izmaiņas) vai lai atjauninātu prognozes vai pieņēmumus. Izmantojot saīsināto paziņojuma veidlapu, būtu jāpaziņo tikai tādas informācijas izmaiņas vai atjauninājumi, kas nemaina iepriekš pastāvošo tiesiskās aizsardzības līdzekļu būtību vai vispārējo darbības jomu. Šāda veida pasākumu projektu novērtēšana, visticamāk, būs mazāk sarežģīta. Tāpēc, kā tas noticis jau iepriekš, Komisija to var pabeigt īsākā laikposmā nekā viens mēnesis. Komisijas iepriekšējā prakse liecina arī, ka, novērtējot šāda veida pasākumu projektus, Komisijai bieži nav piezīmju, ko iesniegt VRI saskaņā ar Kodeksa 32. panta 3. punktu. Tāpēc ieteikumā ir precizēts, kādos gadījumos var izmantot saīsināto paziņojuma veidlapu.

                  (12)

                  Savukārt par svarīgām izmaiņām to tiesiskās aizsardzības līdzekļu būtībā vai darbības jomā, kam ir ievērojama ietekme uz tirgu, piemēram, par izmaksu vai cenu aprēķināšanai izmantoto metodoloģiju grozījumiem (7) un par izmaksu pakāpeniskas samazināšanas vai cenu līmeņu izmaiņu noteikšanu (izņemot cenu atjauninājumus, kas vienkārši atspoguļo izmaiņas attiecīgajos iepriekš aprakstītajos ekonomiskajos rādītājos vai faktoros) būtu jāziņo, izmantojot standarta paziņojuma veidlapu.

                  (13)

                  Attiecīgā gadījumā paziņojuma veidlapu kopumā būtu jāiekļauj arī norādes par paziņojumu saturu saistībā ar jaunajiem noteikumiem, kas ieviesti ar Kodeksu. Tas jo īpaši ietver paziņojumus, uz kuriem attiecas Kodeksa 61. un 76. pants (simetriski piekļuves pienākumi un kolektīvo ieguldījumu piedāvājumi) un Kodeksa 78.–81. pants (brīvprātīga nošķiršana, saistības, vairumtirdzniecības uzņēmumi un pāreja no mantotās infrastruktūras).

                  (14)

                  Mehānisms, kas ļauj Komisijai pieprasīt VRI atsaukt plānotos pasākumus attiecībā uz tirgus noteikšanu un uzņēmumu atzīšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū, ja šādi pasākumi radītu šķēršļus iekšējam tirgum vai būtu nesaderīgi ar Savienības tiesību aktiem, ir ievērojami veicinājis konsekventu regulatīvo pieeju dalībvalstīs. Mehānisms ir izrādījies efektīvs, lai precizētu apstākļus, kādos būtu jāpiemēro ex ante regulējums.

                  (15)

                  Pieredze, kas gūta iekšējā tirgus procedūrā atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK (8) 7. un 7.a pantam, liecina – ja līdzīgos tirgus apstākļos VRI tiesiskās aizsardzības līdzekļus piemēro nekonsekventi, tas var apdraudēt elektronisko sakaru iekšējo tirgu.

                  (16)

                  Ja BEREC piekrīt Komisijas bažām, Kodekss tai piešķir jaunas pilnvaras pieprasīt VRI atsaukt pasākumu projektus, kas saistīti ar i) pienākumu paplašināšanu aiz pirmā koncentrācijas vai sadales punkta, lai novērstu lielus un ilglaicīgus ekonomiskos vai fiziskos replicēšanas šķēršļus (Kodeksa 61. panta 3. punkts), vai ii) jaunu ļoti augstas veiktspējas tīklu (VHCN) regulatīvo režīmu (Kodeksa 76. pants).

                  (17)

                  Lai sasniegtu Kodeksa 3. pantā noteiktos vispārīgos mērķus, jo īpaši mērķus likvidēt atlikušos iekšējā tirgus šķēršļus un veicināt regulatīvo paredzamību, ir būtiski pilnībā ievērot Kodeksa 32. pantā noteikto paziņošanas mehānismu.

                  (18)

                  Lai uzlabotu 32. pantā paredzētā konsultāciju mehānisma pārredzamību un efektivitāti, Komisijai, citām VRI un BEREC būtu jāspēj viegli verificēt, vai un kā paziņojusī VRI ir ņēmusi vērā piezīmes, kas sniegtas par paziņoto pasākuma projektu. Šajā nolūkā, kad VRI pēc piezīmju saņemšanas no Komisijas, BEREC vai citām VRI paziņo tām par pieņemto pasākumu, tai būtu jāprecizē veids, kādā tā maksimāli ņēmusi vērā šīs piezīmes.

                  (19)

                  VRI pieprasījumos pagarināt termiņu jaunas tirgus analīzes paziņošanai saskaņā ar Kodeksa 67. panta 5. punktu jāietver pietiekama un pamatota informācija, lai Komisija varētu novērtēt, vai piešķirt prasīto pagarinājumu.

                  (20)

                  Saskaņā ar Kodeksa 34. pantu BEREC atzinumu par šo ieteikumu (9) sniedza 2021. gada 12. februārī,

            AR ŠO IESAKA.

         Saziņas kanāli

                  1.

