Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007SC0725

Ieteikums Padomes lēmums ar ko saskaņā ar 104. panta 8. punktu nosaka, ka Čehijas rīcība, atbildot uz Padomes ieteikumu, kurš sagatavots saskaņā ar 104. panta 7. punktu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, ir nepietiekama  /* SEC/2007/0725 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 30.5.2007SEC(2007) 725 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES LĒMUMSar ko saskaņā ar 104. panta 8. punktu nosaka, ka Čehijas rīcība, atbildot uz Padomes ieteikumu, kurš sagatavots saskaņā ar 104. panta 7. punktu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, ir nepietiekama(iesniegusi Komisija)1. PAMATOJUMSPamatojoties uz Komisijas dienestu 2004. gada pavasara ekonomikas prognozēm[1], kurās konstatēja deficītu 12,9% no IKP 2003. gadā (5,9% no IKP, neņemot vērā lielu vienreizēju operāciju, kas saistīta ar aprēķinātajām valsts garantijām)[2], Komisija atbilstīgi 104. panta 3. punktam ar ziņojumu uzsāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Čehijā[3]. 2004. gada maijā Čehija iesniedza pirmo konverģences programmu par 2004.—2007. gadu un, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma par to atzinumu[4]. Vienlaikus pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar 104. panta 6. punktu Padome nolēma, ka Čehijai ir pārmērīgs budžeta deficīts[5], un tādējādi arī pēc Komisijas ieteikuma atbilstīgi 104. panta 7. punktam izdeva ieteikumu Čehijas iestādēm tā novēršanai[6]. Šajā ieteikumā Padome ieteica Čehijas iestādēm „ novērst pastāvošo pārmērīgu budžeta deficītu, cik drīz vien iespējams ” un „ vidējā termiņā veikt pasākumus, lai sasniegtu to mērķi, proti, lai deficīts ticami un stabili kļūtu mazāks par 3% no IKP 2008. gadā saskaņā ar deficīta samazināšanas plānu, kurš paredzēts Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumā par konverģences programmu, kas iesniegta 2004. gada maijā ” ar šādiem ikgadējiem starpposma mērķiem: 5,3% no IKP 2004. gadā, 4,7% no IKP 2005. gadā, 3,8% no IKP 2006. gadā un 3,3% no IKP 2007. gadā.Čehijas iestādēm tika ieteikts arī „ apņēmīgi īstenot pasākumus, kas paredzēti 2004. gada maija konverģences programmā, jo īpaši samazināt algu apjomu centrālajai valdībai un samazināt izdevumus atsevišķās ministrijās ”. Turklāt tās tika aicinātas „ iedalīt augstākus ienākumus, nekā paredzēti budžetā, lai samazinātu deficītu; ieviest fiskālos mērķus, pamatojoties uz vidēja termiņa izdevumu griestiem, un izstrādāt efektīvus noteikumus, lai samazinātu reģionu un pašvaldību parāda palielināšanās risku; uzsākt pensijas un veselības aprūpes sistēmu reformu, lai uzlabotu ilgtermiņā valsts finanšu ilgtspējību; samazināt Čehijas Konsolidācijas Aģentūras operāciju negatīvo ietekmi uz budžetu ”.Padome noteica termiņu līdz 2004. gada 5. novembrim veikt efektīvus pasākumus, kas paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada budžeta deficīta mērķus. Pēc šī termiņa beigām Komisija 2004. gada 14. decembra paziņojumā Padomei secināja, ka Čehija ir efektīvi īstenojusi pasākumus, kas ir paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada budžeta deficīta mērķi, un tādēļ nav vajadzīgi turpmāki pasākumi atbilstīgi pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūrai[7]. 2005. gada 18. janvāra sanāksmē Padome piekrita šim novērtējumam.2. IETEIKUMS PADOMES LēMUMAM PAR NEPEITIEKAMU RīCīBU BUDžETA DEFICīTA NOVēRšANā ATBILSTīGI 104. PANTA 8. PUNKTAMPadomes ieteikumā, kas sagatavots atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam, noteikts, ka deficīts jāsamazina, lai tas nepārsniegtu 3% no IKP līdz 2008. gadam, bet 2008. gadam skaitlisks mērķis nav norādīts. Tas ir tādēļ, ka 2004. gada maija konverģences programma, uz ko Padome atsaucās ieteikumā, attiecās uz laiku līdz 2007. gadam. 2005. gada atjaunotajā konverģences programmā, ar ko programmas darbības laiku pagarināja līdz 2008. gadam, attiecībā uz deficītu 2008. gadam tika izvirzīts mērķis 2,7% no IKP. Atzinumā par programmu Padome konstatēja, ka programmā ietverts deficīta samazināšanas plāns, kas izklāstīts Padomes ieteikumā, kurš sagatavots atbilstīgi 104. panta 7. punktam[8]. Tā aicināja Čehiju „ saistībā ar iespējamiem labākiem budžeta rezultātiem, kā arī spēcīgas izaugsmes rādītājiem un izredzēm 2005. gadā, izvērst centienus veikt strukturālas budžeta korekcijas, ņemot vērā mazo rezervi zem atsauces vērtības, kas paredzēta 2008. gadam (kas ir galīgais termiņš, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu), un paātrinātu vidēja termiņa mērķu sasniegšanu; ii) uzlabot budžeta plānošanas kvalitāti, jo īpaši, analizējot cēloņus ievērojamu izdevumu summu pārcelšanai, un stiprināt vidējā termiņa izdevumu maksimāli pieļaujamās robežas; iii) uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, jo īpaši, paātrinot pensiju reformu un reformējot veselības aprūpes sistēmu. ”Čehija 2007. gada 15. martā iesniedza jaunāko atjaunināto konverģences programmu 2006.-2009. gadam. Atjaunoto programmu iesniedza vēlāk par termiņu 1. decembrī, jo politiskās situācija Čehijā bija tāda, ka pēc 2006. gada jūnija vispārējām vēlēšanām parlaments apstiprināja pastāvīgu valdību tikai 2007. gada 19. janvārī. Atjauninātajā 2007. gada marta konverģences programmā bija iekļautas šādas gada deficīta prognozes: 4,0% no IKP 2007. gadā, 3,5% no IKP 2008. gadā un 3,2% no IKP 2009. gadā. Attiecībā uz deficītu mērķi 2007.-2008. gadam bija tādi paši kā iekļautie 2007. gada budžetā, ko parlaments 2006. gada 13. decembrī apstiprināja. Programmā tika iekļauta arī papildu „jaunās valdības deklarācija”, lai samazinātu kopējo budžeta deficītu līdz 3,2% no IKP 2008. gadā un 2,8% no IKP 2009. gadā, pamatojoties uz plašu vēl nepabeigtu un neapstiprinātu politikas pasākumu klāstu.Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē, kurā paredzēts, ka 2007. gadā IKP būs 3,9 % un, ja politika nemainīsies, 2008. gadā – 3,6% no IKP, apstiprināts, ka turpinot pašreizējo politiku, nevarēs sasniegt mērķus, kas izvirzīti Komisijas ieteikuma 104. panta 7. punktā 2007. gadam (3,3 % no IKP) un 2008. gadam (zem 3 % no IKP). Strukturālā ziņā (t.i., ar cikliskām korekcijām, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) deficīts palielinātos par 1¼ procentu punktu no IKP 2007. gadā pēc pasliktināšanās gan 2005., gan 2006. gadā.Komisijas dienestu prognoze tādējādi būtībā apstiprina konverģences programmas prognozes, kas neatbilst pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz noteiktajam termiņam 2008. gads. Ieteikumā Padomes atzinumam par atjaunoto programmu, kas pieņemta šodien, Komisija pabeidz programmas novērtējumu šādi: “ kaut arī 2006. gadā bija labākas izaugsmes izredzes un mazāks deficīts, nekā gaidīts, programma atliek pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2010. gadam salīdzinājumā ar termiņu 2008. gads, kurš saskaņā ar 104. panta 7. punktu noteikts 2004. gada jūlija Padomes ieteikumā. Ņemot vērā ilgtspējīgo izaugsmi, šāda atlikšana, kas liecina par lielāku deficītu galvenokārt plānoto sociālo izdevumu pieauguma dēļ 2007. gadā, arī būtu cikliskā ekspansīva fiskāla stāvokļa iemesls .”Protams, palielināto izdevumu dēļ 2007. gada budžetā iepriekš noteiktie vidēja termiņa izdevumi tika pārsniegti. Lielāks deficīts 2007. gadā saistāms ar daudz spēcīgāku paredzēto izaugsmi, nekā prognozēts laikā, kad pieņemts Komisijas ieteikums, un tā galvenais iemesls ir palielināti sociālie tēriņi, par ko lēmumu pieņēma vecais parlaments un apstiprināja jaunais parlaments, arī pieņemtais budžets. Šo papildu izdevumu ietekmi 2007. gadā vērtē lielāku par 1% no IKP 2007. gadā. Jāpiebilst, ka tiek prognozēts, ka deficīts 2007. gadā būs lielāks, salīdzinot ar iepriekšējo gadu deficītiem, kas ir daudz mazāki, nekā paredzēts Padomes ieteikumā, kurš atbilst 104. panta 7. punktam: deficīta rezultāti 2004.—2006. gadā vidēji bija vairāk nekā par 1 procentu punktu no IKP labāki, nekā paredzēts Padomes ieteikumā (2004. gadā deficīta rezultāts ir 2,9% no IKP, salīdzinot ar Padomes mērķi 5,3%; 2005.gadā — 3,6% no IKP, salīdzinot ar 4,7%, un 2006 gadā — 2,9% no IKP, salīdzinot ar 3,8% 2006. gadā). Tas notika galvenokārt labākas nekā prognozēts izaugsmes dēļ, nevis ilgstošu izdevumu samazinājumu dēļ.Kopumā, pamatojoties uz 2007. gada budžetu un pēdējo atjaunināto konverģences programmu, Čehija plāno pārsniegt 2007. gada mērķi (3,3% no IKP), ko Padome noteica ieteikumā, kurš atbilst 104. panta 7. punktam, un 2008. gada mērķi (2,7% no IKP), ko noteica 2005. gada novembra konverģences programmā, kuru Padome apstiprināja 2006. gada 24. janvārī. Arī Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē rezultāts, kas paredzēts abiem gadiem, pārsniedz apstiprinātos mērķus. Tādējādi Čehijas iestāžu rīcība nav pietiekama, lai novērstu pārmērīgo deficītu līdz 2008. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš. Kopš rekomendācijas pieņemšanas nav bijis negaidītu sliktu ekonomisku notikumu, kas ļoti negatīvi ietekmētu valdības finanses Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkta nozīmē. Tieši pretēji ekonomikas virzība, kas ir būtiska valsts finansēm ir ievērojami labvēlīgāka, nekā gaidīts.1. tabula: Deficīta un izaugsmes prognozesIkgadējā deficīta prognozes (% no IKP) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognoze | 2,9 | 3,6 | 2,9 | 3,9 | 3,6 | - |2007. gada marta konverģences programma | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,5 | 3,2 |2007. gada marta konverģences programma (alternatīvie ar deficītu saistītie mērķi jaunās valdības deklarācijā) | - | 3,6 | 3,5 | 4,0 | 3,2 | 2,8 |2005. gada novembra konverģences programma | 3,0 | 3,6 | 3,5 | 3,3 | 2,7 | - |Padomes 2004. gada jūlija ieteikums | 5,3 | 4,7 | 3,8 | 3,3 | < 3 | - |IKP pieauguma prognozes (% gadā) | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognoze | 4,2 | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | - |2007. gada marta konverģences programma | - | 6,0 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |2005. gada novembra konverģences programma | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |Padomes 2004. gada jūlija ieteikums | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 | - | - |2. tabula. Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |Reālais IKP (% izmaiņas) | KP 2007. g. marts | 6,1 | 6,0 | 4,9 | 4,8 | 4,8 |COM 2007. g. maijs | 6,1 | 6,1 | 4,9 | 4,9 | n.p. |KP 2005. g. nov. | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 | n.p. |SPCI inflācija (%) | KP 2007. g. marts | 1,6 | 2,4 | 2,6 | 2,5 | 2,5 |COM 2007. g. maijs | 1,6 | 2,1 | 2,4 | 2,9 | n.p. |KP 2005. g. nov. | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 | n.p. |Ražošanas apjoma starpība (% no potenciālā IKP) | KP 2007. g. marts1 | -0,7 | 0,9 | 1,1 | 1,0 | 1,0 |COM 2007. g. maijs3 | -1,1 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | n.p. |KP 2005. g. nov1. | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 | n.p. |Valsts kopbudžeta bilance (% no IKP) | KP 2007. g. marts6 | -3,6 | -3,5 | -4,0 | -3,5 | -3,2 |COM 2007. g. maijs | -3,5 | -2,9 | -3,9 | -3,6 | n.p. |KP 2005. g. nov. | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 | n.p. |Primārā bilance (% no IKP) | KP 2007. g. marts | -2,5 | -2,4 | -2,6 | -2,0 | -1,6 |COM 2007. g. maijs | -2,4 | -1,8 | -2,8 | -2,6 | n.p. |KP 2005. g. nov. | -4,1 | -3,0 | -2,4 | -1,7 | n.p. |Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2007. g. marts1 | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |COM 2007. g. maijs | -3,1 | -3,1 | -4,1 | -3,8 | n.p. |KP 2005. g. nov.1 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | n.p. |Strukturālā bilance2 (% no IKP) | KP 2007. g. marts | -3,4 | -3,9 | -4,4 | -3,9 | -3,5 |COM 2007. g. maijs4 | -2,0 | -2,8 | -4,1 | -3,8 | n.p. |KP 2005. g. nov.5 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 | n.p. |Kopējais valsts parāds (% no IKP) | KP 2007. g. marts | 30,4 | 30,6 | 30,5 | 31,3 | 32,2 |COM 2007. g. maijs | 30,4 | 30,4 | 30,6 | 30,9 | n.p. |KP 2005. g. nov. | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 | n.p. |Piezīmes: |1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. |2Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. |3Pamatojoties uz attiecīgi 4,2%, 4,6%, 4,8% un 4,9% lēsto potenciālo pieaugumu 2005. – 2008. gadā. |4Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi saskaņā ar Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozēm |(1,1 % no IKP 2005. gadā un 0,2 % no IKP 2006. gadā – deficīta palielināšanās abos gados) |5Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no 2005. gada konverģences programmas |(1,1 % no IKP 2005. gadā – deficīta palielināšanās) |6Alternatīvi deficīta mērķi, kā pamatā ir pasākumi |kurus vēl nav apstiprinājusi jaunā Čehijas Republikas valdība: 3,2% no IKP 2008. gadā un 2,8% no IKP 2009. gadā |Avoti: |Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2007. gada pavasara ekonomikas prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |IeteikumsPADOMES LĒMUMSar ko saskaņā ar 104. panta 8. punktu nosaka, ka Čehijas rīcība, atbildot uz Padomes ieteikumu, kurš sagatavots saskaņā ar 104. panta 7. punktu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, ir nepietiekamaEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,Ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 8. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā:1.  Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga budžeta deficīta.2.  Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbvietu radīšanu. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[9], kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīga valsts budžeta deficīta tūlītēju novēršanu.3.  Ar Padomes 2004. gada 5. jūlija Lēmumu 2005/185/EK[10], ņemot vērā Komisijas ieteikumu, tika nolemts, ka saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu Čehijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.4.  Saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma ieteikumu Čehijas iestādēm iespējami drīz novērst pārmērīgo budžeta deficītu un vidējā termiņā attiecīgi rīkoties, lai līdz 2008. gadam pārliecinoši un stabili samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP saskaņā ar budžeta deficīta samazināšanas plānu, kas izklāstīts iestāžu 2004. gadā iesniegtajā konverģences programmā, kura apstiprināta ar Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumu[11], ievērojot šādus ikgadējos starpposma mērķus: 5,3% no IKP 2004. gadā, 4,7% no IKP 2005. gadā, 3,8% no IKP 2006. gadā un 3,3% no IKP 2007. gadā. Padome noteica 2004. gada 5. novembri kā termiņu, ar kuru uzsākt efektīvu darbību, izmantojot paredzētos pasākumus, lai sasniegtu mērķi, kas attiecas uz deficītu 2005. gadā. Čehija piekrita ieteikumu publiskot.5.  Beidzoties 2004. gada 5. novembra termiņam, Komisija 2004. gada 14. decembra paziņojumā Padomei[12] secināja, ka nav vajadzīgi turpmāki pasākumi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Čehiju, jo Čehijas valdība ir efektīvi īstenojusi pasākumus, kas paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada budžeta deficīta mērķi. 2005. gada novembrī atjauninātajā konverģences programmā norādīts deficīts 2,7% no IKP 2008. gadam, ko Padome apstiprināja 2006. gada 24. janvārī.6.  Novērtējot Čehijas rīcību, reaģējot uz Padomes ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2008. gadam, izdarāmi šādi secinājumi:7.  Čehija 2007. gada 15. martā iesniedza visjaunāko atjaunināto konverģences programmu par laiku līdz 2009. gadam. Programmā ietvertas šādas ikgadējā deficīta prognozes: 4,0% no IKP 2007. gadā, 3,5% no IKP 2008. gadā un 3,2% no IKP 2009. gadā. Programmā tika iekļauta arī papildu „jaunās valdības deklarācija”, kuras mērķis ir samazināt kopējo budžeta deficītu līdz 3,2% no IKP 2008. gadā un 2,8% no IKP 2009. gadā, izmantojot visdažādākos vēl nezināmus politikas pasākumus.8.  Komisijas dienestu 2007. gada pavasara prognozē, kurā paredzēts, ka 2007. gadā IKP būs 3,9 % un, ja politika nemainīsies, 2008. gadā – 3,6% no IKP, apstiprināts, ka, turpinot pašreizējo politiku, nevarēs sasniegt Komisijas ieteikuma 104. panta 7. punktā izvirzīti mērķus 2007. gadam (3,3 % no IKP) un 2008. gadam (zem 3 % no IKP). Strukturālā ziņā (t.i., ar cikliskām korekcijām, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) deficīts palielinātos par 1¼ procentu punktu no IKP 2007. gadā pēc pasliktināšanās gan 2005., gan 2006. gadā.9.  Lielākais 2007. gada deficīts radies, notiekot daudz lielākai izaugsmei nekā Padomes ieteikuma laikā prognozētā, un tas noticis galvenokārt sociālo izdevumu palielinājumu dēļ, par kuriem lēmumu pieņēma pirms 2006. gada Parlamenta vēlēšanām. Tiek prognozēts, ka 2007. gada deficīts būs lielāks, salīdzinot ar iepriekšējo gadu deficītiem, kas ir daudz mazāki, nekā paredzēts Padomes ieteikumā. Tas notika galvenokārt labākas nekā prognozēts izaugsmes dēļ, nevis ilgstošu izdevumu samazinājumu dēļ.10.  Tādējādi var secināt, ka, lai gan Čehija līdz šim ir pārsniegusi Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumā noteiktos konsolidācijas plāna budžeta mērķus 2004.—2006. gadam, 2007. gada deficīts ievērojami pārsniegs Padomes noteikto mērķi un 2008. gada deficīts, turpinot pašreizējo politiku, noteikti pārsniegs slieksni 3% no IKP. Čehijas iestāžu budžeta mērķi neatbilst Padomes ieteikumiem novērst pārmērīgo deficītu līdz 2008. gadam. Kopš rekomendācijas pieņemšanas nav bijis negaidītu sliktu ekonomisku notikumu, kas ļoti negatīvi ietekmētu valdības finanses Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkta nozīmē. Tieši pretēji ekonomikas virzība, kas ir būtiska valsts finansēm, ir ievērojami labvēlīgāka, nekā gaidīts,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsČehijas rīcība, reaģējot uz Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumu, uz ko attiecas Līguma 104. panta 7. punkts, ir nepietiekama, lai novērstu pārmērīgo deficītu līdz ieteikumā noteiktajam termiņam.2. pantsŠis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] Komisijas 2004. gada pavasara ekonomikas prognozēs tika ņemti vērā dati, kurus Čehija paziņoja 2004. gada martā.[2] Tikmēr atbilstīgi parastajām procedūrām tika pārskatīts 2003. gada deficīts. Tagad tas ir 6,6% no IKP.[3] SEC(2004) 575.[4] OV C 320, 24.12.2004., 1. lpp.[5] OV L 62, 9.3.2005., 20. lpp.[6] Sk. http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11215.en04.pdf.[7] Komisijas paziņojums Padomei: The action taken by the Czech Republic, Cyprus, Malta, Poland and Slovakia in response to the Council recommendations under the excessive deficit procedure , SEC(2004) 1630, 22.12.2004.[8] OV C 55, 7.3.2006., 5. lpp.[9] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).[10] OV L 62, 9.3.2005., 20. lpp.[11] OJ C 320, 24.12.2004., 1. lpp.[12] Komisijas paziņojums Padomei: The action taken by the Czech Republic, Cyprus, Malta, Poland and Slovakia in response to the Council recommendations under the excessive deficit procedure , SEC(2004) 1630, 22.12.2004.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004SC0821

