               3.10.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 251/1

         Ieteikums Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka
   (ECB/2008/9)
   (2008/C 251/01)
   PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.   IEVADS
   Eiropas Savienības Padome 1998. gada 23. novembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (ECB) (1) Patreiz ir jāapsver vairāki grozījumi, lai ECB/1998/10 Regula (EK) Nr. 2533/98 arī turpmāk būtu efektīvs līdzeklis Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) statistikas informācijas vākšanas uzdevumu izpildei.
   ECB saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 107. panta 6. punktu jau iepriekš Padomei ir sniegusi savu Ieteikumu ECB/1998/10 Padomes regulai (EK) par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (2). Tāpēc ir atbilstoši Regulā (EK) Nr. 2533/98 ieviest piedāvātos grozījumus, ievērojot to pašu procedūru.
   2.   KOMENTĀRI ATTIECĪBĀ UZ PANTIEM
   1. pants
   Vispārēja atsauce uz ECBS uzdevumiem
   Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk tekstā “ECBS Statūti”) 5.4. pantā ir paredzēts, ka Padome nosaka juridiskas un fiziskas personas, uz kurām attiecas ziņošanas prasības. ECBS Statūtu 5.1. pants un Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka ECB ir tiesības vākt statistikas informāciju, kas ir vajadzīga ECBS uzdevumu veikšanai. Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 2. punktā ir norādīti atsauces grupā iekļautie ziņotāji, no kuriem ECB vāc šo statistikas informāciju, kā arī norādīti konkrētie statistikas mērķi, kādiem šo informāciju var vākt. Tomēr arvien biežāk tiek izmantota datu vienreizējā vākšana un pildīti vairāki statistikas mērķi, lai mazinātu ziņošanas pienākumu apjomu. Tā rezultātā neefektīva ir kļuvusi atsauces ziņotāju grupas tieša piesaiste kādām atsevišķām statistikas jomām, un šie noteikumi ir jāgroza.
   Neatkarīgi no šīs vispārējās atsauces uz ECBS uzdevumiem ECB iesaka izveidot norādošu statistikas mērķu sarakstu, kādiem statistikas informāciju var vākt no atsauces ziņotāju grupas. Tie būtu šādi:

               —

               “monetārā un finanšu statistika”: šis jēdziens ir vairāk atbilstošs par pašreiz lietoto terminu “naudas un banku statistika”, ņemot vērā finanšu tirgu integrāciju un finanšu instrumentu pieaugošo sarežģītību,

               —

               “maksājumu un maksājumu sistēmu statistika”: aizvietojot jēdzienu “maksājumu sistēmu statistika”, lai precizētu to, ka uz statistikas mērķiem, kādos var vākt statistikas informāciju, attiecas maksājumu dati kā maksājumu sistēmu statistikas daļa. Līguma 105. panta 2. punktā ECBS ir paredzētas tiesības veicināt maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību. Šajā kontekstā ECB politikas veidošanai ir vajadzīga aptveroša informācija gan par maksājumu infrastruktūru, gan par maksājumiem, kas veikti ar šīs infrastruktūras palīdzību, ieskaitot šīs tirgus infrastruktūras pārraudzību,

               —

               “maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistika”,

               —

               “finanšu stabilitātes statistika”; tā kā Līguma 105. panta 2. punktā ir noteikts, ka ECBS palīdz kompetentām iestādēm sekmīgi īstenot politiku attiecībā uz kredītiestāžu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, šajā nolūkā var būt vajadzīga makroekonomisko statistikas datu vākšana.

         Atsauces ziņotāju grupas korekcija
   Finanšu tirgi kļūst arvien sarežģītāki ar strauji pieaugošu sasaisti starp tādu dažāda veida finanšu starpnieku finanšu darījumiem un bilances posteņiem kā monetārās finanšu iestādes, apdrošināšanas sabiedrības un finanšu instrumentsabiedrības. Savukārt tas var nozīmēt, ka ECB būs vajadzīga salīdzināma, regulāra un savlaicīga statistika par šiem apakšsektoriem, lai tā varētu turpināt pildīt savus uzdevumus. Tādēļ ECB ir jābūt iespējai vākt vajadzīgo statistikas informāciju, ja ieguvumi no šīs vākšanas pārspēj izmaksas un ja šo informāciju jau nevāc citas institūcijas. Tā rezultātā atsauces ziņotāju grupai tagad ir jāaptver pilnībā viss finanšu sabiedrību sektors. Konkrēti, tajā ir jāiekļauj apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi (ASPF), kas veido otro finanšu aktīvu ziņā lielāko finanšu sabiedrību apakšsektoru euro zonā. Turklāt, arvien vairāk apzinoties ilgmūžības ietekmi uz finanšu jomu, kā arī ņemot vērā vispārējo virzību uz fondēto pensiju shēmām, tiek lēsts, ka ievērojami pieaugs ASPF apakšsektora nozīme ECB politikas veidošanā. Tamdēļ šīs iestādes pārvalda savus portfeļus daudz aktīvāk nekā iepriekš, tādējādi pastiprinot savu nozīmi monetārajā politikā.
   Turklāt finanšu palīgiestādēm ir liela loma finanšu tirgos un to darījumos ar citiem finanšu apakšsektotriem. Tāpēc svarīga ir arī iespēja vajadzības gadījumā iegūt informāciju no šīm iestādēm.
   Visbeidzot, ņemot vērā turpmākās izmaiņas Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulā (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (3), šī regula varētu radīt dinamisku atsauci uz to.
   Pārejas pasākumiem jākļūst pastāvīgiem
   Ir jānodrošina iespēja pastāvīgi ziņot par posteņiem visā euro zonā, kā arī par saistītajiem darījumiem. Tas ir vajadzīgs maksājumu un finanšu kontu bilances apkopošanai augstā kvalitātē attiecībā uz euro zonu. Pašreizējais juridiskais pamats šo ziņošanu paredz pārejas posmam vienotās valūtas ieviešanas pirmajos gados. Tomēr pieredze rāda, ka šāda ziņošana ir neatņemama, lai pārvarētu šķēršļus datu vākšanas sistēmās un mazinātu ziņošanas pienākumu apjomu.
   Statistikas principi
   Regulā (EK) Nr. 2223/96 ir jāatsaucas uz statistikas principiem, kuri ECBS uzdevumu veikšanai ir pamatā statistikas informācijas izstrādei, apkopošanai un izplatīšanai. Kā ECBS Statūtu 5. pantā, tā arī Regulas (EK) Nr. 2533/98 pašreizējā redakcijā nav minēti statistikas principi, savukārt Līguma 285. panta 2. punktā, kas reglamentē Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) statistiku, ir skaidri izklāstīti Kopienas statistikas izstrādi regulējošie principi (4). ECBS statistikas principu iekļaušana Regulā (EK) Nr. 2533/98 precizētu faktu, ka ECBS darbību statistikas jomā regulē šie principi. Turklāt ar to tiks uzsvērts, ka Eiropas statistikas jomā ir vienots pamats, kaut arī tā tiek organizēta, pamatojoties uz divām paralēlām sistēmām un pārvaldes struktūrām.
   Konfidencialitātes režīms
   Konfidenciālas informācijas apmaiņa ECBS līmenī
   Lai mazinātu ziņošanas pienākumu apjomu un datus savāktu tikai vienreiz, kā arī nodrošinātu augstas kvalitātes statistikas apkopošanu un ECBS uzdevumu pienācīgu izpildi, vajag paplašināt konfidenciālas statistikas informācijas apmaiņu ECBS. Turklāt juridiska skaidrība ir jāpanāk attiecībā uz konfidenciālas informācijas nosūtīšanu starp ECB un nacionālajām centrālajām bankām (NCB), kā arī šo banku starpā. Lai to veiktu, ir jābūt iespējamai šādai konfidenciālas statistikas informācijas nosūtīšanai saskaņā ar ECBS Statūtu 5. pantu, ja tā ir vajadzīga ECBS uzdevumu veikšanai vai statistikas efektīvas izstrādes, apkopošanas vai izplatīšanas, vai arī tās kvalitātes paaugstināšanas nolūkā. Šā paša iemesla dēļ jau pieejamā informācija neatkarīgi no mērķa, kādam tā sākotnēji vākta, ir jāizmanto maksimāli, vienlaicīgi ievērojot šīs informācijas konfidencialitāti, ja tā prasīta. Būtībā informācija kļūst par statistikas informāciju, ja to izmato statistikas apkopošanā, neatkarīgi no mērķa, kādam tā sākotnēji vākta.
   Konfidenciālas informācijas apmaiņa starp ECBS un ESS
   Paplašināta konfidenciālas informācijas apmaiņa starp ECBS un ESS ir vajadzīga, lai mazinātu ziņošanas pienākumu apjomu vai efektīvas Eiropas statistikas izstrādes, apkopošanas vai izplatīšanas, vai tās kvalitātes uzlabošanas nolūkā. Šādu apmaiņu ir jāorganizē tā, lai neietekmētu ziņotāju uzticību saistībā ar konfidenciālas informācijas aizsardzību. Šāda konfidenciālas informācijas apmaiņa starp ECBS un ESS, norādot noteikumus, ar kādiem tā ir iespējama, ir jāiestrādā gan Regulā (EK) Nr. 2533/98, gan arī ierosinātajā regulā par Eiropas statistiku. Jāpiemēro šādi pamatprincipi:

               1)

               konfidenciālu datu apmaiņa starp ECBS un ESS var notikt, ja tas ir vajadzīgs, lai mazinātu ziņošanas pienākumu apjomu vai efektīvas Eiropas statistikas izstrādes, apkopošanas vai izplatīšanas, vai tās kvalitātes uzlabošanas nolūkā;

               2)

               konfidenciālu datu apmaiņai starp ECBS un ESS ir jānotiek tikai statistikas mērķiem, tas ir, vienīgi statistikas apkopošanai attiecīgi savām kompetences jomām;

               3)

               konfidenciālie dati, ar kuriem notikusi apmaiņa, ir jāaizsargā no to nelikumīgas atklāšanas;

               4)

               ECBS un ESS ir jāinformē ziņotāji, ka tie var apmainīties ar konfidenciāliem datiem;

               5)

               skaidrības nolūkā konfidenciālu datu apmaiņai starp ECBS un ESS ir piemērojami vienoti konfidencialitātes aizsardzības līdzekļi. Šie aizsardzības līdzekļi ir izklāstīti Regulas (EK) Nr. [XX] par Eiropas statistiku 19. pantā.

         Piedāvātais juridiskais pamats neskar nevienu no valsts līmenī noslēgtiem nolīgumiem par tādas konfidenciālas statistikas informācijas apmaiņu, kas nav šajā ieteikumā ietvertā informācija.
   Jaunā konfidencialitātes režīma mērķis ir atspoguļot attiecīgos noteikumus, kuri ierosināti ECB 2007. gada 14. novembra Atzinumā CON/2007/35 pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas statistiku (5), tā, lai tiktu izmantots tas pats nosūtīšanas mehānisms datu nosūtīšanai no ESS uz ECBS un attiecīgi no ECBS uz ESS.
   Piekļuve konfidenciālai statistikas informācijai, kas nav tieši identificējama, pētniecības nolūkā
   Pētniecības nolūkā arvien vairāk tiek pieprasīta piekļuve konfidenciālai statistikas informācijai, kas neļauj veikt tiešu identificēšanu, piemēram, lai analizētu un izprastu attīstības tendences sektoros un valstīs kopumā. Pašreiz juridiskais pamats zinātniskās pētniecības organizācijām paredz galvenokārt decentralizētu piekļuvi šādai statistikas informācijai valsts līmenī. Tādēļ ECBS līmenī ar piemērotu papildu juridisko pamatu ir jāparedz iespēja dot zinātniskās pētniecības organizācijām piekļuvi šādai informācijai, vienlaicīgi nodrošinot stingru konfidencialitātes aizsardzību.