                  VRI tiek mudinātas izmantot iespēju pirmspaziņošanas sanāksmē (tostarp izmantojot telefonsarunu vai videokonferenci, ja tā ir ērtāk) ar Komisijas dienestiem neformāli apspriest sākotnējos konstatējumus vai jautājumus, kas saistīti ar turpmākiem pasākumu projektiem. Šāda pirmspaziņošanas saziņa būtu jāveicina pirms un/vai pēc apspriešanās valsts mērogā, kas paredzēta Kodeksa 23. panta 1. punktā. Tā ir īpaši svarīga saistībā ar pasākumu projektiem, ko veido tirgus pārskati, un būtiska arī saistībā ar tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Šādos gadījumos, jo īpaši, ja pēc sabiedriskās apspriešanas pasākuma projektā tiek veiktas ievērojamas izmaiņas, pirms oficiāli paziņot par šādiem pasākumiem saskaņā ar Kodeksa 32. panta 3. punktu, ir ieteicams veikt papildu pirmspaziņošanas saziņu.

                  2.

                  VRI būtu jāiesniedz paziņojumi, izmantojot Komisijas norādīto drošo elektronisko saskarni.

                  3.

                  Ja tehnisku vai citu iemeslu dēļ ar paziņojumu saistītos dokumentus nevar augšupielādēt drošajā elektroniskajā saskarnē, VRI drīkst nosūtīt dokumentus Komisijai pa elektronisko pastu. Tomēr citas VRI un BEREC var piekļūt šiem dokumentiem drošajā elektroniskajā saskarnē, kur Komisija tos nekavējoties saglabā. Tiklīdz tas ir tehniski iespējams, VRI visi dokumenti, kas izņēmuma kārtā nosūtīti pa elektronisko pastu, būtu jāaugšupielādē drošajā elektroniskajā saskarnē.

                  4.

                  Pēc paziņojuma augšupielādes drošajā elektroniskajā saskarnē (reģistrācija) Komisija drīkst nosūtīt VRI informācijas vai precizējuma pieprasījumu saskaņā ar Kodeksa 20. panta 2. punktu. Tiek ieteikts, ka pieprasīto informāciju VRI iesniedz trīs darbdienu laikā (10), ja tā ir viegli pieejama. VRI būtu jāinformē Komisijas dienesti par jebkādām problēmām, kas varētu apgrūtināt šā termiņa ievērošanu.

                  5.

                  Ja kādai citai VRI vai BEREC ir piezīmes par paziņojumu, tā drīkst sniegt šādas piezīmes jebkurā tās izvēlētā oficiālajā valodā, kas visām pārējām VRI var atvieglot to būtības izpratni. Piezīmes būtu elektroniski jānosūta Komisijai, BEREC un pārējām VRI, vēlams, augšupielādējot tās Komisijas drošās elektroniskās saskarnes publiskajā sadaļā.

                  6.

                  VRI būtu jākonstatē un jāizrediģē jebkāda konfidenciāla informācija un jāpieprasa labot visas kļūdas Komisijas vēstulē ar vai bez piezīmēm trīs darbdienu laikā, pirms to publicē Komisijas drošās elektroniskās saskarnes publiskajā sadaļā.

                  7.

                  VRI jebkurā laikā drīkst nolemt atsaukt paziņoto pasākuma projektu. Šādā gadījumā VRI drošajā elektroniskajā saskarnē būtu jāaugšupielādē atsaukšanas paziņojums.

                  8.

                  Ja VRI pieņem pasākuma projektu, par kuru iepriekš paziņots saskaņā ar Kodeksa 32. panta 3. punktu, tad pēc tam, kad tā saņēmusi piezīmes no Komisijas, BEREC vai citas VRI, tai būtu jāpaziņo Komisijai, BEREC un citām VRI gan pieņemtais pasākums, gan tas, kā tā maksimāli ņēmusi vērā sniegtās piezīmes. Lai uzlabotu pārredzamību un atvieglotu pieņemto pasākumu paziņošanas procedūras, VRI būtu jāpaziņo Komisijai par pieņemtajiem pasākumiem, aizpildot IV pielikumā iekļauto veidlapu un iesniedzot to kopā pieņemto pasākumu.

         Paziņojumu detalizācija

                  9.

                  Paziņojumi būtu jāiesniedz jebkurā no Savienības oficiālajām valodām. Standarta paziņojuma veidlapa (I un II pielikums) vai saīsinātā paziņojuma veidlapa (III pielikums), kopā sauktas par “paziņojuma veidlapu kopumu”, un paziņojums par pieņemtajiem pasākumiem (IV pielikums) drīkst būt jebkurā oficiālajā valodā, kas var sekmēt saziņu starp VRI un BEREC.

                  10.

                  VRI paziņotie pasākumu projekti būtu pienācīgi jāpamato, un tiem būtu jāpievieno visi citi dokumenti, kas vajadzīgi pasākuma novērtēšanai. Visai informācijai, ko sniedz VRI, vajadzētu būt pilnīgai un apkopotai paziņojuma veidlapā.

                  11.

                  Lai uzlabotu paziņošanas mehānisma efektivitāti, palielinātu juridisko noteiktību VRI un tirgus dalībniekiem un nodrošinātu regulatīvo pasākumu savlaicīgu īstenošanu, ir vēlams, lai VRI paziņojumā, kas ietver tirgus analīzi, ja iespējams, būtu iekļauti arī VRI ierosinātie tiesiskās aizsardzības līdzekļi konstatēto tirgus nepilnību risināšanai. Ja pasākuma projekts attiecas uz tirgu, kurā ir konstatēta konkurence, un attiecībā uz minēto tirgu jau pastāv tiesiskās aizsardzības līdzekļi, paziņojumā būtu jāiekļauj arī priekšlikums par šādu pienākumu atcelšanu.

                  12.