Rekomendācija Padomes atzinumam saskaņā ar Padomes 1997.gada 7.jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9.panta trešo punktu Par Latvijas konverģences programmu, 2004.-2007.g.  /* SEC/2004/0821 galīgā redakcija */

	Briselē, 24.6.2004SEC(2004) 821 galīgā redakcijaRekomendācijaPADOMES ATZINUMAMsaskaņā ar Padomes 1997.gada 7.jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9.panta trešo punktu Par Latvijas konverģences programmu, 2004.-2007. g.(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta pozīciju uzraudzības veicināšanu un ekonomikas politisko nostādņu uzraudzību un koordinēšanu [1] nosaka, ka dalību neņemošajām dalībvalstīm, t.i., tām, kuras nav pieņēmušas vienotu valūtu, ir jāiesniedz Padomei un Komisijai konverģences programmas ar nolūku veikt daudzpusēju uzraudzību regulāros intervālos saskaņā ar Līguma 99.pantu.Saskaņā ar šīs regulas 9.pantu Padomei ir jāizvērtē katra konverģences programma, pamatojoties uz izvērtējumu, ko sagatavojusi Komisija un komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma 114.pantu (Ekonomikas un finanšu komiteja). Pamatojoties uz Komisijas rekomendāciju un konsultējoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padomei ir jāsniedz atzinums pēc programmas izvērtēšanas. Saskaņā ar regulu katru gadu dalībvalstīm ir nepieciešams iesniegt aktualizētas konverģences programmas, ko var izvērtēt Padome saskaņā ar šīm pašām procedūrām.Desmit valstīm, kas pievienojās ES 2004.gada 1.maijā, ir izņēmuma statuss un tādējādi tās nepiedalās vienotās valūtas sistēmā. Tās iesniedza savas konverģences programmas līdz 2004.gada 15.maijam un pirmo aktualizāciju 2004.gada beigās.Latvijas konverģences programma, kas sedza laika periodu no 2004.-2007.gadam, tika iesniegta 2004.gada 14.maijā. Komisijas dienesti veica šīs programmas tehnisko izvērtēšanu, ņemot vērā 2004.gada pavasara prognožu rezultātus, kā arī Ētikas kodeksu[2] un principus, kas izklāstīti komunikācijā starp Komisiju un Padomi, un Eiropas Parlamentu 2002.gada 27.novembrī par budžeta politisko nostādņu koordinēšanas veicināšanu[3]. Šī izvērtēšana pilnvaro sekojošu novērtējumu:Pirmā Latvijas konverģences programma, kas sedza laika periodu no 2004.-2007.gadam, tika iesniegta 14.maijā. Programmā tika ietverti plāni attiecībā uz pievienošanos VKM II (valūtas kursa mehānismam) 2005.gada sākumā neilgi pēc 1. janvāra, kad tiks nomainīta nacionālās valūtas piesaiste no SDR (speciālās aizņēmuma tiesības) valūtu groza uz eiro. Eiro ieviešana ir plānota 2008.gadā, izpildot konverģences kritēriju līdz 2007.gadam. Dokumentā ir iestrādāti budžeta pasākumi 2004.gadam un tas aktualizē 2003. gada augusta pirmsiestāšanās ekonomisko programmu (PEP) laika posmam no 2003.-2006.gadam.Programma tikai daļēji atbilst pieprasītajiem datiem no pārstrādātā “stabilitātes un konverģences programmu satura un formāta ētikas kodeksa”. Jo īpaši daļa informācijas pilnībā neatbilst ESA95 standartiem un vispārējās valdības parāda un budžeta deficīta rādītāji ir jāizvērtē uzmanīgi, jo „Eurostat” neapstiprināja informāciju, kas tika iesniegta 2004.gada marta fiskālajā paziņojumā.Kopumā pastāv nopietnas bažas par informācijas kvalitāti un saturu.ēc ievērojamas 6,2% pēdējo piecu gadu vidējās gada izaugsmes laikā no 1999.-2003.gadam, ar pieaugumu 7,5% apmērā, kas tika sasniegts 2003.gadā, makroekonomiskais scenārijs paredz, ka vidējais IKP gada pieauguma temps programmas perioda laikā būs 6,6% apmērā. Kas attiecas uz 2004. un 2005.gadu, salīdzinājumā ar Komisijas 2004.gada pavasara prognozēm, Latvijas varas instances optimistiskāk prognozē IKP izaugsmi, sagaidot katru programmas gadu pieauguma tempu 6,7% apmērā, nevis 6,2% apmērā, kā to prognozē Komisija. Atšķirība galvenokārt radusies Latvijas varas instanču prognozētā sevišķi spēcīgā privātā patēriņa un investīciju pieauguma dēļ. Tiek plānots, ka vidējā termiņā saglabāsies liels iekšzemes pieprasījuma pieauguma temps; lai gan tas nav neiespējami, tas nav pilnībā savienojams ar pieņēmumu, ka visā programmas periodā saglabāsies liels tekošā konta deficīts (8,5-9,0% no IKP). Prognozētais izaugsmes temps nākošajos divos programmas gados nedaudz krītas līdz 6,5%, kas atkal var tikt uzskatīts par ticamu scenāriju, taču nepietiekoši piesardzīgu vidēja termiņa fiskālās plānošanas veikšanai. Papildus jūtīgumam pret ārējo pieprasījumu izaugsmes riski izriet no strukturāliem faktoriem. Kopumā makroekonomikās prognozes ir ticamas, ar tendenci sliekties uz optimistisko pusi.Lai sasniegtu Latvijas Bankas cenu stabilitātes mērķi, nacionālā valūta (lati) kopš 1994.gada ir piesaistīta SDR valūtu grozam ar fiksētu piesaistes kursu, kam pieļaujamas svārstības +/-1% robežās. Rezultātā kopš 2002.gada lats ir zaudējis vērtību attiecībā pret eiro, šai tendencei daļēji mainoties šī gada sākumā. Valūtas piesaiste SDR valūtu grozam ir veicinājusi deflācijas procesu Latvijā. Laika posmā no 1999. līdz 2002.gadam HICP inflācija bija pieticīga, sasniedzot vidēji 2,3% gadā. Tomēr kopš 2003.gada vasaras inflācija ir augusi. To ietekmēja administratīvi regulējamo cenu pieaugums (jo īpaši enerģētikas tarifi, īres un veselības aprūpes maksas), netiešo nodokļu likmes maiņas un aizkavēta reakcija uz valūtas kursa attīstību. 2003.gadā HICP inflācija sasniedza 2,9%, salīdzinot ar 2,0% 2002.gadā. Inflācija turpināja pieaugt 2004.gada pirmajā ceturksnī un maijā sasniedza 6,2%, padarot nesasniedzamus gan programmas prognozētos 4,5%, gan Komisijas 2004.gadam prognozēto 4,0% HICP inflācijas tempu. Tomēr tiek plānots, ka inflācija pakāpeniski samazināsies un sasniegs apmēram 3%, sākot ar 2006.gadu. Lai gan Latvijas varas instances uzskata, ka inflācijas pieaugumam 2003. un 2004.gadā ir tikai pagaidu raksturs un ka tas galvenokārt radies vienreizēju faktoru dēļ, Latvijas Banka nesen palielināja refinansēšanas likmi par 0,5 % uz 3,5%, lai novērstu pašreizējā augstā inflācijas tempa iespējamo negatīvo ietekmi uz uzskatu veidošanos par nākotnē gaidāmo cenu kāpumu. Īstermiņa procentu likmes starpība ar eiro zonas naudas tirgus procentu likmēm saglabājas virs 200 bāzes punktiem, kamēr ilgtermiņa valsts obligāciju ienesīguma likmju starpība ar eiro