      Ieteikums:

         “PADOMES REGULAI,
         ar ko groza Regulu (EK) Nr.2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (tālāk tekstā — “Statūti”) un jo īpaši to 5.4. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (ECB),
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
         ņemot vērā Komisijas atzinumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. [XX] par Eiropas statistiku,
         saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 107. panta 6. punktā un Statūtu 42. pantā noteikto procedūru,
         tā kā:

                     (1)

                     Padomes 1998. gada 23. novembra Regula (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (ECB) (6) ir juridiskā pamata galvenā daļa, kurā dots pamatojums statistikas informācijas vākšanas uzdevumiem, ko ar nacionālo centrālo banku palīdzību veic ECB. ECB ir konsekventi vadījusies pēc tās, veicot un uzraugot koordinēto statistikas informācijas vākšanu, kas vajadzīga Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veikšanai.

                     (2)

                     Lai Regula (EK) Nr. 2533/98 arī turpmāk būtu efektīvs līdzeklis ECBS statistikas informācijas vākšanas uzdevumu izpildei un garantētu ECB nepārtrauktu pieejamību atbilstošas kvalitātes statistikas informācijai, kā arī to, lai pilnībā tiktu ietverti visi ECBS uzdevumi, ir būtiski pārskatīt tās ziņošanas prasību jomas, ko nosaka šī regula. Šajā kontekstā uzmanība ir jāvelta ne tikai ECBS uzdevumu izpildei un tās neatkarībai, bet arī šajā regulā norādītajiem statistikas principiem.

                     (3)

                     Regula (EK) Nr. 2533/98 ir jāgroza, lai ECB būtu iespējams vākt statistikas informāciju, kas vajadzīga ECBS uzdevumu veikšanai, kurus nosaka Statūti. Saskaņā ar to mērķos, kādiem statistikas informācija var tikt vākta, ir jāiekļauj makroekonomiskās statistikas apkopojums, kura vajadzīga, lai pildītu Līguma 105. panta 5. punktā noteiktos ECBS uzdevumus.

                     (4)

                     Saistībā ar ECBS uzdevumu izpildei nepieciešamajām ziņošanas prasību jomām ir jāņem vērā arī strukturālās attīstības tendences finanšu tirgos, un tajās jāiekļauj arī attiecīgās statistikas informācijas prasības, kuras vēl nebija tik izteiktas laikā, kad tika pieņemta Regula (EK) Nr. 2533/98. Tādēļ ir jāatļauj statistikas informācijas vākšana no visa finanšu sabiedrību sektora kopumā, konkrēti, no apdrošināšanas sabiedrībām un pensiju fondiem, kas veido otro lielāko finanšu sabiedrību apakšsektoru euro zonā finanšu aktīvu ziņā.

                     (5)

                     Lai nodrošinātu turpmāku maksājumu un finanšu kontu bilances apkopošanu pienācīgā kvalitātē, ir jāprecizē noteiktās ziņošanas prasības saistībā ar datiem visos posteņos, kā arī darījumiem iesaistīto dalībvalstu rezidentu starpā.

                     (6)

                     Pētnieki arvien vairāk pieprasa piekļuvi konfidenciālai statistikas informācijai, kas neļauj veikt tiešu identificēšanu, lai analizētu un saprastu attīstības tendences sektoros un valstīs kopumā. Tāpēc ir svarīgi ECB un NCB ļaut arī zinātniskās pētniecības organizācijām piekļūt šādai detalizētai statistikas informācijai ECBS līmenī, vienlaicīgi nodrošinot stingru konfidencialitātes aizsardzību.

                     (7)

                     Lai ziņotājiem mazinātu ziņošanas pienākumu apjomu un nodrošinātu augstas kvalitātes statistikas efektīvu izstrādi, apkopošanu un izplatīšanu, kā arī ECBS uzdevumu pienācīgu izpildi, jau esošā informācija statistikas apkopošanā ir jāizmanto maksimāli, ieskaitot konfidenciālas statistikas informācijas apmaiņu ECBS līmenī.

                     (8)

                     Turklāt ir svarīgi nodrošināt ciešu sadarbību starp ECSB un Eiropas Statistikas sistēmu (ESS), galvenokārt statistikas mērķiem veicinot konfidenciālu datu apmaiņu starp abām sistēmām atbilstoši Līguma 285. pantam un Statūtu 5. pantam.

                     (9)

                     Kā pašlaik, tā arī turpmāk Eiropas statistiku izstrādās, apkopos un izplatīs gan ECBS, gan ESS, tomēr tas tiks veikts saskaņā ar diviem atsevišķiem juridiskiem pamatiem, atspoguļojot to attiecīgās pārvaldības struktūras. Tādēļ šo regulu piemēro, neskarot Regulu (EK) Nr. [XX],

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
         1. pants
         Regulu (EK) Nr. 2533/98 groza šādi:

                     1.

                     1. panta 4. punktu groza šādi: vārdus “A pielikumā” aizvieto ar vārdiem “Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulā (EK) Nr. 2223 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā;”

                     2.

                     2. pantu groza šādi:

                                 a)

                                 1. punkta tekstu aizstāj ar šādu tekstu:
                                 “1.   Lai pildītu ECB statistikas ziņošanas prasības, ECB ar nacionālo centrālo banku palīdzību saskaņā ar Statūtu 5.2. pantu ir tiesības vākt statistikas informāciju Eiropas statistikas izstrādes, apkopošanas un izplatīšanas nolūkā no atsauces ziņotāju grupas ciktāl vajadzīgs ECBS uzdevumu veikšanai. Konkrēti, informāciju var vākt, lai pildītu ECB statistikas ziņošanas prasības, tai skaitā tādās jomas kā monetārā un finanšu statistika, maksājumu un maksājumu sistēmu statistika, maksājumu bilances un starptautisko investīciju bilances statistika.”

                                 b)

                                 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
                                 “2.   Ciktāl statistikas informācijas sniegšana ir vajadzīga, lai pildītu ECB statistikas ziņošanas prasības, atsauces ziņotāju grupā iekļauj šādus ziņotājus:

                                             a)

                                             juridiskas un fiziskas personas, kuras ir rezidenti kādā dalībvalstī un ietilpst sektoru kategorijā “finanšu sabiedrības”, kā paredzēts ESA95;

                                             b)

                                             pasta žironorēķinu iestādes;

                                             c)

                                             juridiskas un fiziskas personas, kuras ir rezidenti kādā dalībvalstī, ar nosacījumu, ka tām ir pārrobežu pozīcijas vai tās veic pārrobežu darījumus;

                                             d)

                                             juridiskas un fiziskas personas, kuras ir rezidenti kādā dalībvalstī, ar nosacījumu, ka tās ir izdevušas vērtspapīrus vai elektronisko naudu;

                                             e)

                                             juridiskas un fiziskas personas, kuras ir rezidenti kādā dalībvalstī, ar nosacījumu, ka tām ir finanšu pozīcijas pret citu iesaistīto dalībvalstu rezidentiem vai tās veikušas finanšu darījumus ar citu iesaistīto dalībvalstu rezidentiem.”

                     3.

                     3. pantu groza šādi:

                                 a)

                                 Šādu teikumu pievieno 3. panta sākumā:
                                 “Statistikas izstrādes, apkopošanas un izplatīšanas pamatā, ko veic ECBS, ir tādi principi kā neieinteresētība, objektivitāte, profesionālā neatkarība, izmaksu lietderība, statistikas konfidencialitāte, kā arī ziņošanas pienākumu apjoma samazināšana un augsta kvalitāte.”

                                 b)

                                 a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:

                                             “a)

                                             maksimāli izmanto esošo statistiku.”

                     4.

                     8. pantu groza šādi:

                                 a)

                                 Ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:
                                 “2.   Neskarot Regulas (EK) Nr. [XX] 20. pantu,

                                             a)

                                             tādas konfidenciālas statistikas informācijas nosūtīšana ECBS līmenī, kas vākta saskaņā ar Statūtu 5. pantu, tiek veikta i) tādā apjomā un tik detalizēti, cik vajadzīgs, lai izpildītu uzdevumus, kas ECBS noteikti ar Līguma 105. pantu; vai ii) ja šāda nosūtīšana ir vajadzīga efektīvai statistikas izstrādei, apkopošanai vai izplatīšanai saskaņā ar Statūtu 5. pantu, vai arī tās kvalitātes uzlabošanai;

                                             b)

                                             ECB Padome var izlemt par tādas konfidenciālas informācijas nosūtīšanu, tās nepieciešamo apjomu, gan arī par detalizētības pakāpi, kas sākotnēji savākta citu mērķu, nevis Statūtu 5. panta nolūkā, ja tas ir vajadzīgs efektīvai statistikas izstrādei, apkopošanai vai izplatīšanai saskaņā ar Statūtu 5. pantu, vai arī tās kvalitātes uzlabošanai un ja šī statistika ir vajadzīga Līguma 105. pantā noteikto ECBS uzdevumu izpildei.”

                                 b)

                                 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
                                 “3.   Neskarot Regulu (EK) Nr. [XX], ziņotāji ir informēti par statistiskas un pārējiem administratīvajiem mērķiem, kam var izmantot viņu sniegto informāciju. Ziņotājiem ir tiesības iegūt informāciju par nosūtīšanas juridisko pamatu un pieņemtajiem aizsardzības pasākumiem.”

                                 c)

                                 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
                                 “4.   Neskarot šā panta 12. punktu, ECBS izmanto nosūtīto konfidenciālo statistikas informāciju vienīgi ECBS uzdevumu pildīšanai, izņemot šādus apstākļus:

                                             a)

                                             ja ziņotājs vai cita juridiska persona, fiziska persona, iestāde vai filiāle, ko var identificēt, ir nepārprotami devusi savu piekrišanu izmantot šādu informāciju citiem mērķiem;

                                             b)

                                             nosūtīšanai Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) dalībniekiem saskaņā ar 11. punktu;

                                             c)

                                             lai piešķirtu zinātniskās pētniecības organizācijām piekļuvi tādai konfidenciālai statistikas informācijai, kas neļauj tieši veikt identificēšanu, turklāt ar šīs informācijas sniedzējas iestādes iepriekšēju nepārprotamu piekrišanu;

                                             d)

                                             attiecībā uz NCB, ja šādu statistikas informāciju izmanto konsultatīvas uzraudzības jomā vai, saskaņā ar Statūtu 14.4. pantu, darbību veikšanai, kas nav norādītas Statūtos.”

                                 d)

                                 5. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
                                 “5.   Ar konfidenciālu statistikas informāciju ECBS līmenī var apmainīties, lai piešķirtu zinātniskās pētniecības organizācijām piekļuvi šādai informācijai saskaņā ar šā panta 3. punktu un 4. punkta c) apakšpunktu.”

                                 e)

                                 Ar šādu tekstu aizstāj 8. punktu:
                                 “8.   Šo regulu piemēro, neskarot Direktīvu 95/46/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000.gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7).”

                                 f)

                                 Ar šādu teikumu aizstāj 9. punkta pēdējos divus teikumus:
                                 “ECB nosaka kopīgus noteikumus un ievieš obligātos standartus, lai novērstu datu, kas sūtīti saskaņā ar 1. un 2. punktu, nelikumīgu atklāšanu un neatļautu lietošanu.”