                  Paziņojuma veidlapu kopums nav paredzēts, lai aizstātu paziņoto pasākuma projektu, bet to pareizai izmantošanai būtu jāļauj Komisijai, BEREC un citu dalībvalstu VRI verificēt, ka paziņotajā pasākuma projektā patiešām ir iekļauta visa informācija, kas vajadzīga to uzdevumu veikšanai saskaņā ar Kodeksa 32. un 33. pantu un tajos noteiktajos termiņos.

                  13.

                  VRI būtu jāsniedz pieprasītā informācija attiecīgajās paziņojuma veidlapas iedaļās ar mijnorādēm uz paziņotā pasākuma projekta to daļu, kurā šī informācija ir atrodama.

                  14.

                  VRI tiek mudinātas jau iepriekš apspriest ar Komisiju, jo īpaši neoficiālas pirmspaziņošanas saziņas laikā, jautājumus par to, vai uz konkrēto valsts pasākumu attiecas Kodeksa 32. panta 3. punkts, un par plānoto paziņojumu formu vai saturu. Līdz ar to VRI tiek mudinātas apspriesties ar Komisiju par jebkuru paziņojuma veidlapu kopuma aspektu vai jautājumu un jo īpaši par to, kāda veida informācija tām jāsniedz.

         Paziņošana, izmantojot paziņojuma standarta paziņojuma veidlapu

                  15.

                  Pasākumu projekti būtu jādara pieejami Komisijai, BEREC un citām VRI, pievienojot pienācīgi aizpildītu standarta paziņojuma veidlapu, kas noteikta I un II pielikumā, izņemot šā ieteikuma 18. punktā minētos gadījumus.

                  16.

                  Paziņotajā pasākuma projektā attiecīgā gadījumā būtu jāiekļauj katrs no šiem elementiem:

            a)
            Informācija, kas nepieciešama visos paziņojumos, kuriem izmanto standarta paziņojuma veidlapu

                  1.

                  VRI veiktās iepriekšējās sabiedriskās apspriešanas datumi un rezultāti.

                  2.

                  Valsts konkurences iestādes izdotais atzinums, ja tāds ir.

            b)
            papildu informācija, kas nepieciešama paziņojumos par pasākuma projektu saistībā ar tirgus analīzi un tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanu (Kodeksa 64., 67. un 68. pants)

                  1.

                  Konkrētais produkta vai pakalpojuma tirgus (11), it sevišķi to produktu un pakalpojumu apraksts, kuri iekļaujami konkrētajā tirgū vai izslēdzami no tā uz pieprasījuma puses un piedāvājuma puses aizvietojamības pamata. Ja tirgus analīzes vajadzībām pasākuma projektā ir definēts konkrēts tirgus, kas atšķiras no Komisijas Ieteikumā (ES) 2020/2245 (12) minētajiem, VRI būtu jāpierāda, ka ir izpildīti Kodeksa 67. panta 1. punktā noteiktie kritēriji.

                  2.

                  Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, tostarp konkurences nosacījumu izsvērta analīze uz pieprasījuma puses un piedāvājuma puses aizvietojamības pamata, kā arī informācija un dati, kas ģeogrāfiskajā analīzē izmantoti attiecībā uz ģeogrāfiskās pamatvienības izvēli un izmantotie strukturālie un rīcības rādītāji (t. i., attiecīgā gadījumā – konkurējošo tīklu skaits, tirgus daļas un tirgus daļu tendences, cenu noteikšanas prakses vai atšķirīgu cenu reģionālā līmenī analīze un rīcības modeļi) (13).

                  3.

                  Galvenie uzņēmumi, kas darbojas konkrētajā tirgū.

                  4.

                  Konkrētā tirgus analīzes rezultāti, it sevišķi konstatējumi par faktiskas konkurences esību vai neesību konkrētajā vairumtirdzniecības tirgū un atbilstošā mazumtirdzniecības tirgus analīze, tostarp šādas esības vai neesības iemeslu analīze, t. i., paziņotajā pasākuma projektā būtu jāietver dažādo uzņēmumu tirgus daļas (gan vērtības, gan apjoma ziņā) un šo tirgus daļu tendences, kā arī attiecīga norāde uz citiem tādiem būtiskiem kritērijiem kā šķēršļi ienākšanai tirgū, apjomradīti ietaupījumi un apmērs, vertikālā integrācija, grūti dublējamas infrastruktūras pārvaldīšana, tehnoloģiskas priekšrocības vai pārākums, neesoša vai nepietiekama kompensējošā pirktspēja, viegla vai privileģēta piekļuve kapitāla tirgiem/finanšu resursiem, uzņēmuma vispārējais lielums, ražojumu/pakalpojumu dažādošana, augsti attīstīts izplatīšanas un tirdzniecības tīkls, potenciālu konkurentu trūkums un šķēršļi darbības izvēršanai.

                  5.

                  Attiecīgā gadījumā – uzņēmumi, kuri atzīstami par tādiem, kam atsevišķi vai kopīgi ir būtiska ietekme tirgū, un pamatojums, pierādījumi un jebkāda cita būtiska faktos balstīta informācija, kas pamato šādu atzīšanu.

                  6.

                  Ja tiek paziņots par pasākumu projektiem, kas ietilpst Kodeksa 68. panta darbības jomā, norāda īpašos regulatīvos pienākumus, kas ierosināti, lai risinātu faktiskas konkurences trūkumu konkrētajā tirgū, vai, ja tiek konstatēts, ka konkrētajā tirgū ir faktiska konkurence un tādi pienākumi attiecībā uz minēto tirgu jau ir noteikti, – norāda pasākumu projektus, kas ierosināti šo pienākumu atcelšanai.

                  7.