zonas atbilstošā termiņa likmēm sasniedz apmēram 100 bāzes punktus.Programmā izklāstītā budžeta stratēģija paredz nodrošināt Līguma saistību par visprējās valdības budžeta deficītu ievērošanu un pakāpenisku deficīta samazināšanu tā, lai ilgtermiņā panāktu sabalansēta budžeta izveidi. Tomēr tiek paredzēts, ka programmas periodā vispārējās valdības deficīts saglabāsies nemainīgs apmēram 2% apmērā no IKP, ar nelielu pasliktināšanos 2004.gadā salīdzinot ar 2003.gadu centrālās valdības bilances pasliktināšanās dēļ. Programmā nav prognozēts straujš budžeta deficīta samazinājums, pamatojoties uz izdevumu vajadzībām saistībā ar dalību ES un NATO, kā arī ar investīcijām cilvēkresursu un fiziskajā kapitālā. Laika periodā līdz 2007.gadam programma paredz nelielu ieņēmumu un izdevumu samazināšanos pret IKP . Kas attiecas uz ieņēmumiem, šis faktors nav pilnībā paskaidrots, it īpaši par 2006. un 2007.gadu, jo pēc nodokļu samazināšanas 2004.gadā nodokļu sistēmā nekādas turpmākas izmaiņas netiek plānotas un tiek uzskatīts, ka programmas perioda laikā tiks veicināta nodokļu iekasēšanas efektivitāte un ka ievērojams ES finansējums ir jāsaņem perioda beigās. Kas attiecas uz izdevumiem, papildus izdevumi saistībā ar dalību NATO un ES daļēji finansēto plānu ieviešanu 2004.gadā kopā sasniedz apmēram 0,7% no IKP neto izteiksmē. Šos papildus izdevumus vairāk nekā atsvērs ciešāka izdevumu kontrole, kas īpašu uzmanību pievērsīs pārskaitījumu samazināšanai.Budžeta mērķu sasniegšana ir ticama, lai gan vidēja termiņa fiskālais plāns nav bez riska. Ar mērķu neizpildīšanu saistītie riski galvenokārt izriet no potenciāli zemākiem izaugsmes rādītājiem; bez tam pastāv vispārējas šaubas par veiksmīgu stratēģijas īstenošanu, zinot neuzticamo statistikas bāzi un administratīvās kapacitātes trūkumus. Spiediens, kas saistīts ar izdevumiem, kļūst intensīvāks programmas perioda laikā – galvenokārt saistībā ar lielu investīciju nepieciešamību, valsts administratīvās reformas izmaksām un nepieciešamību sniegt līdzfinansējumu ES fondu apguvei. Šajā kontekstā pasākumi, lai panāktu atbilstību starp budžeta un struktūrplāniem, lai noteiktu nepieciešamo izdevumu prioritātes un lai uzlabotu pašvaldību un veselības aprūpes finanšu vadību, liekas piemēroti. Attiecībā uz šiem ar mērķu neizpildīšanu saistītiem riskiem, deficīta prognozes 2004. un 2005.gadam ir lielākoties saskaņā ar Komisijas 2004.gada pavasara prognozēm, lai gan, kā tas minēts iepriekš, apskatot ilgāku laika periodu, tiek konstatēts zināms pesimisms attiecībā uz ieņēmumu prognozēm, ieskaitot faktu, ka budžetā līdz perioda beigām būtu jāieplūst ievērojamiem ar ES finansējumu saistītiem stīrajiem ienākumiem. Kopumā, risks, kas saistīts ar budžeta mērķu izpildi, liekas līdzsvarots. No otras puses, šie mērķi nenodrošina pietiekošu rezervi 3% no IKP deficīta sliekšņa ievērošanai, kā arī izpaliekošā virzība uz sabalansētu budžetu šķiet nepietiekoši mērķtiecīga. Salīdzinot ar 2003.gada PEP, piemēram, izaugsmes prognozes ir labākas, bet budžeta konsolidācijas plāni ir palikuši nemainīgi. Ja programmas paredzētais pieauguma temps īstenosies, tad būtu vēlama ātrāka vispārējās valdības deficīta samazināšana, jo īpaši ņemot vērā pašreizējo tekošā konta deficītu un iekšzemes pieprasījuma spiedienu. Ātrāka virzība tuvāk sabalansētai budžeta pozīcijai, kas ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes aktu, ļautu brīvi darboties automātiskajiem stabilizatoriem gadījumā, ja izaugsme palēninātos.Programmā tiek paredzēts, ka parāds attiecībā pret IKP pieaugs no 15,3% no IKP 2003.gadā līdz 17,7% no IKP 2007.gadā. Galvenais pieaugošā parāda rādītāja virzītājspēks ir primārais deficīts. Izņemot 2004.gadu, tiek plānots, ka ar privatizācijas ieņēmumiem un citiem faktoriem saistītās korekcijas būs nelielas. Programmas perioda laikā procentu maksājumi lielākoties saglabājas 2003.gada līmenī, kamēr nominālā IKP pieaugumam ir ievērojama parādu samazinoša ietekme. Šī parāda prognoze liekas ticama, ņemot vērā citus programmas pieņēmumus.Programma sniedz plašu pārskatu par valdības strukturālās reformas programmu, kas uzmanību pievērš galvenokārt uzņēmējdarbības un investīciju vides uzlabošanai, kā arī nodarbinātības, mobilitātes un pielāgošanās spēju veicināšanai darba tirgū. Programmā arī ir izcelti pasākumi, kas lielā mērā atspoguļo vispārējās ekonomikas attīstības vadlīnijas šajās jomās. Bez tam programmā ir minēti fiskālās konsolidācijas prioritārie pasākumi, konkrēti, pasākumi, lai palielinātu fiskālo lietderīgumu, uzlabotu budžeta plānošanas procesu un veiktu stingrāku izdevumu kontroli. Tomēr, lai veiktu detalizētāku plānoto pasākumu izvērtēšanu, būtu nepieciešama papildus informācija.Latvija ir diezgan labā situācijā, lai segtu budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos. Prognozes attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju ir uzlabojušās, ieviešot trīs pīlāru pensiju reformu. To pastiprina arī ļoti zems vispārējās valdības parāds. Tomēr risks attiecībā uz ilgtermiņa budžeta nelīdzsvarotību nevar tikt izslēgts. Savlaicīga pasākumu ieviešana ar nolūku ietvert ar sabiedrības novecošanos saistītos izdevumus kopā ar fiskālo konsolidāciju, lai nodrošinātu atbilstošu primāro pārpalikumu, ir svarīgi faktori, kas garantē, ka valsts finanses ir stabilas un ilgtspējīgas.Tabula: Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |IKP (% izmaiņas salīdzināmās cenās) | KP | 7.5 | 6.7 | 6.7 | 6.5 | 6.5 |KOM | 7.5 | 6.2 | 6.2 | n.a. | n.a. |PEP | 6.5 | 6.1 | 6.0 | 6.0 | n.a. |HICP (harmonizētā patērētāju cenu inflācija) inflācija (%) | KP | 2.9 | 4.5 | 3.7 | 3.0 | 3.0 |KOM | 2.9 | 4.0 | 3.5 | n.a. | n.a. |PEP | 2.6 | 2.8 | 3.0 | 3.0 | n.a. |Vispārējās valdības bilance (% no IKP) | KP | -1.8 | -2.1 | -2.2 | -2.0 | -2.0 |KOM | -1.8 | -2.2 | -2.1 | n.a. | n.a. |PEP | -2.9 | -2.4 | -2.2 | -2.0 | n.a. |Primārā bilance (% no IKP) | KP | -0.9 | -1.2 | -1.3 | -1.2 | -1.2 |KOM | -1.0 | -1.4 | -1.3 | n.a. | n.a. |PEP | -2.3 | -1.5 | -1.5 | -1.3 | n.a. |Valdības bruto parāds (% no IKP) | KP | 15.3 | 16.2 | 16.8 | 17.3 | 17.7 |KOM | 15.6 | 16.1 | 16.3 | n.a. | n.a. |PEP | 19.1 | 17.0 | 17.4 | 17.4 | n.a. |Avoti: Konverģences programma (KP); 2003.gada augusta pirmsiestāšanās ekonomikas programma (PEP); Komisijas dienestu 2004.gada pavasara prognozes (KOM) |Pamatojoties uz šo izvērtējumu, Komisija ir pieņēmusi pielikumā pievienoto rekomendāciju Padomes atzinumam par Latvijas konverģences programmu un iesniedz to Padomei.RekomendācijaPADOMES ATZINUMAMsaskaņā ar Padomes 1997.gada 7.jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9.panta trešo punktu Par Latvijas konverģences programmu, 2004.