                                 g)

                                 Pievieno 11. līdz 13. punktu:
                                 “11.   Neskarot valsts noteikumus par konfidenciālas statistikas informācijas apmaiņu, kas nav šajā regulā ietvertā informācija, konfidenciālas statistikas informācijas nosūtīšana starp ECBS dalībnieku, kurš vācis šo informāciju, un ESS iestādi var notikt, ja šī nosūtīšana ir vajadzīga Eiropas statistikas efektīvai izstrādei, apkopošanai vai izplatīšanai, vai tās kvalitātes uzlabošanai attiecīgajās ESS un ECBS kompetences jomās. Jebkurai nosūtīšanai, kas notiek pēc pirmās nosūtīšanas, ir jāsaņem nepārprotama atļauja no ECBS dalībnieka, kurš savācis attiecīgo informāciju.
                                 12.   Ja tiek nosūtīti konfidenciāli dati starp ESS iestādi un ECBS dalībnieku, šos datus izmanto vienīgi statistikas mērķiem un tie ir pieejami tikai personālam, kura pārziņā savas darba kompetences jomā ir statistika.
                                 13.   Regulas (EK) Nr. [XX] 19. pantā minētie aizsardzības pasākumi attiecas uz visiem konfidenciāliem datiem, kas nosūtīti starp ESS iestādi un ECBS dalībnieku saskaņā ar iepriekš minēto 11. un 12. punktu, kā arī 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu Regulā (EK) Nr. [XX]. Par pieņemtajiem pasākumiem konfidenciālu statistikas datu aizsardzībai ECB publicē gada ziņojumu par konfidencialitāti.”

                     5.

                     A un B pielikumu svītro.

               2. pants
         Šī regula stājas spēkā [datums].
         Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.”

      Frankfurtē pie Mainas 2008. gada 15. septembrī.

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

      (2)  OV C 246, 6.8.1998., 12. lpp.

      (3)  OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.

      (4)  “Kopienas statistika” veido “Eiropas statistikas” daļu, kā minēts Regulas (EK) Nr. [XX] ievilkumos.

      (5)  OV C 291, 5.12.2007., 1. lpp.

      (6)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

      (7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007SC0290

Ieteikums Padomes atzinums par Latvijas konverģences programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97  /* SEC/2007/0291 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 7.3.2007SEC(2007) 290 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES ATZINUMSpar Bulgārijas konverģences programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar 9. panta pirmo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Vispārējs pamatojumsSTABILITāTES UN IZAUGSMES PAKTA, KAS STāJāS SPēKā 1998. GADA 1. JūLIJā, PAMATMēRķIS IR SAKāRTOT VALSTS FINANSES, LAI TāDēJāDI RADīTU VēL LABāKUS NOSACīJUMUS CENU STABILITāTEI UN SPēCīGAI UN ILGTSPēJīGAI IZAUGSMEI, KAS VEICINA DARBAVIETU RADīšANU. AR PAKTA 2005. GADA REFORMU, ATZīSTOT PAKTA LIETDERīBU FISKāLāS DISCIPLīNAS STIPRINāšANā, TIKA MEKLēTAS IESPēJAS UZLABOT EFEKTIVITāTI UN EKONOMISKO PAMATOJUMU, Kā ARī ILGSTOšI SAGLABāT VALSTS FINANšU ILGTSPēJīBU.Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas).Bulgārija pievienojās ES 2007. gada 1. janvārī un pirmo konverģences programmu iesniedza 5. janvārī. Saskaņā ar minēto regulu Padomei, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, jāsniedz atzinums par to (skat. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem).2. programmas novērtējuma pamatojumsLai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek izvērtēta konverģences programmas budžeta stratēģija, šajā iedaļā apkopoti saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo 10 gadu laikā.Bulgārija ir sasniegusi augstu makroekonomiskās stabilitātes līmeni, ko sekmē arī stabils valsts finansiālais stāvoklis. Ekonomiskā izaugsme bijusi spēcīga un stabila, un pēdējos gados pieaugums bijis aptuveni 5½ %, tomēr IKP uz vienu iedzīvotāju (izsakot ar pirktspējas līmeni (PSL)) vēl aizvien ir zems — tikai 32,9 % no ES-25 vidējā rādītāja 2005. gadā. Tāpēc Bulgārijai vēl aizvien daudz jāpaveic, lai panāktu pārējās valstis, un tas arī ir šīs valsts galvenais uzdevums vidējā termiņā un ilgtermiņā. Nodarbinātība ir stabili pieaugusi, tomēr, neraugoties uz to, ka bezdarbs ir būtiski samazinājies, nodarbinātība vēl aizvien ir mazāka nekā vidēji ES. Neatbilstošas profesionālās iemaņas un ģeogrāfiskā atrašanās vieta ierobežo darba tirgus elastīgumu, un ir vērojams darbaspēka trūkums, jo īpaši darba tirgus augsti kvalificētu darbinieku segmentā. Dzimstības samazināšanās un emigrācijas dēļ iedzīvotāju skaits ir strauji samazinājies un vērojama sabiedrības novecošanās. Darba ražīguma vidējais pieaugums laika posmā no 1996. līdz 2005. gadam bija salīdzinoši zems, tomēr pēdējā laikā tas ir palielinājies līdz 4 %, pateicoties augošajām ārvalstu un pašmāju investīcijām. Pēc valūtas padomes izveides 1997. gadā līdz 1999. gadam inflācijas rādītājus izdevās samazināt līdz viencipara skaitlim, tomēr pēdējos gados deflācija ir apsīkusi. Ļoti ievērojams kredītu pieaugums un ārējā deficīta palielināšanās (lai gan tā saistāma ar būtisku ārvalstu tiešo ieguldījumu palielināšanos) radījusi bažas par makroekonomisko stabilitāti. Ir panākta ievērojama fiskālā konsolidācija, kopš 1998. gada veidojot valsts budžetu tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Parāda un IKP attiecība ir samazinājusies no vairāk nekā 100 % līdz mazāk nekā 30 %. Tomēr ir jāveic daži pasākumi, lai risinātu ar demogrāfiskajām izmaiņām un pensiju sistēmu saistītas problēmas.Galvenie novērtējumā aplūkotie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā; izvērtējot korekcijas, kas vērstas uz VTM sasniegšanu — vai korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas periodā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu reālistiskumu novērtē, balstoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz iespējamā produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējot tiek pārbaudīta arī parāda attiecības dinamika un stāvoklis attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai[2]; atbilstība rīcības kodeksam[3], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. |-  IeteikumsPADOMES ATZINUMSpar Bulgārijas konverģences programmu 2006. – 2009. gadam saskaņā ar 9. panta pirmo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[4] un jo īpaši tās 9. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.1.  Padome [2007. gada 27. martā] izskatīja Bulgārijas konverģences programmu laikposmam no 2006. gada līdz 2009. gadam.2.  Bulgārija ir sasniegusi augstu makroekonomiskās stabilitātes līmeni, ko sekmē arī stabils valsts finansiālais stāvoklis. Ekonomiskā izaugsme bijusi spēcīga un stabila, un pēdējos gados pieaugums bijis aptuveni 5½ %, tomēr IKP uz vienu iedzīvotāju (izsakot ar pirktspējas līmeni (PSL)) vēl aizvien ir zems — tikai 32,9 % no ES-25 vidējā rādītāja 2005. gadā. Tāpēc Bulgārijai vēl aizvien daudz jāpaveic, lai panāktu pārējās valstis, un tas arī ir šīs valsts galvenais uzdevums vidējā termiņā un ilgtermiņā. Pēc valūtas padomes izveides 1997. gadā inflācijas rādītāju līdz 1999. gadam izdevās samazināt līdz viencipara skaitlim, tomēr pēdējos gados deflācija ir apsīkusi, un PCI inflācija 2006. gadā sasniedza 7,3 %.3.  Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālais IKP pieaugums vēl aizvien būs augsts, nedaudz palielinoties no 5,9% 2006. gadā līdz vidēji 6,1% pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par pieaugumu. Tomēr liela ārējā nestabilitāte vēl aizvien ir riska faktors vidējā termiņā, jo īpaši tādēļ, ka ārējais deficīts 2006. gadā izrādījās lielāks, nekā plānots — 16 % no IKP, nevis 14,1 % no IKP, lai gan deficīta finansējumu pilnībā nodrošina ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūšana. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama.4.  Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē lēsts, ka 2006. gadā valsts budžeta pārpalikums ir 3,3% no IKP, salīdzinot ar 2005. gada decembra pirmspievienošanās ekonomikas programmā (PEP) paredzēto mērķi — līdzsvarotu budžetu — un konverģences programmā paredzēto pārpalikumu 3,2 % apmērā no IKP. Budžeta rezultāti ir ievērojami labāki tāpēc, ka ieņēmumi bija lielāki nekā plānots (PEP ieņēmumu prognozes bija piesardzīgas), ražošanas apjoma pieaugums bija lielāks un tika uzlabota ieņēmumu iekasēšana. Salīdzinot ar PEP prognozēm, arī izdevumi ir par 1% no IKP mazāki; tas galvenokārt atspoguļo faktu, ka mazāki bija kārtējie izdevumi.5.  Konverģences programmā izklāstītās vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir valsts budžeta pārpalikumu saglabāt 0,8–1,5 % robežās no IKP, lai nodrošinātu makroekonomisko stabilitāti un valsts finanšu ilgtspējību. 2007. gadā tiek plānota ievērojama fiskālās politikas stingrības mazināšanās, paredzot budžeta pārpalikumu 0,8 % apmērā no IKP, salīdzinot ar 3,2 % no IKP 2006. gadā. 2008. un 2009. gadā valsts budžeta pārpalikums no jauna pieaugs, nostabilizējoties 1,5 % apmērā no IKP. Tā kā programmas periodā procentu izdevumi samazināsies par aptuveni ¼ % no IKP, tiek plānots, ka primārais pārpalikums samazināsies no 4½ % no IKP 2006. gadā līdz 2¼ % no IKP 2007. gadā, bet 2008. un 2009. gadā atkal palielināsies līdz aptuveni 2¾ % no IKP. Fiskālās politikas stingrības mazināšanās galvenais iemesls 2007. gadā būs gandrīz tikai un vienīgi izdevumu palielināšanās. Tiek plānots, ka izdevumi palielināsies par 2¾ % no IKP, turklāt 2008. gadā šī pieauguma tendence mazināsies tikai daļēji (aptuveni ¾ % no IKP). Plānotais izdevumu palielinājums 2007. gadā galvenokārt paredzēts pozīcijās „pārējie izdevumi” (+2½ % no IKP) un „subsīdijas” (+½ % no IKP). Pieaugums pozīcijā „pārējie izdevumi” atspoguļo Bulgārijas iemaksu ES budžetā (1¼ % no IKP), izdevumu palielinājumu ES struktūrfondu projektiem (¼ % no IKP), ko gan pilnībā kompensēs lielāki ieņēmumi no ES līdzekļu piešķīrumiem, un „citu kārtējo izdevumu” palielinājums (1 % no IKP). Tiek prognozēts, ka 2007. gadā uzņēmumu un iedzīvotāju ienākuma nodokļa plānoto samazinājumu gandrīz pilnībā kompensēs fiskālās disciplīnas un nodokļu iekasēšanas uzlabošana. Tādējādi programmas periodā kopējie ieņēmumi (kā procentuālā daļa no IKP) saglabātos gandrīz nemainīgi. Programmā arī norādīts, ka, lai gan 2007. gada budžetā paredzēts pārpalikums 0,8 % apmērā no IKP, budžeta izpildes gaitā tomēr būtu jācenšas panākt lielāku pārpalikumu — 2% no IKP. To varētu paveikt, pamatojoties uz Budžeta likuma noteikumiem, kas paredz, ka 10 % no budžetā paredzētajiem kārtējiem primārajiem izdevumiem var iztērēt tikai tādā gadījumā, ja nepalielinās ārējais deficīts. Salīdzinājumā ar 2005. gada pirmspievienošanās ekonomikas programmu ir noteikti jauni, daudz augstāki budžeta mērķi; tas atspoguļo faktu, ka 2006. gadā gūtie ieņēmumi ir daudz labāki nekā plānots, kas pozitīvi ietekmēs turpmākos gadus, un ka ražošanas apjoma pieauguma prognozes ir nedaudz optimistiskākas.6.  Tiek plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pasliktināsies no 3¼ % no IKP 2006. gadā līdz 1 % 2007. gadā, un pēc tam 2008. un 2009. gadā no jauna uzlabosies līdz aptuveni 2 % no IKP. Ja 2007. gadā budžeta izpildes gaitā tiks panākts lielāks nominālais pārpalikums —2 % —, kas programmā norādīts kā mērķis, korekcijas īstenot būs vieglāk. Programmā minētais vidēja termiņa mērķis (VTM) attiecībā uz budžeta stāvokli ir līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē, ko lielā mērā plānots saglabāt visā programmas periodā. Tā kā vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo robežvērtību (noteiktais deficīts apmēram 1¼ % no IKP), to sasniedzot, tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. VTM ir grūtāk sasniedzams, nekā varētu spriest pēc parāda attiecības un vidējā potenciālā produkcijas apjoma pieauguma ilgtermiņā.7.  2007. gada budžeta rezultāti varētu būt labāki, nekā prognozēts programmā, savukārt attiecībā uz 2008. un 2009. gadu budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. Ņemot vērā, ka Bulgārijai līdz šim izdevies sasniegt budžeta mērķus, kā arī ievērojot 2007. gada Budžeta likuma noteikumus par izdevumu ierobežošanu budžeta izpildes gaitā, šķiet ticami, ka 2007. gadā varētu sasniegt lielāku pārpalikumu, lai gan ieņēmumu prognozes 2007. gadam saistītas ar dažiem negatīviem riskiem, piemēram, ieņēmumu samazināšanos nodokļu samazinājumu dēļ var pilnībā nekompensēt fiskālās disciplīnas un nodokļu iekasēšanas uzlabošana. Lai gan nav sniegta sīkāka informācija par korekciju stratēģiju, sākot ar 2008. gadu, budžeta mērķi līdz pat programmas perioda beigām šķiet visnotaļ reālistiski, ar nosacījumu, ka 2007. gadā budžeta rezultāti ir labāki nekā pašlaik prognozēts.8.  Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmā paredzētais budžeta stāvoklis nozīmē, ka visā programmas periodā VTM lielā mērā būs nemainīgs. Turklāt tajā paredzēta pietiekama drošības rezerve, lai normālu makroekonomisku svārstību rezultātā netiktu pārkāpts deficīta robežlielums — 3 % no IKP. Tomēr fiskālās politikas nostādnes, kas izriet no programmas, 2007. gadā — ekonomiskā uzplaukuma laikā — varētu izrādīties prociliskas, kas pilnībā neatbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka 2007. gadā būs vērojams ekonomikas uzplaukums, taču paredzama strukturālās bilances samazināšanās par aptuveni 2¼ % no IKP saskaņā ar programmu un par 1½ % saskaņā ar Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozēm.9.  Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2006. gadā ir sasniedzis 25¼ % no IKP, kas ir ievērojami mazāk par Līgumā noteikto atsauces vērtību — 60 % no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 4 procentu punktiem.10.  Tā kā trūkst ilgtermiņa prognožu par izdevumiem, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, pamatojoties uz EPK/Komisijas kopīgiem makroekonomiskajiem pieņēmumiem, sabiedrības novecošanās ietekmi Bulgārijā nav iespējams izvērtēt, izmantojot salīdzināmu un solīdu bāzi, kā tas tiek darīts attiecībā uz citām dalībvalstīm, par kurām ir pieejamas šādas prognozes. Tomēr nevar izslēgt iespēju, ka novecošanās ietekme uz izdevumiem būs ievērojama, ņemot vērā pašreizējo demogrāfisko struktūru. Turklāt sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz stabilizēt parādu, pat neņemot vērā novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai.11.  Programmas budžeta stratēģija daļēji atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs periodam no 2005. līdz 2008. gadam. Konkrētāk, tiek plānots, ka fiskālās politikas nostādnes 2007. gadā būs procikliskas, neraugoties uz ekonomisko uzplaukumu, un tas draud ar jau tā lielā ārējā deficīta palielināšanos. Turklāt, lai gan ir sperti soļi, lai uzlabotu pensiju sistēmas ilglaicīgo ilgtspējību, programmā izklāstīti ļoti nedaudzi konkrēti pasākumi valsts tēriņu efektivitātes uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar izdevumiem veselības aprūpes jomā, kur pastāvīgi vērojamas problēmas ar izdevumu pārraudzību un kontroli un sniegto pakalpojumu kvalitāti.12.  Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem[5].Kopumā var secināt secināja, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un ka budžeta stratēģija ir tādas fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Tomēr 2007. gadā plānotais budžeta pārpalikuma samazinājums ekonomiskā uzplaukuma laikā varētu nozīmēt prociklisku fiskālo nostādni un vairot esošo ārējo nestabilitāti.Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Bulgārija tiek aicināta:i) 2007. gadā panākt lielāku budžeta pārpalikumu, nekā pašlaik plānots, un saglabāt stingru budžeta stāvokli pēcāk, lai stiprinātu makroekonomisko stabilitāti un ierobežotu lielo ārējo deficītu;ii) stiprināt valsts izdevumu efektivitāti, jo īpaši īstenojot veselības aprūpes sistēmas reformu.Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums 12Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. |3Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. |4Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. |5Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. |6Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu attiecīgi 5,8%, 6,3%, 6,4% un 6,7% apmērā laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam. |[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[2] Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy Nr. 4/2006.[3] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.[4] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm[5] Konkrēti nav sniegti darba tirgus dati par nostrādātajām stundām un informācija par ilglaicīgo ilgtspējību.