                  Attiecībā uz pasākumu projektiem, kas ietilpst Kodeksa 76. panta 2. punkta darbības jomā, paziņojumā jo īpaši būtu jāiekļauj: detalizēts to saistību apraksts, ko piedāvā operators ar būtisku ietekmi tirgū, aprakstot arī, kā tās atbilst Kodeksa 76. panta 1. punkta nosacījumiem; apraksts par regulatīvo režīmu attiecībā uz jaunajiem ļoti augstas veiktspējas tīklu tīkla elementiem, uz kuriem attiecas saistības, par struktūrām, kas veic kolektīvos ieguldījumus, to kolektīvo ieguldījumu pakāpi un to iespējamo konkurētspēju tirgū; attiecīgā gadījumā to tiesiskās aizsardzības līdzekļu apraksts, kas noteikti, pamatojoties uz Kodeksa 76. panta 2. punkta trešo daļu, un pamatojums šādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanai, saglabāšanai vai pielāgošanai.

                  8.

                  Attiecībā uz pasākumu projektiem, uz kuriem attiecas Kodeksa 79. pants, paziņojumā būtu jāiekļauj saistību lēmums (ja tas atšķiras no pasākuma projekta), detalizēts apraksts par VRI akceptētajiem nosacījumiem un veiktās tirgus pārbaudes veids un rezultāti.

                  9.

                  Attiecībā uz pasākumu projektiem, kas ietilpst Kodeksa 80. panta darbības jomā, paziņojumā būtu jāiekļauj attiecīgā informācija, kas detalizēti parāda, ka ir izpildīti nosacījumi dažu būtiskas ietekmes tirgū dēļ uzliktu pienākumu atcelšanai saskaņā ar Kodeksa 80. panta 1. punktu.

                  10.

                  Paziņojumos, kas sniegti saskaņā ar Kodeksa 68. panta 3. punkta otro daļu, būtu jāietver arī pietiekams pamatojums Komisijai adresētajam pieprasījumam par to, kāpēc operatoriem ar būtisku ietekmi tirgū būtu jāuzliek tādi piekļuves vai starpsavienojuma pienākumi, kas nav uzskaitīti Kodeksa 69.–74. pantā, 76. un 80. pantā.

                  11.

                  Paziņojumos, uz kuriem attiecas Kodeksa 68. panta 5. punkts, būtu jāietver arī pietiekams pamatojums tam, kāpēc paredzētie pasākumu projekti ir vajadzīgi, lai izpildītu starptautiskas saistības.

            c)
            Papildu informācija, kas nepieciešama paziņojumos par cita veida pasākumu projektiem (Kodeksa 61. pants)

                  1.

                  Ja tiek paziņots par pasākumu projektiem, uz kuriem attiecas Kodeksa 61. panta 1.–4. punkts, pasākuma projektā būtu jāiekļauj skartie uzņēmumi, pasākuma projekta pamatojums saskaņā ar izmantoto juridisko pamatu, uzliekamo pienākumu apraksts un atsauce uz visiem saistītajiem iepriekš paziņotajiem pasākumu projektiem, tostarp tā konkrētā tirgus analīzes rezultātiem, kurš var tikt ietekmēts, kā aprakstīts iepriekš 4. punktā.

                  2.

                  Jo īpaši pasākumu projektos, uz kuriem attiecas Kodeksa 61. panta 3. punkts, būtu jāietver apraksts par to, kā VRI ir noteikusi pirmo koncentrācijas vai sadales punktu (FCDP) un/vai punktu, kurš atrodas aiz FCDP un kurā ir pietiekams galalietotāju savienojumu skaits, kas efektīvam uzņēmumam ļautu pārvarēt konstatētos ievērojamos replicēšanas šķēršļus, un informācija un pamatojums secinājumam, ka attiecīgie tīkla elementi nav replicējami un ka tādēļ pienākumi ir pamatoti. Jo īpaši attiecībā uz pienākumiem, kas ierosināti saskaņā ar 61. panta 3. punkta otro daļu, VRI būtu jāietver apraksts par to, kādus ekonomiskus vai fiziskus replikācijas šķēršļus tās uzskata par lieliem un ilglaicīgiem, kā arī par konkurences problēmām un tirgus nepilnībām mazumtirdzniecības līmenī, kuras ar ierosinātajiem pienākumiem cenšas novērst, un pamatojums jebkādiem izņēmumiem, kas tiktu piemēroti, piemēram, nosakot, kuras tīkla izvēršanas darbības var uzskatīt par jaunām un kurus projektus var uzskatīt par maziem.

         Paziņošana, izmantojot saīsināto paziņojuma veidlapu

                  17.

                  Pienācīgi aizpildot III pielikumā noteikto saīsināto paziņojuma veidlapu, būtu jādara pieejami šādi pasākumu projekti:

                              a)

                              tīri tehniska rakstura pasākumu projekti, ar kuriem atjaunina informāciju par iepriekš noteiktajiem regulatīvajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un kuriem nav ievērojamas ietekmes uz tirgu; šādi pasākumu projekti var būt standartpiedāvājumu grozījumi, kuros ietverti nelieli jau noteikto pienākumu pielāgojumi, un otrās instances paziņojumi (14), ja izmaiņas nav veiktas vai tās ir tehniskas;

                              b)

                              lēmumu par ekonomiskās atkārtojamības testu atjauninājumi, kas nemaina pamatā esošo metodoloģiju (piemēram, jaunu cenu/piedāvājumu testēšana);

                              c)

                              turpmāki paziņojumi par citu operatoru pienākumiem, izmantojot to pašu pieeju/metodoloģiju, kas jau izmantota (piemēram, pienākumu attiecībā uz savienojuma pabeigšanas tirgiem atjaunināšana), ja šie grozījumi attiecas tikai uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un neattiecas uz tirgus noteikšanu un būtiskas ietekmes tirgū atzīšanu;

                              d)

                              pasākumu projekti, kuri ietilpst Kodeksa 76. panta 2. punkta darbības jomā, tomēr tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz turpmākiem individuāliem lēmumu projektiem saskaņā ar iepriekš paziņotu un novērtētu kolektīvā ieguldījuma shēmu, un ar nosacījumu, ka kopš kolektīvā ieguldījuma shēmas novērtēšanas apstākļi nav būtiski mainījušies (15).