-2007. g.EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997.gada 7.jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politiskas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[4], un jo īpaši tās 9.panta 3.apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,IR SNIEGUSI ŠO ATZINUMU.2004.gada [5.jūlijā] Padome izvērtēja Latvijas konverģences programmu, kas aptver laikposmu no 2004. līdz 2007.gadam. Programma tikai daļēji atbilst pieprasītajiem datiem no pārstrādātā “stabilitātes un konverģences programmu satura un formāta ētikas kodeksa”. Jo īpaši daļa informācijas pilnībā neatbilst ESA95 standartiem un vispārējā valsts parāda un budžeta deficīta rādītāji ir jāizvērtē uzmanīgi, jo „Eurostat” neapstiprināja informāciju, kas tika iesniegta 2004.gada marta fiskālajā paziņojumā.Programmā izklāstītā budžeta stratēģija paredz nodrošināt Līguma saistību par visprējās valdības budžeta deficītu ievērošanu un pakāpeniski samazināt deficītu tā, lai ilgtermiņā panāktu sabalansēta budžetu izveidi. Tomēr tiek paredzēts, ka programmas periodā vispārējās valdības deficīts saglabāsies nemainīgs apmēram 2% apmērā no IKP, ar nelielu pasliktināšanos 2004.gadā salīdzinot ar 2003.gadu centrālās valdības bilances pasliktināšanās dēļ. Programma paredz saglabāt primāro deficītu 1% apmērā no IKP, kas ir saskaņā ar nelielu ienākumu un izdevumu rādītāju samazināšanos programmas ietvertajā laikposmā. Kas attiecas uz ieņēmumiem, šis faktors nav pilnībā paskaidrots, it īpaši par 2006. un 2007.gadu, jo pēc nodokļu samazināšanas 2004.gadā nodokļu sistēmā nekādas turpmākas izmaiņas netiek plānotas un tiek uzskatīts, ka programmas perioda laikā tiks veicināta nodokļu iekasēšanas efektivitāte. Attiecībā uz izdevumiem, tiek uzskatīts, ka tie samazināsies stingras izdevumu kontroles rezultātā, īpašu uzmanību pievēršot pārskaitījumu samazināšanai, tajā pašā laikā pieļaujot papildus izdevumus saistībā ar dalību NATO un ES daļēji finansēto plānu īstenošanu. Divi iepriekšminētie rādītāji 2004.gadā kopā sasniedz apmēram 0,7% no IKP neto izteiksmē. Lai gan valsts parāda rādītājs pieaug līdz 17,7% no IKP 2007.gadā, tas joprojām ir ļoti zems.Makroekonomiskais scenārijs, kas kalpo par programmas pamatu, atspoguļo samērā labvēlīgus izaugsmes pieņēmumus. Jo īpaši programmā prognozētā vidējā termiņa pieauguma tempa attīstība, ņemot vērā strukturālos ierobežojumus un ekonomikas neaizsargātību pret riskiem, kas saistīti ar ārējo ekonomisko vidi, varētu izrādīties nedaudz par optimistisku. Inflācijas prognoze 2004.gadam visticamāk izrādīsies par zemu, bet tā ir reālistiska nākamajos gados.Programmas mērķi vispārējās valdības budžeta deficītam nevienu gadu nepārsniedz 3% no IKP atskaites vērtību. Tomēr tie ir pieticīgi un neatbilst mērķim tuvoties sabalansētai budžeta pozīcijai programmā ietvertajā laikposmā. Budžeta izpildes risks šķiet kopumā līdzsvarots. Iespējami pārāk optimistiskā pieauguma tempa prognoze, kas minēta iepriekš, ir negatīvs risks prognozēto budžeta mērķu izpildei, tai pat laikā sliktās informācijas kvalitātes dēļ mazinās programmas ticamība. To atsver zināms pesimisms saistībā ar ieņēmumu prognozēm, jo īpaši pēdējos programmā minētajos gados. Programmā paustā fiskālā pozīcija nenodrošina pietiekošu rezervi 3% no IKP deficīta sliekšņa ievērošanai līdz ar normālām makroekonomikas svārstībām.Latvija ir diezgan labā situācijā, lai segtu budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanos. Prognozes attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju ir uzlabojušās, ieviešot trīs pīlāru pensiju reformu. To pastiprina arī ļoti zems vispārējās valdības parāds. Tomēr risks attiecībā uz ilgtermiņa budžeta nelīdzsvarotību nevar tikt izslēgts. Savlaicīga pasākumu ieviešana ar nolūku ietvert ar sabiedrības novecošanos saistītos izdevumus kopā ar fiskālo konsolidāciju, lai nodrošinātu atbilstošu primāro pārpalikumu, ir svarīgi faktori, kas garantē, ka valsts finanses ir stabilas un ilgtspējīgas.* * *Ņemot vērā iepriekš minēto, ja programmā paredzētais pieauguma temps īstenosies, tad Latvijai vajadzētu panākt ātrāku vispārējās valdības deficīta samazināšanu, it īpaši, ņemot vērā tekošā konta deficītu un iekšzemes pieprasījuma palielināšanos. Bez tam, lai nodrošinātu labāku ESA95 standartu ievērošanu, Latvija tiek mudināta uzlabot izmantoto datu avotu un metožu ticamību un pamatotību. Visbeidzot Latvijas varas iestādes tiek mudinātas turpināt veikt valsts administratīvā sektora reformas attiecībā uz administratīvo kapacitāti, tādējādi veicinot nodokļu iekasēšanas efektivitāti un pastiprinot izdevumu kontroli.Galvenās prognozes no Latvijas konverģences programmas2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |IKP izaugsme salīdzināmās cenās (%) | 7.5 | 6.7 | 6.7 | 6.5 | 6.5 |Nodarbinātības izaugsme (%) | 1.8 | 1.0 | 1.0 | 0.5 | 0.5 |HICP inflācija (%) | 2.9 | 4.5 | 3.7 | 3.0 | 3.0 |Vispārējās valdības bilance (% no IKP) | -1.8 | -2.1 | -2.2 | -2.0 | -2.0 |Valsts bruto parāds (% no IKP) | 15.3 | 16.2 | 16.8 | 17.3 | 17.7 |[1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, kas minēti šajā tekstā, ir atrodami sekojošā tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Ekonomiskās un finanšu komitejas izskatīts atzinums par konverģences programmu stabilitātes saturu un formātu, ko apstarpinājusi ECOFIN Padome 10.7.2001.[3] COM(2002) 668 final, 27.11.2002.[4] OV L 209, 2.8.1997, 1. lpp., dokumenti, kas minēti šajā tekstā, ir atrodami sekojošā tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Eiropas Centrālās bankas Ieteikums (2018. gada 18. maijs) – Eiropas Savienības Padomei par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem (ECB/2018/15)