title: Komisijas Ieteikums ( 2006. gada 11. augusts ) par lokalizācijas programmām, lai ierobežotu Diabrotica virgifera Le Conte tālāku izplatību Kopienas apgabalos, kuros ir apstiprināta tā klātbūtne

text:
               17.8.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 225/30

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2006. gada 11. augusts)
   par lokalizācijas programmām, lai ierobežotu Diabrotica virgifera Le Conte tālāku izplatību Kopienas apgabalos, kuros ir apstiprināta tā klātbūtne
   (2006/565/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 211. panta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2003. gada 24. oktobra Lēmumā 2003/766/EK par ārkārtas pasākumiem, lai novērstu Diabrotica virgifera Le Conte
                   (1) (turpmāk tekstā – “organisms”) izplatību Kopienā, paredzēti ierobežojumi attiecībā uz kukurūzas audzēšanu apgabalos, par kuriem zināms, ka agrāk tajos nebija sastopams organisms, taču tā klātbūtne ir konstatēta, kā arī apgabalos, kuros organisma klātbūtne jau ir apstiprināta.

               (2)

               Saskaņā ar Lēmuma 2003/766/EK 4.a panta 2. punktu dalībvalstis var organizēt ikgadējas lokalizācijas programmas inficētajos apgabalos un to tuvumā, lai ierobežotu organisma izplatību no inficētajām zonām uz apgabaliem, kuros organisma klātbūtne nav konstatēta.

               (3)

               Lai veicinātu koordinētu pieeju attiecībā uz lokalizācijas programmām, jānodrošina tehniskas vadlīnijas.

               (4)

               Lokalizācijas programmas būtu jābalsta uz pamatotiem zinātniskiem principiem, organisma bioloģiju, inficēšanās pakāpi un īpašo kukurūzas ražošanas sistēmu attiecīgajā dalībvalstī.

               (5)

               Izstrādājot tehniskās vadlīnijas, ņēma vērā dalībvalstu atbildīgo valsts iestāžu darbu un pieredzi attiecībā uz organisma kontroles pasākumiem.

               (6)

               Šajā ieteikumā paredzētās tehniskās vadlīnijas ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IESAKA TURPMĀK IZKLĀSTĪTO.

               1.

               Lēmuma 2003/766/EK 4.a panta 1. punktā minēto zonu precīza norobežošana jāpamato ar atzītiem zinātniskiem principiem, organisma bioloģiju, inficēšanās pakāpi un īpašo kukurūzas ražošanas sistēmu attiecīgajā dalībvalstī.
               Inficēto zonu norobežošana jāpārskata, ja vismaz divus gadus pēc kārtas, veicot apsekojumus, kas minēti Lēmuma 2003/766/EK 2. pantā, tiek iegūti līdzīgi rezultāti, kas liecina par organisma klātbūtni vai par organisma neesību.

               2.

               Lai īstenotu lokalizācijas programmas, kas minētas Lēmuma 2003/766/EK 4.a panta 2. punktā, dalībvalstīm jāņem vērā šādi principi:

                           a)

                           pasākumi, lai ierobežotu organisma izplatību no inficētajām zonām uz apgabaliem, kuros organisms nav konstatēts (“lokalizācijas pasākumi”). Tie jāievieš attiecībā uz zonu (“lokalizācijas zona”), kas ietver vismaz 10 km inficētās zonas un ne mazāk kā 30 km neinficētās zonas.
                           Dalībvalstīm jānodrošina, ka kukurūzas laukos, kas atrodas lokalizācijas zonā:

                                       —

                                       augseka tiek organizēta tā, lai divu secīgu gadu laikposmā kukurūzu audzētu tikai vienu reizi, vai

                                       —

                                       augseka tiek organizēta tā, lai trīs secīgu gadu laikposmā kukurūzu audzētu divas reizes, un, ņemot vērā vietējo prognožu sistēmu attiecībā uz organisma attīstību, vismaz vienu no šīm kukurūzas kultūrām sētu tikai pēc kūniņu izveidošanās, vai

                                       —

                                       augseka tiek organizēta tā, lai trīs secīgu gadu laikposmā kukurūzu audzētu divas reizes, katru reizi pielietojot efektīvus pieaugušu insektu apkarošanas līdzekļus vai veicot citus pasākumus vai apstrādi, kas paredz līdzvērtīgu organisma kontroles līmeni;

                           b)

                           pasākumi, kas balstās uz kaitēkļu apkarošanu pārējā inficētajā zonā, lai mazinātu organisma turpmākas izplatības iespēju un nodrošinātu ilgtspējīgu kukurūzas ražošanu (“ierobežošanas pasākumi”);

                           c)

                           ar atbilstošu dzimuma feronomu slazdu palīdzību, ņemot vērā vietējos apstākļus un lokalizācijas zonas raksturojumu, intensīvi jākontrolē organisma klātbūtne lokalizācijas zonas neinficētajā daļā.

      Briselē, 2006. gada 11. augustā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 275, 25.10.2003., 49. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/564/EK (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 28 lpp.).


title: Padomes Ieteikums ( 2011. gada 12. jūlijs ) par Latvijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam

text:
               21.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 215/8

         PADOMES IETEIKUMS
   (2011. gada 12. jūlijs)
   par Latvijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Latvijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam
   2011/C 215/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 20. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/290/EK (2), lai Latvijai darītu pieejamu vidēja termiņa finansiālo palīdzību trīs gadu laikposmam saskaņā ar Līguma 143. pantu. Pievienotajā saprašanās memorandā, kas parakstīts 2009. gada 28. janvārī, un tā turpmākajos papildinājumos izklāstīti ekonomikas politikas nosacījumi, pamatojoties uz kuriem tiek piešķirta finansiālā palīdzība. Lēmums 2009/290/EK tika grozīts 2009. gada 13. jūlijā ar Padomes Lēmumu 2009/592/EK (3). Pēdējo saprašanās memoranda papildinājumu parakstīja 2011. gada jūnijā.