                  18.

                  Attiecībā uz 17. punktā uzskaitītajiem pasākumu projektiem būtu jāpietiek ar to, ka VRI aizpilda un iesniedz saīsināto paziņojuma veidlapu un augšupielādē pasākuma projektu Komisijas drošajā elektroniskajā saskarnē, lai tas būtu publiski pieejams. Ja Komisija paziņotā pasākuma novērtēšanas laikā uzskata, ka ir vajadzīga papildu dokumentācija, tā drīkst to pieprasīt jebkurā procedūras posmā.

                  19.

                  Tomēr, ja Komisija piecu darbdienu laikā, verificējot attiecīgos nosacījumus, nonāk pie secinājuma, ka saīsinātā paziņojuma veidlapa neietilpst 17. punktā uzskaitītajās kategorijās, paziņotājai VRI pasākuma projekts būtu bez kavēšanās jāiesniedz, izmantojot standarta paziņojuma veidlapu. Šādos gadījumos viena mēneša pārskatīšanas periods netiktu pārtraukts.

                  20.

                  Plānojot paziņojumus, ko sniedz saskaņā ar Kodeksa 68. panta 3. punkta otro līdz ceturto daļu, VRI būtu jāparedz, ka Komisijai būs vajadzīgi vismaz pieci mēneši, lai pieņemtu lēmumu par atļaujas piešķiršanu, jo tai par šādiem pasākumiem, kas jāpieņem kā īstenošanas akti saskaņā ar 118. panta 3. punktu, ir jāapspriežas ar BEREC.

         Paziņojumu reģistrācija

                  21.

                  Paziņojumus, kas veikti, izmantojot 16. un 17. punktā minēto paziņojuma veidlapu kopumu, reģistrē tādā secībā, kādā tie ir sniegti. VRI būtu jāņem vērā, ka viena mēneša pārskatīšanas periods sākas brīdī, kad tiek saņemts paziņojums par pasākuma projektu.

                  22.

                  Būtu jāreģistrē saņemšana un paziņojuma numura piešķiršana, un par to elektroniski būtu jāpaziņo visām VRI, BEREC un citiem Komisijas drošās elektroniskās saskarnes reģistrētajiem lietotājiem. Reģistrācijas paziņojumā būtu jāiekļauj šāda informācija:

                              a)

                              paziņojuma reģistrācijas datums;

                              b)

                              paziņojuma priekšmets;

                              c)

                              paziņojuma veidlapa;

                              d)

                              jebkādi pavaddokumenti.

         Konfidenciālas informācijas apstrāde

                  23.

                  Ja VRI uzskata, ka ar paziņojumu saistītā informācija ir konfidenciāla saskaņā ar Savienības un valsts noteikumiem par komercnoslēpumu, informācijas autoram tā būtu skaidri jānorāda kā “konfidenciāla”, pirms tā tiek augšupielādēta Komisijas drošajā elektroniskajā saskarnē vai attiecīgā gadījumā nosūtīta elektroniski.

                  24.

                  Lai nodrošinātu paziņojumu pārredzamību, visi paziņojumi, kas iesniegti kā “konfidenciāli”, būtu jāiesniedz arī rediģētā vai pielāgotā nekonfidenciālā versijā, kas tiks publiskota.

                  25.

                  Aizpildot 9. punktā minētās paziņojuma veidlapas, VRI nevajadzētu iekļaut konfidenciālu informāciju.

                  26.

                  Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

         Briselē, 2021. gada 30. martā

               Komisijas vārdā –

               Komisijas loceklis

            Thierry BRETON

         (1)  OV L 321 17.12.2018., 36. lpp.

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1971 (2018. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

         (3)  Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 20. decembra spriedums, Polkomtel sp. z o.o v Prezes Urzędu Komunikacji Elektronicznej, C-277/16, 45. punkts, ECLI:EU:C:2017:989; Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 14. aprīļa spriedums, Polkomtel, C-397/14, 56. punkts un Tiesas atbilde uz 2. jautājumu, EU:C:2016:256; Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 17. septembra spriedums, KPN BV v Autoriteit Consument en Markt (ACM), C-85/14, 47. punkts, ECLI:EU:C:2015:610. Skatīt arī Itālijas Consiglio di Stato tiesas spriedumu Nr. 3722/2019, ar ko tika atcelts AgCom lēmums Nr. 259/14/CONS, pamatojoties tikai uz procesuāliem iemesliem (neskatot strīdu pēc būtības), proti, iekšējā tirgus apspriežu procedūras neievērošanu. Arī Polijas tiesas atcēla tos valsts regulatīvos lēmumus ar ietekmi uz tirdzniecību starp dalībvalstīm, kuri noteica reglamentējošus pienākumus, bet pirms kuru pieņemšanas nebija veiktas obligātās ES apspriešanās (VI ACa 1148/11, VI ACa 137/14).

         (4)  Komisijas Ieteikums 2003/561/EK (2003. gada 23. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem 7. pantā paredzētajiem paziņojumiem, termiņiem un apspriedēm (OV L 190, 30.7.2003., 13. lpp.).