text:
               28.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 181/1

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS
   (2018. gada 18. maijs)
   Eiropas Savienības Padomei par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem
   (ECB/2018/15)
   (2018/C 181/01)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

                  Lietuvos bankas pašreizējo ārējo revidentu UAB PricewaterhouseCoopers pilnvaras beidzās pēc 2017. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2018. finanšu gadā.

               (3)

                  Lietuvos bankas par saviem ārējiem revidentiem 2018.–2021. finanšu gadam izvēlējusies UAB Deloitte Lietuva,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   Tiek ieteikts par Lietuvos bankas ārējiem revidentiem 2018.–2021. finanšu gadam iecelt UAB Deloitte Lietuva.

      Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 18. maijā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI


title: Ieteikums Nr. A1 (2017. gada 18. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 19. panta 2. punktā minētā apliecinājuma izsniegšanu (Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici. )

text:
               29.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 183/5

      IETEIKUMS Nr. A1
      (2017. gada 18. oktobris)
      par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 987/2009 19. panta 2. punktā minētā apliecinājuma izsniegšanu
      (Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici)
      (2018/C 183/06)
      ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
      ņemot vērā 72. panta a) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1), saskaņā ar kuru Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai (tālāk tekstā – “Administratīvā komisija)” ir atbildīga par visu to administratīvo jautājumu vai interpretācijas jautājumu risināšanu, kurus rada noteikumi, kas izklāstīti šajā regulā un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulā (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2),
      ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 987/2009 5. pantu par tādu dokumentu un apstiprinošu pierādījumu juridisko spēku, kas norāda personas stāvokli,
      ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 987/2009 19. panta 2. punktu par to tiesību aktu apliecinājumu, kas piemērojami, ievērojot Regulas (EK) Nr. 883/2004 II sadaļu,
      rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 71. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,
      tā kā:

                  (1)

                  Regulas (EK) Nr. 987/2009 19. panta 2. punktā noteikts, ka pēc attiecīgās personas vai darba devēja lūguma tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kuras tiesību akti ir piemērojami, ievērojot Regulas (EK) Nr. 883/2004 II sadaļu, nodrošina apliecinājumu, ka šādi tiesību akti ir piemērojami, un vajadzības gadījumā norāda, līdz kuram datumam un ar kādiem nosacījumiem.

                  (2)

                  Administratīvā komisija nosaka, kāda struktūra un saturs būs portatīvajam dokumentam A1 par tiesību aktiem, kas piemērojami dokumenta turētājam.