               (2)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (3)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) (4), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (4)

               Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

               (5)

               Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

               (6)

               Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. Īpašas saistības un darbības 2011. gadam Latvijas konverģences programma un valsts reformu programma ietver vispārīgu atsauci uz paktu “Euro plus”. Vēstulē, kas nosūtīta Eiropadomei 2011. gada 17. maijā, skaidri izklāstītas īpašas saistības un darbības 2011. gadam, kas ietvertas programmās, kuras ir atbilstīgas paktam “Euro plus”.

               (7)

               Latvija 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (8)

               No 2000. gada līdz 2007. gadam Latvijas ekonomikas izaugsme bija straujāka nekā citās dalībvalstīs, atspoguļojot konverģences perspektīvas, ārvalstu finanšu plūsmas un ļoti spēcīgu patēriņa pieprasījumu. Tomēr vismaz daļēji ekspansīvas makroekonomikas politikas rezultātā ekonomika pārkarsa. Uzkrājās ievērojamas nelīdzsvarotības, ko atainoja tekošā konta deficīts, kas 2007. gadā bija 22,3 % no IKP un 2008. gadā – 13,1 %, tādēļ 2008.–2009. gadā ekonomikā bija straujākais sarukums ES. Minētajā laikposmā reālais IKP krasi samazinājās par 25 %, tā kā iekšējā pieprasījuma sabrukumu pastiprināja lejupslīde pasaules tirdzniecībā. Nodarbinātības līmenis Latvijā, kas iepriekš bija viens no augstākajiem ES (75,8 % 2008. gadā), saruka par vairāk nekā 10 procentu punktiem, un patlaban bezdarba līmenis pārsniedz 18 %, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem ES. Vispārējās valdības budžeta deficīts bija 9,7 % 2009. gadā, bet fiskālās konsolidācijas pasākumu rezultātā samazinājās līdz 7,7 % 2010. gadā. Šis rezultāts ietver ievērojamus finanšu nozares stabilizācijas pasākumus, kuru apjoms bija 1,1 % no IKP 2009. gadā un 2,3 % no IKP 2010. gadā.

               (9)

               Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas veido pamatu budžeta prognozēm konverģences programmā, šķiet ticams, lai gan inflācijas prognozes 2011. gadam var būt zemākas. Konverģences programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir panākt, lai līdz Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumā noteiktajam termiņam vispārējās valdības budžeta deficīts būtu zemāks par 3 % atsauces vērtību. Ņemot vērā pasākumus, kuri īstenoti, kopš izdots ieteikums attiecībā uz pārmērīga budžeta deficīta stāvokļa novēršanu, un papildu konsolidāciju, uz ko norādīts atjauninātajā konverģences programmā, plānotie fiskālie pasākumi 2011.–2012. gadam atbilst nepieciešamajai korekcijai. Ņemot vērā sākotnējo situāciju, konverģences programmā nav paredzēts sasniegt vidēja termiņa mērķi (VTM) līdz programmas laikposma beigām, turpretim plānotos fiskālos pasākumus, lai sasniegtu VTM pēc pārmērīga budžeta deficīta stāvokļa novēršanas, varētu paātrināt jo īpaši 2013. gadā. Konverģences programmā paredzētā fiskālā konsolidācija ir galvenokārt balstīta uz izdevumiem. Budžeta mērķi ir pakļauti negatīviem riskiem, jo konverģences programmā nav sniegta pilnīga informācija par pasākumiem, ar kuriem paredzēts sasniegt noteiktos mērķus. Gaidāms, ka minētie pasākumi būs paredzēti turpmākajos budžetos. Primārā deficīta samazināšana vidējā termiņā, kā paredzēts konverģences programmā, palīdzētu samazināt tos riskus, kuri apdraud valsts finanšu ilgtspējīgumu.

               (10)

               Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Latvijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzsver, ka steidzami jāīsteno plānotie pasākumi, lai izpildītu Lēmumu 2009/290/EK,

         AR ŠO IESAKA Latvijai:
   īstenot minētos pasākumus, kas noteikti Lēmumā 2009/290/EK, kurā grozījumi veikti ar Lēmumu 2009/592/EK, un kas sīkāk izklāstīti 2009. gada 20. janvāra saprašanās memorandā un tā turpmākajos papildinājumos, jo īpaši pēdējā, 2011. gada 7. jūnija papildinājumā.

      Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  OV L 79, 25.3.2009., 39. lpp.

      (3)  OV L 202, 4.8.2009., 52. lpp.

      (4)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).


               9.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 93/186

         P7_TA(2013)0382
   ES politika attiecībā uz Baltkrieviju
   Eiropas Parlamenta 2013. gada 12. septembra ieteikums par ES politiku attiecībā uz Baltkrieviju (2013/2036(INI))
   (2016/C 093/30)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā 2012. gada 26. oktobra rezolūciju par stāvokli Baltkrievijā pēc 2012. gada 23. septembrī notikušajām parlamenta vēlēšanām (1),

               —

               ņemot vērā 2012. gada 29. marta rezolūciju par stāvokli Baltkrievijā (2),

               —

               ņemot vērā 2011. gada 12. maija rezolūciju par Baltkrieviju (3),

               —

               ņemot vērā 2011. gada 20. janvāra rezolūciju par stāvokli Baltkrievijā (4),

               —

               ņemot vērā 2012. gada 12. septembra rezolūciju par Padomes ikgadējo ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (5),

               —

               ņemot vērā 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatu (6),

               —

               ņemot vērā Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma valstu platformu konferences 2013. gada 1. jūnija rezolūciju,

               —

               ņemot vērā 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijas pārskatīšanu (7),

               —

               ņemot vērā 2009. gadā Prāgā notikušās Austrumu partnerības valstu augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju,

               —

               ņemot vērā Ārlietu padomes 2012. gada 15. oktobra secinājumus un Padomes 2012. gada 6. novembra Regulu (ES) Nr. 1014/2012 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju (8),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 97. pantu,

               —

               ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A7-0261/2013),

               A.

               tā kā Baltkrievijā kopš 1994. gada nav notikušas brīvas un godīgas vēlēšanas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem atbilstošām vēlēšanu tiesību normām;

               B.

               tā kā varas dalīšanas princips faktiski tika atcelts 1996. gada konstitucionālās reformas gaitā un kopš tā laika politiskā opozīcija nav bijusi pārstāvēta politiskajās struktūrās un nav spējusi piedalīties valsts politiskā kursa izstrādē un īstenošanā;

               C.

               tā kā tajā pašā laikposmā tika sistemātiski un masveidā pārkāptas cilvēktiesības un pamatbrīvības, jo īpaši attiecībā uz vārda brīvību, biedrošanās brīvību un pulcēšanās brīvību;

               D.

               tā kā Eiropadome 1997. gadā apturēja partnerības un sadarbības līguma ratifikāciju un iesaldēja pagaidu tirdzniecības nolīgumu un tādējādi ES un Baltkrievijas attiecības joprojām regulē 1989. gada tirdzniecības un sadarbības nolīgums;

               E.

               tā kā laikā no 2008. gada līdz 2010. gadam ES un Baltkrievijas attiecības ieguva pozitīvu dinamiku un tā kā šajā laikposmā bija vērojama zināma virzība uz apstākļu uzlabošanos, kādos darbojās pilsoniskā sabiedrība, opozīcija un brīvā prese, taču šo attiecību būtisku pasliktināšanos izraisīja pēc 2010. gada prezidenta vēlēšanām veiktie vardarbīgie pasākumi un represīvās politikas pastiprināšanās, piemēram, prezidenta amata kandidātu aresti, kam sekoja masveida aresti, politiski motivēti kriminālprocesi pret opozīcijas pārstāvjiem un represiju vilnis pret cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem;

               F.

               tā kā Baltkrievijas iestādes, noraidot ES aicinājumus ievērot starptautiski atzītos demokrātijas standartus, īsteno pašizolācijas politiku, to uzspiest Baltkrievijas tautai;

               G.

               tā kā Eiropas Parlaments neatzīst Baltkrievijas parlamenta leģitimitāti un pēdējo desmit gadu laikā Baltkrieviju apmeklējusi tikai viena oficiāla Eiropas Parlamenta delegācija 2010. gadā;

               H.

               tā kā 70 % Baltkrievijas iedzīvotāju valstī vēlas pārmaiņas, tomēr daļa iedzīvotāju uzskata, ka būtiskas pārmaiņas valstī sākotnēji varētu izraisīt dzīves līmeņa pazemināšanos (9);

               I.

               tā kā demokrātisku pārveidojumu iespēja varētu palielināties, ja reformās tiktu iesaistīta patlaban valdošās elites uz reformām noskaņotā daļa, tomēr to galvenajiem katalizatoriem jānāk no pilsoniskās sabiedrības organizācijām un privātajiem uzņēmumiem;

               J.

               tā kā pastāvīgs politiskais dialogs ar Baltkrievijas iestādēm iepriekš minētajos apstākļos varētu izraisīt pilsoniskās sabiedrības un opozīcijas iesaistīšanos daudzpusējā dialogā starp ieinteresētajām personām un reformu īstenošanā;

               K.

               tā kā Austrumu partnerības valstu augstākā līmeņa sanāksme Viļņā varētu kļūt par vēl vienu būtisku iespēju pakāpeniski uzlabot ES un Baltkrievijas attiecības, ja tiks atbrīvoti un politiski reabilitēti visi politiski ieslodzītie;

               L.

               tā kā ES ierobežojošie pasākumi tika pārskatīti un paplašināti (patlaban tie attiecas uz 242 personām un 30 struktūrām), bet Baltkrievijas iestādes joprojām aizliedz valstī iebraukt vairākiem ES politiķiem un amatpersonām, kā arī starptautisko organizāciju pārstāvjiem, žurnālistiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem;

               M.

               tā kā turpmākie pūliņi izveidot vienotu stratēģiju un rīcības plānu varētu veicināt politiskās opozīcijas mērķu sasniegšanu; tā kā konkrēti pasākumi, tostarp kopīga kandidātu saraksta iesniegšana pašvaldību vēlēšanām 2014. gadā, kā arī vienotas politiskās programmas sagatavošana vai kopīga kandidāta izvirzīšana prezidenta vēlēšanām 2015. gadā šādā aspektā būtu vērtējami pozitīvi;

               N.

               tā kā 2012. gadā aizsāktais Eiropas dialogs ar Baltkrievijas sabiedrību par modernizāciju ir pozitīvi ietekmējis konstruktīvas diskusijas uzsākšanu Baltkrievijas sabiedrībā par valstī nepieciešamajām reformām un izpratni par ES, tomēr šādam dialogam ir jāizstrādā koncepcija, mērķi un stratēģija, kam vajadzīgs pietiekams finansējums, kā arī labāka koordinācija ar Austrumu partnerības iniciatīvām;

               O.

               tā kā Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma valstu platforma ir svarīgs un uzticams ES partneris un unikāls saziņas kanāls ar Baltkrievijas tautu;

               P.

               tā kā Baltkrievijā joprojām ir politiski ieslodzītie (10), tostarp Saharova balvas saņemšanai izvirzītais cilvēktiesību aizstāvis Aless Beļackis, kuri ilgstoši pakļauti smagai psiholoģiskai un fiziskai spīdzināšanai, nāves draudiem, nepamatotai pārvietošanai, sliktai veselības aprūpei un aizliegumiem tikties ar ģimenes locekļiem; ES un Baltkrievijas divpusējo attiecību normalizācijas galvenie nosacījumi joprojām ir visu politiski ieslodzīto atbrīvošana un politiska reabilitēšana, kā arī progress tādos jautājumos kā tās starptautisko saistību izpilde un cilvēka pamattiesību, tiesiskuma un demokrātisko brīvību ievērošana;