         (5)  Komisijas Ieteikums 2008/850/EK (2008. gada 15. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem 7. pantā paredzētajiem paziņojumiem, termiņiem un apspriedēm (OV L 301, 12.11.2008., 23. lpp.).

         (6)  CIRCABC, https://circabc.europa.eu/ui/welcome.

         (7)  Piemēram, informācija par svērto vidējo kapitāla izmaksu aprēķināšanu saskaņā ar Paziņojumu par kapitāla izmaksu aprēķināšanu mantotai infrastruktūrai (WACC paziņojums) (2019/C 375/01).

         (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/21/EK (2002. gada 7. marts) par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.).

         (9)  BoR (21) 20.

         (10)  Termiņus aprēķina saskaņā ar Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1971. gada 3. jūnijs), ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.).

         (11)  Sk. jo īpaši 24.–51. punktu Komisijas paziņojumā “Tirgus analīzes un būtiskas ietekmes tirgū novērtēšanas vadlīnijas saskaņā ar ES elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu pamataktiem” (2018/C 159/01).

         (12)  Komisijas Ieteikums (ES) 2020/2245 (2020. gada 18. decembris) par konkrētajiem produktu un pakalpojumu tirgiem elektronisko sakaru nozarē, kuros var būt nepieciešams ex ante regulējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi (OV L 439, 29.12.2020., 23. lpp.).

         (13)  Sk. ieteikumam pievienoto Ieteikumu (ES) 2020/2245 un Paskaidrojumu (SWD(2020) 337 final).

         (14)  Tā tas var būt tad, ja valsts tiesa atceļ VRI lēmumu procesuālu iemeslu dēļ un ja VRI ir atkārtoti jāpaziņo Komisijai par to pašu pasākumu.

         (15)  Sk. Kodeksa 201. apsvērumu. Attiecībā uz kolektīvā ieguldījuma shēmām, uz kurām attiecas Kodeksa 76. pants. 201. apsvērumā ir teikts: “Efektivitātes labad valsts regulatīvajai iestādei vajadzētu būt iespējai iesniegt Komisijai vienotu paziņojumu par pasākuma projektu attiecībā uz kolektīvā ieguldījuma shēmu, kas atbilst attiecīgajiem nosacījumiem. Ja Komisija neizmanto savas pilnvaras pieprasīt pasākuma projekta atsaukšanu, tas būtu nesamērīgi uz turpmākajiem vienkāršotajiem paziņojumiem par valsts regulatīvās iestādes atsevišķiem lēmumu projektiem, kas pamatojas uz to pašu shēmu, bez tam ietverot pierādījumu par līguma ar vismaz vienu kolektīvo ieguldītāju faktisko noslēgšanu, attiecināt lēmumu par atsaukšanu, ja apstākļi nav mainījušies.”

         I PIELIKUMS
         STANDARTA PAZIŅOJUMA VEIDLAPA

            Pasākuma projekts saistībā ar tirgus analīzi un tiesiskās aizsardzības līdzekļu piemērošanu (Kodeksa 64., 67. un 68. pants)

         (minēts 16. punkta a) un b) apakšpunktā)

                        1. iedaļa – Tirgus noteikšana

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 1.1.

                                 Attiecīgā produkta / pakalpojumu tirgus.

                                 1.2.

                                 Attiecīgie ģeogrāfiskie tirgi

                                 1.3.

                                 Ja valsts konkurences iestāde (“VKI”) ir sniegusi atzinumu, norāde par to, vai tā piekrīt vai nepiekrīt ierosinātajam konkrētā tirgus analīzes projektam.

                        Piekrīt

                     ☐

                        Nepiekrīt

                     ☐

                     Ja VKI nepiekrīt, izklāstiet iemeslus:

                                 1.4.

                                 Valsts sabiedriskās apspriešanas datumi

                        No________ līdz__________

                                 1.5.

                                 Īss pārskats par rezultātiem sabiedriskajā apspriešanā par ierosināto tirgus noteikšanu. Lūdzu, norādiet, vai pēc sabiedriskās apspriešanas pasākuma projektā ir veiktas kādas izmaiņas, un, ja ir, īsi aprakstiet tās.

                        (piemēram, cik viedokļu saņemts, kuri respondenti piekrīt ierosinātajai tirgus noteikšanai, kuri respondenti tai nepiekrīt un kādu iemeslu dēļ)

                                 1.6.

                                 Ja konkrētais tirgus atšķiras no tiem, kas uzskaitīti Ieteikumā (ES) 2020/2245, – kopsavilkums par galvenajiem iemesliem, kas pamato ierosināto tirgus noteikšanu, ņemot vērā Kodeksa 67. panta 1. punktā noteiktos trīs kritērijus (1)

                        2. iedaļa – Tādu uzņēmumu noteikšana, kuriem ir būtiska ietekme tirgū

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 2.1.

                                 To uzņēmumu nosaukumi, kas uzskatāmi par tādiem, kuriem atsevišķi vai kopīgi ir būtiska ietekme tirgū.
                                 Attiecīgā gadījumā – to uzņēmumu nosaukumi, kurus vairs neuzskata par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū.

                                 2.2.

                                 Kritēriji, kas izmantoti, lai noteiktu, vai uzņēmumam atsevišķi vai kopīgi ir būtiska ietekme tirgū.

                                 2.3.

                                 To galveno uzņēmumu (konkurentu) nosaukumi, kas darbojas konkrētajā tirgū.

                                 2.4.

                                 Iepriekš minēto uzņēmumu tirgus daļas un tirgus daļas aprēķināšanas pamats (piemēram, apgrozījums, abonentu skaits).

                                 2.5.