                  (3)

                  Regulas (EK) Nr. 987/2009 5. panta 1. punktā noteikts, ka šo dokumentu citas dalībvalsts iestādes atzīst, ja tā dalībvalsts, kas to izdeva, nav to atsaukusi vai pasludinājusi par spēkā neesošu.

                  (4)

                  Saskaņā ar lojālas sadarbības principu, kas noteikts arī Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā un precizēts Regulas (EK) Nr. 883/2004 76. pantā, iestādēm ir jāveic to faktu pienācīgs novērtējums, kas ir būtiski, lai noteiktu piemērojamos tiesību aktus sociālā nodrošinājuma jautājumā, un pēc tam jāapstiprina portatīvajā dokumentā A1 iekļautās informācijas pareizība.

                  (5)

                  Minētie dokumenti nosaka pieņēmumu, ka dokumenta turētājs ir pienācīgi saistīts ar tās dalībvalsts sociālā nodrošinājuma sistēmu, kuras iestāde šo dokumentu ir izdevusi,

            AR ŠO IESAKA KOMPETENTAJIEM DIENESTIEM UN IESTĀDĒM.

                  1.

                  Lai novērstu portatīvā dokumenta A1 viltošanu, piemēram, samainot dažādu dokumentu lapas, ieteicams, lai izdotajos apliecinājumos tiktu iekļautas autentifikācijas pazīmes, proti:

                              a)

                              ja dokumentus izdod elektroniski, tajos uz katras lapas ir jānorāda sērijas numurs vai identifikācijas numurs. Šādā gadījumā paraksts rokrakstā vai tintes zīmogs vairs nav nepieciešams;

                              b)

                              ja dokumentus izdod papīra formātā, tiem jābūt drukātiem uz lapas abām pusēm un lapām ir jābūt savienotām tā, lai tās nevarētu viegli atdalīt. To var panākt, piemēram, nolokot augšējo kreiso stūri, sastiprinot to ar skavu un uzliekot zīmogu mugurpusē.

                  2.

                  Turklāt ieteicams, lai katrs izdotais portatīvais dokuments A1 tiktu reģistrēts tā, lai viegli un ātri varētu pārbaudīt tā autentiskumu.

                  3.

                  Dalībvalstīm būtu jāinformē Administratīvā komisija par dažādajiem portatīvo dokumentu A1 izdošanas veidiem, kurus izmanto šo valstu iestādes. Delegācijām Administratīvajā komisijā būtu jānosūta šī informācija to attiecīgajām inspekcijām.

                  4.

                  Ieteicams, lai pirms portatīvā dokumenta A1 izdošanas iestādes izvērtētu visus būtiskos faktus, izmantojot oficiālos avotos pieejamos datus vai pieprasot, lai pieteikuma iesniedzējs sniegtu nepieciešamo informāciju. Lai palīdzētu iestādēm, pielikumā ir pievienots neizsmeļošs standartizēts saraksts ar vispārīgiem jautājumiem un jautājumiem, kas attiecas uz dažādiem svarīgiem Regulas (EK) Nr. 883/2004. pantiem. Tos pēc vajadzības var pielāgot konkrētam gadījumam.

                  5.

                  Pieteikuma veidlapās būtu jāiekļauj atruna, kurā pieteikuma iesniedzējs apliecina, ka ir pareizi atbildējis uz visiem jautājumiem atbilstīgi viņa rīcībā esošajai informācijai un ka viņš apzinās, ka ir iespējams veikt pārbaudes, kuru rezultātā dokumentu var atsaukt ar atpakaļejošu spēku.

                  6.

                  Ieteicams, lai kompetentās iestādes nodrošinātu informācijas par izdotajiem portatīvajiem dokumentiem A1 pieejamību, vēlams, elektroniskā datubāzē. Kompetentajām iestādēm, izmantojot sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskas apmaiņas (EESSI) sistēmu, vienai otru vajadzētu informēt par visiem lēmumiem, kas pieņemti par piemērojamajiem tiesību aktiem, ja darbība tiek veikta citā dalībvalstī, – saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 15. panta 1. punktu.

                  7.

                  Šo ieteikumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ieteikums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas.

               Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

            Agne NETTAN-SEPP

         (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

         (2)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

         PIELIKUMS
         Standarta jautājumi, uz kuriem jāsniedz atbildes, iesniedzot pieteikumu uz portatīvo dokumentu A1
         A.   VISPĀRĪGI JAUTĀJUMI PAR PERSONU, UZ KURU ATTIECAS PORTATĪVAIS DOKUMENTS A1 (PD A1)
         Šie jautājumi ir jāiekļauj visās pieteikuma veidlapās, un izdevējai iestādei atbildes ir jāpārbauda:

                     —

                     uzvārds,

                     —

                     vārds,

                     —

                     dzimšanas datums,

                     —

                     dzimums: vīrietis / sieviete / nav zināms,

                     —

                     personas identifikācijas numurs,

                     —

                     dzimšanas vieta,

                     —

                     valstspiederība,

                     —

                     norāde par to, ka persona dalībvalstī uzturas likumīgi (trešo valstu valstspiederīgajiem),

                     —

                     adrese dzīvesvietas valstī (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     adrese uzturēšanās valstī (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     personas kontaktadrese,

                     —

                     amata nosaukums/profesija/nozare.

               B.   ĪPAŠI JAUTĀJUMI ATKARĪBĀ NO DAŽĀDIEM APSTĀKĻIEM, KĀDOS PD A1 TIEK PIEPRASĪTS
         Papildus tālāk noteikti īpaši jautājumi atkarībā no dažādiem apstākļiem, kādos PD A1 var pieprasīt, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) II sadaļu.
         1.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 11. panta 3. punkta a) apakšpunktu (darbība nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā kādā dalībvalstī)

                     —

                     Darba devējs:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     darbība pašnodarbinātas personas statusā:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     darba sākuma/beigu datums.

               2.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 11. panta 3. punkta b) apakšpunktu (ierēdņi)

                     —

                     Darba devējs (darba devēja iestāde):

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     darba vieta(-as) ārvalstīs (norādīt tik reižu, cik nepieciešams):

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 nav pastāvīgas adreses valstī, kurā strādā,

                     —

                     darba ārvalstīs sākuma datums,

                     —

                     darba ārvalstīs beigu datums.

               3.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 11. panta 4. punktu (saimnieciska darbība jūras kuģī)

                     —

                     Darba devējs:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 nav pastāvīgas adreses valstī, kurā strādā,

                     —

                     kuģa nosaukums,

                     —

                     valsts, ar kuras karogu kuģis brauc,

                     —

                     atalgojumu maksā uzņēmums, kura juridiskā adrese vai uzņēmējdarbības vieta ir citā valstī: jā/nē,

                     —

                     darba sākuma datums,

                     —

                     darba beigu datums.

               4.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 11. panta 5. punktu (lidojumu apkalpes un salona apkalpes locekļi)

                     —

                     Darba devējs:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     vieta, kur atrodas mājas bāze,

                     —

                     darba sākuma datums,

                     —

                     darba beigu datums.