               Q.

               tā kā politiski motivētu arestu absolūtā skaita samazināšanās (pēc Cilvēktiesību centra “Viasna” datiem no 868 arestiem 2011. gadā līdz 235 attiecīgi 2012. gadā) varētu būt saistāma ar represiju un iebiedēšanas gaisotni;

               R.

               tā kā nesenie ierobežojošie tiesību aktu grozījumi radīja vēl lielākas pilsoniskās sabiedrības represijas, tostarp pret cilvēktiesību aizstāvjiem, neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem un advokātiem; tā kā cilvēktiesību un pamatbrīvību vispārējā situācija pasliktinās, un, kā uzsvērts ANO īpašā referenta par Baltkrieviju ziņojumā, joprojām rada lielas bažas; tā kā Baltkrievijas iestāžu nevērība pret starptautiskās sabiedrības aicinājumiem veicina tālāku attiecību pasliktināšanos ar ES un sekmē Baltkrievijas turpmāku pašizolāciju;

               S.

               tā kā 2012. gadā Baltkrievijas valdība veica grozījumus likumdošanā, kas VDK pieķir plašas pilnvaras brīvi izmantot piespiedu līdzekļus; tā kā saskaņā ar jauno likumu drošības dienesti var bez jebkādiem ierobežojumiem ierasties dzīvokļos un arestēt un aizturēt gan Baltkrievijas pilsoņus, gan arī imunitātes aizsargātos diplomātus un starptautisko organizāciju pārstāvjus; tā kā minētajā likumā ir arī noteikums, kas VDK darbiniekus atbrīvo no visu veidu tiesiskās atbildības par miesas bojājumu nodarīšanu; tā kā Baltkrievijas specdienestiem ir dotas plašas pilnvaras izklīdināt demonstrācijas;

               T.

               tā kā 2011. gada beigās ieviesa izmaiņas likumā par masu pasākumiem un tagad par masu protestu rīkošanu iestājas kriminālatbildība; tā kā šādu pasākumu organizatoriem ir jāsniedz valsts iestādēm informācija par finansējuma avotiem;

               U.

               tā kā jau 2011. gadā par kriminālpārkāpumu kļuva ārvalstu dotāciju saņemšana un tika paplašināts valsts nodevības jēdziens, kas ļauj valdībai uzsākt kriminālvajāšanu pret organizācijām un personām, kas saņem ārvalstu finansējumu vai piedalās starptautiskajos forumos;

               V.

               tā kā 2012. gadā Baltkrievijas Tieslietu ministrija liedza reģistrāciju 19 NVO un divām politiskajām partijām, bet nereģistrēto organizāciju biedri pašlaik Baltkrievijā tiek pastāvīgi iebaidīti, ietekmēti un vajāti;

               W.

               tā kā Baltkrievija ir vienīgā Eiropas valsts, kurā piespriež nāvessodu, un tā kā nāvessoda izpildes datumi nav zināmi notiesāto ģimenēm un sabiedrībai, sodītās personas ķermenis netiek izdots radiniekiem apbedīšanai un netiek paziņota apbedīšanas vieta;

               X.

               tā kā 2012. gadā dvām personām tika izpildīts nāvessods, un tiesas process nebija atbilstošs taisnīgas tiesas kritērijiem; tā kā pēc ilga laika 2012. gadā netika piespriests neviens nāvessods, tomēr 2013. gadā atkal pasludināts uz nāvi notiesājošs spriedums;

               Y.

               tā kā situāciju Baltkrievijā var raksturot kā tādu, kurā ir uzticības trūkums tiesu varai, jo tiesas nav pietiekami neatkarīgas un pieņem politiski motivētus lēmumus;

               Z.

               tā kā Baltkrievija ir vienīgā Austrumu partnerības valsts, kurā vēl nav izveidota oficiāla cilvēktiesību iestāde;

               AA.

               tā kā nopietna politiska problēma Baltkrievijā ir cenzūra;

               AB.

               tā kā saskaņā ar 2013. gada pasaules preses brīvības indeksu, ko izdeva “Reportieri bez robežām”, starp 179 valstīm Baltkrievija no 168. vietas pacēlās uz 157. vietu, tomēr joprojām paliek pēdējā vietā starp Austrumu partnerības valstīm (Azerbaidžānu (156. vieta), Ukrainu (126. vieta), Gruziju (100. vieta), Armēniju (74. vieta) un Moldovu (55. vieta));

               AC.

               tā kā patlaban piekļuve neatkarīgiem TV un radio kanāliem, kā arī drukātai presei, ir nepietiekama un informācijas pieejamībā dominē valstij piederošie plašsaziņas līdzekļi;

               AD.

               tā kā plašsaziņas līdzekļu brīvības situācija Baltkrievijā ir nepieņemama, jo īpaši tāpēc, ka tiek vajāti žurnālisti, kuriem aizliegts izbraukt no valsts, tiek pieņemti ierobežojoši likumi attiecībā uz pārraides un interneta brīvību, kā arī selektīvi tiesas spriedumi pret neatkarīgajiem žurnālistiem, par ko liecina trīs 2012. gada vasarā ierosinātie kriminālprocesi;

               AE.

               tā kā 2012. gadā, izmantojot nepatiesus argumentus, vismaz 15 aktīvistiem un žurnālistiem aizliedza izbraukt no Baltkrievijas;

               AF.

               tā kā vairāk nekā pusei Baltkrievijas iedzīvotāju ir pieejams internets; tā kā elektroniskie plašsaziņas līdzekļi paver jaunas iespējas plašāk piekļūt neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, lai gan valsts un izglītības iestādēs vairākas opozīcijas tīmekļa vietnes ir bloķētas;

               AG.

               tā kā saskaņā ar jaunāko 2012. gada ANO tautas attīstības indeksu Baltkrievija ieņem 50. vietu, salīdzinot ar Krieviju (55. vieta) un Austrumu partnerības valstīm (Gruziju (72. vieta), Ukrainu (78. vieta), Azerbaidžānu (82. vieta), Armēniju (87. vieta) un Moldovu (113. vieta));

               AH.

               tā kā viens no galvenajiem iemesliem zināmai sociālai stabilitātei valstī ir bijusi sociālo pabalstu sistēma, kuru cilvēki izmanto un tādēļ dod priekšroku politiskai pasivitātei, jo dažāda veida valsts atbalstus, piemēram, pensijas, stipendijas, bezdarbnieku pabalstus u.c. saņem 65 % Baltkrievijas iedzīvotāju;

               AI.

               tā kā zemu bezdarba līmeni var mākslīgi panākt ar subsīdijām valstij piederošajiem uzņēmumiem, kas nodrošina aptuveni 70 % IKP un nodarbina 50 % strādājošo;

               AJ.

               tā kā Baltkrievijas valdība mēģina piesaistīt ārvalstu investīcijas, jo tai ir kvalificēts darbaspēks, privatizācijas programma, sešas brīvās ekonomiskās zonas un augsto tehnoloģiju parks, tomēr ir vērojami gadījumi, kad valsts sistemātiski iejaucas privātā sektora darbībā;

               AK.

               tā kā līdz šim Baltkrievijas iestādes ir paudušas ģeopolitisku interesi par ciešāku ekonomisko integrāciju ar Krieviju, izveidojot Eirāzijas muitas un ekonomikas savienību; tā kā vienlaikus lielākā daļa visu tiešo ārvalstu investīciju Baltkrievijā pēdējos gados ir Krievijas izcelsmes, un eksperti uzskata, ka pēdējās desmitgadēs aptuveni 700 000 Baltkrievijas iedzīvotāju ir emigrējuši darbā uz Krieviju, galvenokārt uz Maskavu un Sanktpēterburgu;

               AL.

               tā kā patlaban ir vērojami signāli no ES un Baltkrievijas puses par sarunu procesa atsākšanu par Baltkrievijas pievienošanos PTO, īpaši kontekstā, ko rada Krievijas pievienošanās PTO;

               AM.

               tā kā jaunākās sabiedriskās domas aptaujas, kas veiktas saistībā ar ES kaimiņvalstu attiecību barometra projektu, liecina, ka vairāk nekā 50 % Baltkrievijas iedzīvotāju ir pārliecināti, ka ES būtu jāpalielina sava līdzdalība tādās jomās kā ekonomikas attīstība, tirdzniecība un reģionālā sadarbība ar Baltkrieviju;

               AN.

               tā kā modernizācijas programma, kuru nesen izsludināja Baltkrievijas iestādes, pēc ekspertu vērtējuma, galvenokārt ir orientēta uz rūpniecības pamatnozaru infrastruktūras modernizāciju, lai gan valstī vairāk vajadzīgas būtiskākas ekonomiskās reformas un pārredzama uzņēmējdarbības vide, kā arī valsts kontroles samazināšana visās uzņēmējdarbības nozarēs;

               AO.

               tā kā saskaņā ar “Transparency International” 2012. gada korupcijas uztveres indeksu Baltkrievija ieņem 123. vietu starp 176 valstīm un teritorijām, salīdzinot ar Ukrainu (144. vieta), Azerbaidžānu (139. vieta), Krieviju (133. vieta), Armēniju (105. vieta), Moldovu (94. vieta) un Gruziju (51. vieta);

               AP.

               tā kā Baltkrievija nesen pievienojusies Eiropas Padomes pretkorupcijas mehānismam “Greco” un kļuva par dalībnieci cilvēku tirdzniecības apkarošanas mehānismā Greta.

               AQ.

               tā kā uz Baltkrieviju attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika, bet politiskās situācijas dēļ vēl nav nekāda izstrādāta rīcības plāna;

               AR.

               tā kā palīdzība Baltkrievijai patlaban tiek piešķirta saskaņā ar valsts stratēģijas dokumentu 2007.–2013. gadam;

               AS.

               tā kā 2007.–2013. gada finanšu plānā Eiropas kaimiņattiecību un partnerības Instrumentam (EKPI) pārrobežu sadarbības projektiem starp Baltkrieviju un tās kaimiņvalstīm tika piešķirti EUR 33,4 milj., un apmēram 60 pašvaldības patlaban piedalās Latvijas, Lietuvas un Baltkrievijas 50 kopīgos pārrobežu sadarbības projektos;

               AT.

               tā kā patlaban tikai 20 Baltkrievijas eksperti piedalās dažādos EKPI projektos, salīdzinot ar 120 ekspertiem 2008. gadā;

               AU.

               tā kā Baltkrievijas iestādes aktīvi piedalās ekspertu sanāksmēs Austrumu partnerības daudzpusējos pasākumos, jo īpaši pārrobežu sadarbības projektos;

               AV.

               tā kā 58 pilsētām un pašvaldībām Polijā, attiecīgi 47 Lietuvā un 30 Latvijā ir auglīga sadarbība ar partneru pilsētām un pašvaldībām Baltkrievijā, bet “Nemunas-Neman-Niemen” eiroreģions, kas apvieno Lietuvu, Poliju, Kaļiņingradas apgabalu un Baltkrieviju kopīgu projektu īstenošanai, uzskatāms par labas prakses piemēru;

               AW.

               tā kā Baltkrievijas iedzīvotāji pēdējos gados ir saņēmuši pasaulē lielāko Šengenas vīzu skaitu uz vienu iedzīvotāju, tomēr viņiem vīzas iegūšanai ir jātērē daudz vairāk naudas, bieži vien arī laika un pūliņu, nekā citu Austrumu partnerības valstu vai Krievijas iedzīvotājiem;