                                 Ja valsts konkurences iestāde (“VKI”) ir sniegusi atzinumu, norāde par to, vai tā piekrīt vai nepiekrīt ierosinātajam novērtējuma par būtisku ietekmi tirgū projektam.

                        Piekrīt

                     ☐

                        Nepiekrīt

                     ☐

                     Ja VKI nepiekrīt, izklāstiet iemeslus:

                                 2.6.

                                 Rezultāti sabiedriskajai apspriešanai par ierosināto uzņēmumu noteikšanu par tādiem, kam ir būtiska ietekme tirgū (piemēram, kopējais saņemto viedokļu skaits, cik respondentu piekrīt/nepiekrīt). Lūdzu, norādiet, vai pēc sabiedriskās apspriešanas pasākuma projektā ir veiktas kādas izmaiņas, un, ja ir, īsi aprakstiet tās.

                        3. iedaļa – Regulatīvie pienākumi

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 3.1.

                                 Tiesiskais pamats uzliekamajiem, spēkā paturamajiem, grozāmajiem vai atceļamajiem pienākumiem (Kodeksa 69.–74. pants un 76.–81. pants).

                                 3.2.

                                 Kādu iemeslu dēļ pienākumu uzlikšana uzņēmumiem, to paturēšana spēkā vai grozīšana ir uzskatāma par samērīgu un attaisnojamu, ņemot vērā tiesību normu, uz kuru tie pamatojas. Vai arī norādiet pasākuma projekta punktus, iedaļas vai lappuses, kur šāda informācija ir atrodama.

                                 3.3.

                                 Ja ierosinātie tiesiskās aizsardzības līdzekļi atšķiras no Kodeksa 69.–74. pantā un 76.–80. pantā noteiktajiem, norādīt, kādi "ārkārtas apstākļi" Kodeksa 68. panta 3. punkta nozīmē attaisno šādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu noteikšanu. Vai arī norādiet pasākuma projekta punktus, iedaļas vai lappuses, kur šāda informācija ir atrodama.

                        3.aiedaļa – Pasākumu projekti saskaņā ar Kodeksa 76. panta 2. punktu

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 3.a1.

                                 Īss apraksts par operatora ar būtisku ietekmi tirgū piedāvātajām saistībām un to, kā tās atbilst 76. panta 1. punkta nosacījumiem.

                                 3.a2.

                                 Apraksts par to jauno VHCN tīkla elementu regulatīvo režīmu, uz kuriem attiecas saistības saskaņā ar 76. panta 2. punkta pirmo daļu.

                                 3.a3.

                                 Attiecīgā gadījumā apraksts par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas piemēroti, pamatojoties uz 76. panta 2. punkta trešo daļu.

                        3.biedaļa – Pasākumu projekti saskaņā ar Kodeksa 79. pantu

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 3.b1.

                                 Pievienotā saistību lēmuma īss apraksts (vai norādes uz pasākuma projekta punktiem, iedaļām vai lappusēm, kur šāda informācija ir atrodama).

                        3.ciedaļa – Pasākumu projekti saskaņā ar Kodeksa 80. pantu

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 3.c1.

                                 Uzņēmuma struktūras īss apraksts (vai norādes uz pasākuma projekta punktiem, iedaļām vai lappusēm, kur šāda informācija ir atrodama).

                                 3.c2.

                                 Attiecīgā gadījumā apraksts par piemērotajiem vai atceltajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi.

         II PIELIKUMS
         STANDARTA PAZIŅOJUMA VEIDLAPA

            Simetriski pienākumi saskaņā ar Kodeksa 61. pantu

         (minēti 16. punkta a) un c) apakšpunktā)

                        1. iedaļa – Pasākumu projekti attiecībā uz simetrisku pienākumu noteikšanu

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 1.1.

                                 Paziņotā pasākuma projekta satura īss apraksts.

                                 1.2.

                                 Uzliekamo, spēkā paturamo, grozāmo vai atceļamo pienākumu tiesiskais pamats (61. panta 1., 2., 3. vai 4. punkts).

                                 ☐

                                    61. panta 1. punkts

                                 61. panta 2. punkta

                                 ☐

                                 a) apakšpunkts

                                 ☐

                                 c) apakšpunkts

                                 ☐

                                 b) apakšpunkts

                                 ☐

                                 d) apakšpunkts

                        61. panta 3. punkta

                                 ☐

                                 pirmā daļa

                                 ☐

                                 otrā daļa

                                 ☐

                                    61. panta 4. punkts

                                 1.3.

                                 Attiecīgā gadījumā 32. panta atsauce uz paziņojumu par jebkādu saistītu iepriekš paziņotu pasākuma projektu.

                                 1.4.

                                 Skarto uzņēmumu nosaukumi.

                                 1.5.

                                 Uzliekamie, spēkā paturamie vai atceļamie pienākumi.

                                 1.6.

                                 Kādu iemeslu dēļ pienākumu uzlikšana uzņēmumiem, to paturēšana spēkā vai grozīšana ir uzskatāma par samērīgu un attaisnojamu, ņemot vērā tiesību normu, uz kuru tie pamatojas. Vai arī norādiet pasākuma projekta punktus, iedaļas vai lappuses, kur šāda informācija ir atrodama.

                                 1.7.

                                 Valsts konkurences iestādes atzinums, ja tāds sniegts.

                                 1.8.

                                 Ierosināto pienākumu sabiedriskās apspriešanas datums(-i) un īss pārskats par šādas sabiedriskās apspriešanas rezultātiem. Lūdzu, norādiet, vai pēc sabiedriskās apspriešanas pasākuma projektā ir veiktas kādas izmaiņas, un, ja ir, īsi aprakstiet tās.

         III PIELIKUMS
         SAĪSINĀTĀ PAZIŅOJUMA VEIDLAPA
         (minēta 17. punktā)

                        1. iedaļa – Pasākumu projekti, ar kuriem maina iepriekš uzliktu regulatīvu tiesiskās aizsardzības līdzekļu tehniskās detaļas
                         (1)
                        vai turpmāki paziņojumi par citu operatoru pienākumiem, izmantojot to pašu pieeju/metodoloģiju, kas jau tikusi izmantota

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 1.1.

                                 Iepriekš paziņotā(-o) pasākuma projekta(-u) paziņojuma atsauces numurs(-i).

                                 1.2.

                                 Maināmo tehnisko detaļu īss apraksts (norādot konkrēto tirgu, uz ko izmaiņas attiecas) vai, ja tas ir turpmāks paziņojums par citu operatoru pienākumiem, izmantojot to pašu pieeju/metodoloģiju, kas jau tikusi izmantota, norāde par noteiktajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

                                 1.3.

                                 Ja atjauninātās tehniskās detaļas attiecas uz cenu struktūru (piemēram, izmaksu ikgadējie atjauninājumi un grāmatvedības modeļu aplēses), paskaidrojums par to, vai tas ir regulārs atjauninājums.

                                 1.4.

                                 Vai par ierosināto pasākuma projektu ir notikusi apspriešanās ar VKI? Ja jā, kāds bija tās viedoklis?

                                 1.5.

                                 Piezīmes:

                        2. iedaļa – Pasākumu projekti sekojoša individuāla lēmuma projekta veidā saskaņā ar iepriekš paziņotu un novērtētu kolektīvo ieguldījumu shēmu, ja apstākļi nav mainījušies. (Kodeksa 76. pants)

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 2.1.

                                 Īss pasākuma projekta satura apraksts, sniedzot pierādījumus par nolīguma slēgšanu ar vismaz vienu kolektīvo ieguldītāju.

                                 2.2.

                                 Iepriekš paziņotā(-o) pasākuma projekta(-u) paziņojuma atsauces numurs(-i).

                                 2.3.

                                 To operatoru saraksts, uz kuriem šis pasākuma projekts attiecas.

                                 2.4.

                                 Vai par ierosināto pasākuma projektu ir notikusi apspriešanās ar VKI? Ja jā, kāds bija tās viedoklis?

                                 2.5.

                                 Piezīmes:

            (1)  VRI bieži groza iepriekš noteikto tiesiskās aizsardzības līdzekļu tehniskās detaļas, lai ņemtu vērā izmaiņas attiecīgajos ekonomiskajos rādītājos vai faktoros (piemēram, izmaiņas iekārtu izmaksās, darbaspēka izmaksās, inflācijas līmenī vai īpašuma nomas likmēs), vai lai atjauninātu prognozes vai pieņēmumus. Izmantojot saīsināto paziņojuma veidlapu, būtu jāpaziņo tikai tādas informācijas izmaiņas vai atjauninājumi, kas nemaina iepriekš pastāvošo tiesiskās aizsardzības līdzekļu būtību vai vispārējo darbības jomu. Savukārt par svarīgām izmaiņām tiesiskās aizsardzības līdzekļu būtībā vai darbības jomā (piemēram, tiek grozītas metodoloģijas, ko izmanto izmaksu vai cenu aprēķināšanai, izmaksu samazināšanas vai cenu līmeņu noteikšanai, izņemot cenu izmaiņas, kas vienkārši atspoguļo izmaiņas attiecīgajos iepriekš minētajos ekonomiskajos rādītājos vai faktoros), jāziņo, izmantojot standarta paziņojuma veidlapu.

         IV PIELIKUMS
         PAZIŅOJUMS PAR PIEŅEMTAJIEM PASĀKUMIEM
         (minēts 8. punktā)

                        1. iedaļa – Pieņemtā pasākuma identifikācija

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 1.1.

                                 Pieņemtā pasākuma spēkā stāšanās diena.

                                 1.2.

                                 Pasākuma projekta posmā Komisijai iepriekš iesniegtā paziņojuma reģistrācijas numurs un nosaukums.

                                 1.3.

                                 Vai Jūsu VRI ir saņēmusi piezīmes no Komisijas, citām VRI vai BEREC, pēc pasākuma projekta paziņošanas saskaņā ar Kodeksa 32. panta 3. punktu?

                        Jā

                     ☐

                        Nē

                     ☐

                        2. iedaļa – Sīkāka informācija par to, kā maksimāli ir ņemtas vērā saņemtās piezīmes

                     Attiecīgā gadījumā, sniedziet šādu informāciju:

                                 2.1.

                                 Paskaidrojums par to, kā VRI ir maksimāli ņēmusi vērā saņemtās piezīmes. Ja, lai ņemtu vērā saņemtās piezīmes, pasākuma projekta tekstā ir veiktas izmaiņas, norādiet attiecīgās atsauces uz atjaunināto pantu/sadaļu/lappusi.

                     [1. piezīmes virsraksts]

                        Paskaidrojumi par to, kā tā ņemta vērā, un/vai atsauce uz to pieņemtā pasākuma iedaļu, kurā šī informācija atrodama.

                     [2. piezīmes virsraksts]

                        Paskaidrojumi par to, kā tā ņemta vērā, un/vai atsauce uz to pieņemtā pasākuma iedaļu, kurā šī informācija atrodama.

                     [3. piezīmes virsraksts]

                        Paskaidrojumi par to, kā tā ņemta vērā, un/vai atsauce uz to pieņemtā pasākuma iedaļu, kurā šī informācija atrodama.