               1.

               sniedz Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD), Padomei, Komisijai un dalībvalstīm šādus ieteikumus:

                           a)

                           mudināt Baltkrievijas iestādes ievērot cilvēktiesības un ieviest demokrātiskas pārmaiņas, lai izbeigtu valsts pašizolāciju no pārējās Eiropas;

                           b)

                           atkārtoti uzsvērt, ka ES ierobežojošo pasākumu pakāpeniskas atcelšanas un ES un Baltkrievijas attiecību būtiskas uzlabošanas absolūts priekšnoteikums ir panākt, ka nekavējoties un bez nosacījumiem tiek atbrīvoti un reabilitēti visi vēl nebrīvē esošie politiski ieslodzītie un tiek atjaunotas viņu politiskās un pilsoņu tiesības;

                     Politiskais dialogs

                           c)

                           tiklīdz tiek atbrīvoti visi politiski ieslodzītie, izmantot Lietuvas prezidentūru un Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmi Viļņā kā svarīgu iespēju attiecību uzlabošanai ar Baltkrieviju, lai atjaunotu politisko dialogu inter alia par demokrātiskām reformām, brīvām un godīgām vēlēšanām, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu ar nosacījumu, ka Baltkrievijas iestādes uzskatāmi apliecina šo pamatvērtību ievērošanu;

                           d)

                           ņem vērā Dzmitry Dashkevich un Aliaksandr Franskevich atbrīvošanu no cietuma attiecīgi 2013. gada augustā un septembrī, taču pauž nožēlu par faktu, ka šie bijušie politiski ieslodzītie brīvību atguva tikai pēc tam, kad bija pilnībā izcietuši viņiem piespriestos cietumsodus;

                           e)

                           izmantot Baltkrievijas ārlietu ministra izslēgšanu no ES vīzu izsniegšanas aizlieguma saraksta uz laiku un ar nosacījumiem, lai paplašinātu galveno un svarīgāko diplomātisko sakaru kanālu ar Baltkrieviju, jo īpaši, lai atvieglotu viņa piedalīšanos Austrumu partnerības valstu augstākā līmeņa sanāksmē, kas pirmām kārtām ir nepieciešams lietišķam dialogam par politiski ieslodzīto atbrīvošanu, tomēr stingri ievērot vīzu izsniegšanas aizliegumu un līdzekļu iesaldēšanu, kas vērsta pret personām, kuras tieši iesaistītas demokrātisko vēlēšanu standartu un cilvēktiesību pārkāpumos;

                           f)

                           rūpīgi izvērtēt pret Baltkrievijas amatpersonām un iestādēm patlaban noteiktos ES ierobežojošos pasākumus, lai paaugstinātu to efektivitāti un šādu pasākumu jomu, raksturu un spēkā esamību pielāgotu jaunākajiem notikumiem valstī un attiecībās ar ES;

                           g)

                           pamatojoties uz kopīgo pagaidu plānu un izmantojot principu “vairāk par vairāk”, sagatavot stratēģisku rīcības plānu, kas ietver gan prioritārās reformējamās jomas Baltkrievijā, lai uzlabotu attiecības un efektīvu sadarbību Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) satvarā ar nosacījumu, ka tiek sperti konkrēti soļi demokrātisko reformu virzienā;

                           h)

                           tiklīdz starptautiskās organizācijas atzīst vēlēšanas par brīvām un godīgām, apspriesties ar Eiropas Parlamentu par jaunu priekšlikumu iekļaušanu starpparlamentāro attiecību jautājumā, gan parlamentu divpusējām attiecībām, gan attiecībām Euronest parlamentārajā asamblejā, saglabājot pastāvīgu ES atbalstu Baltkrievijas demokrātiskajiem spēkiem un pilsoniskajai sabiedrībai;

                           i)

                           saskaņā ar LES 24. pantu nodrošināt dalībvalstu atbalstu ES nostājai attiecībā uz Baltkrieviju un divpusējo attiecību atbilstību ES darbībām, uzsverot, ka visu ES dalībvalstu, kā arī citu demokrātisko valstu stingra apņemšanās darboties vienoti var paātrināt universālo demokrātisko vērtību un demokrātisko pārmaiņu sekmīgu veicināšanu Baltkrievijā;

                           j)

                           rosināt dialogu ar tām Baltkrievijas amatpersonām, kuras nav personīgi iesaistītas represijās, lai veicinātu ES un Baltkrievijas sadarbību, dodot ieguldījumu viņu sadarbībai ar Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību ar mērķi veicināt reformas;

                           k)

                           mudināt plašāku pilsonisko sabiedrību, tostarp arodbiedrības un uzņēmumu pārstāvjus, kā arī politisko opozīciju, vairāk iesaistīties šajā dialogā par modernizāciju, izmantojot Pilsoniskās sabiedrības foruma valstu platformas izstrādātos ieteikumus, organizēt koncepcijas, mērķu, stratēģijas un vadības struktūras atklātu sabiedrisku apspriešanu, un turpmāk šo dialogu atbalstīt, izmantojot nepieciešamo finansiālo palīdzību un speciālās zināšanas, un pastiprināt informatīvo kampaņu par tā saturu un paredzamajiem rezultātiem;

                           l)

                           nodrošināt, ka jebkāda valsts iestāžu piedalīšanās dialogā par modernizāciju, kura mērķis ir attīstīt konkurētspējīgu ekonomiku, atbalstīt demokrātiskās reformas, kā arī plurālistisku sabiedrību un tiesiskumu, notiek kopā un līdztiesīgi ar demokrātisko opozīciju un pilsonisko sabiedrību, pilnībā ievērojot demokrātijas principus;

                           m)

                           aizstāvēt viedokli, ka pilsoniskā sabiedrība joprojām ir būtisks partneris politiskajā dialogā ar ES, lai veicinātu demokrātiskas pārmaiņas Baltkrievijā, un atbalstīt ideju par pilsoniskās sabiedrības konferences organizēšanu Viļņā neilgi pirms Austrumu partnerības valstu trešās augstākā līmeņa sanāksmes;

                           n)

                           pilnībā izmantot Eiropas Demokrātijas fondu (EDF), lai atbalstītu galvenos spēkus, kuri risina demokrātijas un cilvēktiesību jautājumus Baltkrievijā, īpašu uzmanību pievēršot tiem, kuriem radušās grūtības saņemt tradicionālo ES atbalstu;

                           o)

                           mudināt Krieviju un Austrumu partnerības valstis aicināt Baltkrieviju nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot un politiski reabilitēt visus politiski ieslodzītos, kā arī atturēties no jebkādas turpmākas vajāšanas politisku motīvu dēļ;

                           p)

                           nodrošināt, lai ES un dalībvalstu pārstāvji, kuri apmeklē Baltkrieviju, uzturētu regulārus kontaktus ar pilsoniskās sabiedrības un opozīcijas pārstāvjiem, lai garantētu visu pušu līdzsvarotu piedalīšanos procesos, kas attiecas uz ES un Baltkrievijas attiecībām;

                           q)

                           paredzēt visus pieejamos politikas risinājumus, mudinot, lai Baltkrievija:

                                       —

                                       pilnībā īstenotu vēlēšanu likuma reformas, pamatojoties uz Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO)/Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja ieteikumiem, lai brīvās un taisnīgās vēlēšanās izveidotu plurālistisku politisko sistēmu, kurā politikas idejas varētu rasties īstā politisko partiju politiskā konkurencē, kas ir demokrātijas sastāvdaļa,

                                       —

                                       atļautu atkal atvērt slēgto EDSO biroju Minskā,

                                       —

                                       atceltu visus šķēršļus un ierobežojumus demokrātiskajai opozīcijai, pilsoniskās sabiedrības un nevalstiskajām organizācijām izmantot biedrošanās, vārda, pārvietošanās un miermīlīgas pulcēšanās brīvību, tostarp novērstu visus šķēršļus to reģistrācijai, pilnvērtīgai darbībai un attīstības tehniskās starptautiskās palīdzības saņemšanai; grozītu savu kriminālkodeksu jautājumā par dalību nereģistrētās organizācijās,

                                       —

                                       ieviestu nepieciešamās institucionālās pārmaiņas, lai nodrošinātu tiesu sistēmas neatkarību saskaņā ar ANO īpašā referenta ieteikumiem par tiesnešu un advokātu neatkarību, kā arī par advokātu neatkarību, grozot un pareizi piemērojot Likumu par advokatūru,

                                       —

                                       neizpildītu nāvessodu 2013. gadā uz nāvi notiesātajai personai, ieviestu nāvessoda moratoriju un pēc tam to atceltu,

                                       —

                                       konkrētās lietās īstenotu lēmumus, ko pieņēmusi ANO Cilvēktiesību komiteja un ANO Darba grupa par patvaļīgu aizturēšanu, kā arī ANO Spīdzināšanas novēršanas komitejas 2011. gada ieteikumus, lai pārtrauktu necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos,

                                       —

                                       pilnībā sadarbotos ar ANO īpašo referentu par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā, lai novērstu būtiskās problēmas, kas konstatētas viņa 2013. gada aprīļa ziņojumā, un kā pirmo soli dotu viņam ieceļošanas atļauju valstī;

                                       —

                                       pilnībā modernizētu penitenciāro sistēmu un sāktu sadarbību ar Eiropas Padomi, pirmām kārtām parakstot Eiropas Konvenciju par spīdzināšanas un necilvēcīgas un pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas novēršanu, dodot Spīdzināšanas novēršanas komitejai iespēju regulāri apmeklēt ieslodzījuma vietas, jo īpaši ieslodzījuma vietas, kurās atrodas politiski ieslodzītie un cīnītāji par cilvēktiesībām, un nodrošinātu iespēju apmeklēt Baltkrievijas cietumus citu attiecīgo starptautisko un valstu organizāciju pārstāvjiem, diplomātiem, pilsoniskās sabiedrības grupām un politiski ieslodzīto ģimenes locekļiem,

                                       —

                                       izveidotu neatkarīgu un pilnībā funkcionējošu valsts cilvēktiesību iestādi, kas var darboties kā ombuda institūcija,

                                       —

                                       nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas un vienādas tiesības visām minoritātēm, to integrāciju un nediskrimināciju, jo īpaši nodrošinātu situācijas normalizāciju attiecībā uz Poļu savienību Baltkrievijā; izbeigtu romu minoritātes atstumšanu, stingrāk ievērotu reliģiskās tiesības un brīvības, kā arī izbeigtu LGBT cilvēku diskrimināciju;

                           r)

                           attiecībā uz reālu brīvību un piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem veiktu šādu pasākumu nolūkā mudināt Baltkrieviju atcelt akreditācijas ierobežojumus žurnālistiem un ierobežojumus izmantot satelīttelevīziju, pastiprināt ES finansiālo un tehnisko palīdzību visu veidu neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem (valstī un ārpus tās), lai nodrošinātu to ilgtspējīgu darbību un iespējami plašāku pieejamību, sniegt palīdzību, kas vērsta uz Eiropas palīdzības programmu pabeigšanu, kopīgu projektu izstrādāšanu un konsorciju veidošanu ar starptautiskajām preses aģentūrām un ārvalstu plašsaziņas līdzekļiem;

                     Ekonomiskā sadarbība un sadarbība enerģētikas jomā

                           s)

                           izmantot ES un Baltkrievijas konstruktīvo tehnisko dialogu par makroekonomikas attīstības un finanšu jautājumiem, lai panāktu Baltkrievijas ticamu apņemšanos veikt makroekonomikas un strukturālās reformas, tostarp valsts uzņēmumu privatizāciju, cenu, tirdzniecības un banku sistēmas liberalizāciju, atbilstoša sociālās drošības tīkla attīstību un cīņu pret korupciju;

                           t)

                           turpināt uzsvērt, ka minētās reformas, ar nosacījumu, ka tiek izpildīti galvenie politiskie priekšnoteikumi, kas ir ļoti svarīgi Baltkrievijas ekonomiskajai attīstībai, veicinātu arī Eiropas investīcijas un starptautiskos aizdevumus un varētu sūtīt pozitīvu signālu par esošo šķēršļu likvidēšanu sarunām par pievienošanos PTO, nodrošinot ciešāku integrāciju pasaules ekonomikā;

                           u)

                           piedāvāt tehnisko palīdzību, lai radītu labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi ar mērķi izveidot līdzvērtīgus konkurences apstākļus un nodrošināt investīciju aizsardzību un vienlīdzīgas iespējas visiem uzņēmumiem, jo īpaši MVU;

                           v)

                           turpināt sadarbību ar Baltkrieviju nodarbinātības jomā, tostarp attiecībā uz cilvēkkapitālu un kvalifikācijas paaugstināšanu atbilstoši darba tirgus prasībām;

                           w)

                           mudināt Baltkrieviju īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz biedrošanās brīvību, neatkarīgu arodbiedrību reģistrāciju un darbību, mudināt Baltkrieviju grozīt tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji var brīvi un bez ierobežojumiem atstāt darbavietas valsts un privātajā sektorā;

                           x)

                           aicināt Baltkrieviju ieviest augstākos starptautiskos drošības standartus un patiesi neatkarīgu ietekmes uz vidi novērtēšanu visu elektrostaciju būvniecības un ekspluatācijas jomā, optimizējot speciālās zināšanas un šīs būvniecības finansēšanu no visiem pieejamajiem starptautiskajiem instrumentiem saskaņā ar esošajiem starptautiskajiem tiesību aktiem, piemēram, Espo konvenciju un Orhūsas konvenciju, un izpildot 2011. gada 23. jūnija saistības par vispusīgu riska un drošības novērtēšanu (stresa testiem), ņemot vērā Eiropas Komisijas un Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupas saskaņotās specifikācijas;

                           y)

                           palīdzēt attīstīt energoresursu un piegādes maršrutu diversifikāciju Baltkrievijā un dalīties ar ES labāko praksi starptautiskas un reģionālās “zaļās ekonomikas” projektu īstenošanā, sekmējot energoefektivitātes paaugstināšanu un atjaunojamo energoresursu izmantošanu;

                           z)

                           veicināt turpmāku reģionālo sadarbību ar Baltkrieviju, tostarp izmantojot Austrumu partnerības nozaru iniciatīvas, jo īpaši tirdzniecības, enerģētikas, vides un transporta jomā; veicināt divpusējo ekonomisko forumu rīkošanas paraugpraksi, vienlaikus arī tiecoties uzlabot nevalstiska līmeņa dalībnieku spējas, kā arī veicināt labu pārvaldību un valsts pārvaldes reformu;

                           aa)

                           turpināt sniegt tehnisko palīdzību un veselības aprūpi iedzīvotājiem, kas cietuši Černobiļas kodolkatastrofā;

                           ab)

                           rosināt Baltkrieviju veikt nekonvenciālo enerģijas avotu izpēti un attīstību;

                     Robežu pārvaldība

                           ac)

                           stiprināt ES un Baltkrievijas sadarbību robežu pārvaldības un pārrobežu noziedzības apkarošanas jomā un jo īpaši palīdzēt Baltkrievijai attīstīt tranzīta sistēmu, modernizējot muitas un robežkontroles procedūras un pilnībā īstenojot ES integrētās robežu pārvaldības koncepciju;

                           ad)

                           ES diplomātiem un politiķiem Baltkrievijā nodrošināt neierobežotas iebraukšanas un pārvietošanās iespējas;

                           ae)

                           sniegt papildu apmācību Baltkrievijas robežu pārvaldības aģentūrai saskaņā ar Šengenas acquis, kas ir abu pušu interesēs;

                           af)

                           apsvērt iespēju nodrošināt atbilstošu tehnisko palīdzību, kas izmantojama, lai ieviestu mūsdienīgas robežkontroles sistēmas un modernu infrastruktūru Eiropas Savienības pusē;

                           ag)

                           nodrošināt attiecīgajiem Baltkrievijas dienestiem atbilstomācību par ES paraugpraksi biometrisko pasu ieviešanā;

                           ah)

                           uzsākt ES un Baltkrievijas mobilitātes partnerību un mudināt Baltkrieviju aktīvi līdzdarboties Austrumu partnerības kolēģijā migrācijas un patvēruma jautājumos;

                           ai)

                           veicināt Baltkrievijas sadarbību ar ANO Attīstības programmu (UNDP) un ANO Bērnu izglītības fonda (UNICEF) cilvēku tirdzniecības apkarošanai paredzētoprogrammu atbalstam;

                     Pilsoniskā sabiedrība un cilvēku savstarpējie kontakti

                           aj)

                           palielināt to projektu īpatsvaru, kas sniedz lielāku labumu un atpazīstamību iedzīvotājiem kopumā un kas sekmētu iedzīvotāju izpratni par ES vērtībām, standartiem un politiku, un uzsvērtu ES modeļa un pieredzes priekšrocības, un saistībā ar to atbalstīt iespēju, ko sniedz Pilsoniskās sabiedrības forums, jo īpaši ņemot vērā tā nākamo sanāksmi Kišiņevā šā gada oktobrī;

                           ak)

                           sistemātiski un bez kompromisiem vērsties pret jebkādu dezinformāciju un maldinošu informāciju, ko Baltkrievijas iestādes sniedz attiecībā uz ES politiku un projektiem, publicējot un izplatot visu nepieciešamo informāciju (datus, skaitļus un tiesību aktus);

                           al)

                           pastiprināt tehnisko un finansiālo atbalstu, arī izmantojot jauno Eiropas Demokrātijas fondu, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, nevalstiskām organizācijām, cilvēktiesību aizstāvjiem un arodbiedrībām, kas darbojas Baltkrievijā vai dalībvalstīs un kuriem Baltkrievijā ir būtiska ietekme; aktīvāk iesaistīt pilsonisko sabiedrību ES finansēto projektu īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā; turklāt ievērojami uzlabot saziņu un ES informācijas izplatīšanu, lai veidotu iedzīvotāju izpratni par ES pieeju pamattiesībām un pamatbrīvībām, kā arī par sociālās un ekonomiskās attīstības nepieciešamību;

                           am)

                           atbalstīt organizācijas, kas Baltkrievijā strādā demokrātijas un cilvēktiesību labā un ir reģistrētas ne tikai Baltkrievijā, bet arī ārvalstīs, jo Baltkrievijas iestādes pastāvīgi liedz šādām organizācijām reģistrēties; steidzami pārskatīt jaunos noteikumus par pieteikšanos ES finansējuma saņemšanai saskaņā ar EIDHR/NSLA instrumentu, kas pazīstamas un respektablas Baltkrievijas nevalstiskās organizācijas praktiski izslēdz no pieteikumu iesniegšanas procesa;

                           an)

                           pieprasīt, lai Baltkrievijas iestādes īstenotu ANO Darba grupas par patvaļīgu aizturēšanu Lēmumu A/HRC/WGAD/2012/39 attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvi Alesu Beļacki, kurā jo īpaši konstatēts, ka cilvēktiesību centra “Viasna” priekšsēdētāja un Starptautiskās Cilvēktiesību federācijas (FIDH) priekšsēdētāja vietnieka Alesa Beļacka aizturēšana bija patvaļīga un “pretrunā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (UDHR) 20. panta 1. punktam un Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR) 22. pantam”;

                           ao)

                           mudināt Baltkrieviju attiecināt pastāvīgo ielūgumu uz visām ANO īpašajām procedūrām un ielūgt apmeklēt valsti ANO īpašo referentu cilvēktiesību aizstāvju jautājumos;

                           ap)

                           pieprasīt Baltkrievijas iestādēm atcelt kriminālatbildību par ārvalstu subsīdiju saņemšanu un atļaut organizācijām glabāt finanšu līdzekļus ārvalstu banku kontos;

                           aq)

                           apsvērt iespēju vienpusēji atvieglot vīzu izsniegšanas režīmu un samazināt maksu par vīzu no EUR 60 līdz Baltkrievijas pilsoņiem pieejamam līmenim, kā arī pilnībā izmantot Vīzu kodeksa pašreizējās elastīguma iespējas, tostarp nodevu par īstermiņa vīzām atcelšanu vai samazināšanu, jo īpaši gados jauniem cilvēkiem, lai atvieglotu un padarītu intensīvākus cilvēku tiešos kontaktus, palīdzot novērst Baltkrievijas iedzīvotāju turpmāku izolāciju; apsvērt arī iespēju vienpusēji samazināt vai atcelt vīzu nodevas par ilgtermiņa vīzām ar ilgtermiņa mērķi ieviest bezvīzu režīmu;

                           ar)

                           aicināt Baltkrievijas iestādes sākt sarunas ar ES par vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, ņemot vērā ilgtermiņa mērķi virzīties uz bezvīzu režīmu, lai sekmētu cilvēku savstarpējos kontaktus un veiktu steidzamus pasākumus, īstenojot vietējās pierobežas satiksmes nolīgumus ar Poliju un Lietuvu;

                           as)

                           veicināt sadarbību starp pilsētām un pašvaldībām ES un Baltkrievijā, pamatojoties uz vairāku ES valstu, jo īpaši Polijas, Lietuvas un Latvijas, labas prakses piemēriem;

                           at)

                           censties Baltkrievijas iedzīvotājiem nodrošināt vairāk izglītības un pētniecības iespēju ES tādās jomās kā augstākā, neformālā un pieaugušo izglītība; rosināt un atbalstīt stažēšanās programmu jaunajiem Baltkrievijas speciālistiem ES iestādēs un citās starptautiskajās organizācijās; sniegt turpmāku atbalstu Eiropas Humanitāro zinātņu universitātei un izstrādāt un atbalstīt izglītības un profesionālās izglītības programmas Baltkrievijā; nodrošināt pietiekamu un ilgstošu programmas Erasmus Mundus finansējumu Baltkrievijas studentiem;

                           au)

                           aktīvi meklēt iespējas iesaistīties dialogā ar Baltkrieviju par būtisku reformu veikšanu tās augstākās izglītības sistēmā, jo īpaši lai attīstītu akadēmisko brīvību, institucionālo autonomiju un studentu līdzdalību ar mērķi pievienoties Eiropas augstākās izglītības telpai (Boloņas process);

                           av)

                           aicina Starptautisko Hokeja federāciju nopietni pārdomāt savu lēmumu ļaut Baltkrievijai uzņemt 2014. gada pasaules hokeja čempionātu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, EĀDD, Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

      (1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0410.

      (2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0112.

      (3)  OV C 377 E, 7.12.2012., 162. lpp.

      (4)  OV C 136 E, 11.5.2012., 57. lpp.

      (5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0334.

      (6)  OV C 168 E, 14.6.2013., 26. lpp.

      (7)  OV C 296 E, 2.10.2012., 105. lpp.

      (8)  OV L 307, 7.11.2012., 1. lpp.

      (9)  Neatkarīga sociāli ekonomisko pētījumu institūta 2013. gada aprīļa dati.

      (10)  Politiski ieslodzīto sarakstā ir arī Mikalai Statkevich, Pavel Seviarynets, Eduard Lobau, Mikalay Antukhovich, Mikalay Dziadok un Ihar Alienevich.