               5.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 12. panta 1. punktu (darba ņēmēju norīkošana)

                     —

                     Darba devējs norīkotājā valstī:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Savienībā saskaņā ar NACE,

                     —

                     uzņēmums(-i) uzņēmējā valstī/norīkojuma vietā(-ās):

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 nav pastāvīgas adreses valstī, kurā strādā,

                     —

                     norīkojuma sākuma datums,

                     —

                     norīkojuma beigu datums,

                     —

                     uz darba ņēmēju attiecas norīkotājas valsts tiesību akti vienu mēnesi pirms norīkojuma: jā/nē,

                     —

                     informācija par veikto darbību vienu mēnesi pirms norīkojuma,

                     —

                     darbības veids norīkotājā valstī,

                     —

                     darbības veids uzņēmējā valstī,

                     —

                     darba ņēmējs tiek norīkots cita norīkota darba ņēmēja aizvietošanai: jā/nē,

                     —

                     ja atbilde ir “jā”, norādiet, kādēļ tiek uzskatīts, ka šāda aizvietošana ir nepieciešama,

                     —

                     darba ņēmējs jau ir strādājis attiecīgajā uzņēmējā dalībvalstī: jā/nē,

                     —

                     ja atbilde ir “jā”, norādiet iepriekšējos norīkojuma periodus (sākuma datums, beigu datums),

                     —

                     darba devēja darba ņēmēju skaits norīkotājā valstī (izņemot administratīvos darbiniekus),

                     —

                     administratīvo darbinieku skaits norīkotājā valstī,

                     —

                     norīkoto darba ņēmēju skaits,

                     —

                     izpildīto līgumu skaits norīkotājā valstī,

                     —

                     izpildīto līgumu skaits uzņēmējā valstī,

                     —

                     apgrozījums norīkotājā valstī (%),

                     —

                     apgrozījums uzņēmējā dalībvalstī (%),

                     —

                     darba devējs norīkotājā valstī var pieņemt lēmumu pārtraukt līgumu ar darba ņēmējiem viņu norīkojuma laikā: jā/nē,

                     —

                     darba devējs norīkotājā valstī ir tiesīgs lemt par uzņēmējā valstī veiktās darbības galvenajiem aspektiem: jā/nē,

                     —

                     darba līgums ir noslēgts ar: darba devēju norīkotājā valstī / uzņēmumu uzņēmējā valstī,

                     —

                     darba ņēmējam maksās: darba devējs norīkotājā valstī / uzņēmums uzņēmējā valstī,

                     —

                     norīkojuma periodā darba attiecības turpināsies: jā/nē,

                     —

                     uzņēmums, uz kuru darba ņēmējs ir norīkots, nodos šo darba ņēmēju cita uzņēmuma rīcībā: jā/nē.

               6.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 12. panta 2. punktu (pašnodarbinātu personu norīkošana)

                     —

                     Pašnodarbinātība norīkotājā valstī:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     pašnodarbinātība uzņēmējā valstī/norīkojuma vietā:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 nav pastāvīgas adreses valstī, kurā strādā,

                     —

                     norīkojuma sākuma datums,

                     —

                     norīkojuma beigu datums,

                     —

                     pašnodarbinātais jau ir strādājis attiecīgajā uzņēmējā dalībvalstī: jā/nē,

                     —

                     ja atbilde ir “jā”, norādiet iepriekšējos norīkojuma periodus (sākuma datums, beigu datums),

                     —

                     norīkojuma laikā norīkotājā valstī tiks saglabāta uzņēmuma struktūra, lai pēc atgriešanās no ārvalstīm varētu atsākt saimniecisko darbību: jā/nē,

                     —

                     pēc atgriešanās no uzņēmējas dalībvalsts saimnieciskā darbība tiks atsākta,

                     —

                     darbības veids norīkotājā valstī,
                     darbības veids uzņēmējā valstī.

               7.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 13. panta 1. punktu (nodarbinātība divās vai vairākās dalībvalstīs, ja darba devējs(-i) atrodas personas dzīvesvietas valstī)

                     —

                     Darba devējs:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     valstis, kurās veic darbu,

                     —

                     informācija par darba vietu(-ām) (norādīt tik reižu, cik nepieciešams):

                                 —

                                 uzņēmuma nosaukums,

                                 —

                                 identifikācijas numurs(-i),

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 nav pastāvīgas adreses valstī, kurā strādā,

                     —

                     valstis, kurās darbību veikšana prasa mazāk nekā 5 % no darbinieka parastā darba laika un/vai atalgojums par šīm darbībām veido mazāk nekā 5 % no kopējā atalgojuma,

                     —

                     darba sākuma datums katrā uzņēmumā,

                     —

                     darba beigu datums katrā uzņēmumā.

               8.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 13. panta 1. punktu (nodarbinātība divās vai vairākās dalībvalstīs – citas situācijas)

                     —

                     Darba devējs(-i) (norādīt tik reižu, cik nepieciešams):

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     darba devēja saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Savienībā saskaņā ar NACE,

                     —

                     valstis, kurās veic darbu,

                     —

                     informācija par darba vietu(-ām) (norādīt tik reižu, cik nepieciešams):

                                 —

                                 uzņēmuma nosaukums,

                                 —

                                 identifikācijas numurs(-i),

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 nav pastāvīgas adreses valstī, kurā strādā,

                     —

                     valstis, kurās darbību veikšana prasa mazāk nekā 5 % no darbinieka parastā darba laika un/vai atalgojums par šīm darbībām veido mazāk nekā 5 % no kopējā atalgojuma,

                     —

                     valstis, kurās darbību veikšana prasa vismaz 25 % no darbinieka parastā darba laika un/vai atalgojums par šīm darbībām veido vismaz 25 % no kopējā atalgojuma,

                     —

                     darba sākuma datums katrā uzņēmumā,

                     —

                     darba beigu datums katrā uzņēmumā.

               9.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 13. panta 2. punktu (pašnodarbinātība divās vai vairākās dalībvalstīs)

                     —

                     Darbība pašnodarbinātas personas statusā:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     pašnodarbinātības saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Savienībā saskaņā ar NACE,

                     —

                     valstis, kurās veic darbu,

                     —

                     informācija par darba vietu(-ām) pašnodarbinātas personas statusā (norādīt tik reižu, cik nepieciešams):

                                 —

                                 uzņēmuma nosaukums (attiecīgā gadījumā),

                                 —

                                 identifikācijas numurs(-i) (attiecīgā gadījumā),

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 nav pastāvīgas adreses valstī, kurā strādā,

                     —

                     apgrozījums un/vai ieņēmumi katrā valstī, kurā veic darbību,

                     —

                     darba laiks katrā valstī, kurā veic darbību,

                     —

                     sniegto pakalpojumu skaits katrā valstī, kurā veic darbību,

                     —

                     darbības sākuma datums,

                     —

                     darbības beigu datums.

               10.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 13. panta 3. punktu (nodarbinātība un pašnodarbinātība divās vai vairākās dalībvalstīs)

                     —

                     Darbība pašnodarbinātas personas statusā (norādīt tik reižu, cik nepieciešams):

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     darba devējs (norādīt tik reižu, cik nepieciešams):

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     darba devēja saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija Eiropas Savienībā saskaņā ar NACE,

                     —

                     valstis, kurās veic darbu,

                     —

                     informācija par darbības vietām (norādīt tik reižu, cik nepieciešams):

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 nav pastāvīgas adreses valstī, kurā strādā,

                     —

                     valstis, kurās darbību veikšana prasa mazāk nekā 5 % no darbinieka parastā darba laika un/vai atalgojums par šīm darbībām veido mazāk nekā 5 % no kopējā atalgojuma,

                     —

                     valstis, kurās darbību veikšana prasa vismaz 25 % no darbinieka parastā darba laika un/vai atalgojums par šīm darbībām veido vismaz 25 % no kopējā atalgojuma,

                     —

                     darbības sākuma datums,

                     —

                     darbības beigu datums.

               11.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 13. panta 4. punktu (ierēdnis vienā valstī un nodarbinātais vai pašnodarbinātais citā valstī)

                     —

                     Darba devējs (darba devēja iestāde):

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     darbība pašnodarbinātas un/vai nodarbinātas personas statusā (norādīt tik reižu, cik nepieciešams):

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     darba sākuma datums,

                     —

                     darba beigu datums.

               12.   Pieteikums saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 15. pantu (Eiropas Savienības līgumdarbinieki)

                     —

                     Darba devējs (darba devēja ES iestāde vai struktūra):

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                     —

                     darba vieta ārvalstīs:

                                 —

                                 nosaukums,

                                 —

                                 reģistrācijas numurs,

                                 —

                                 sociālās apdrošināšanas numurs,

                                 —

                                 nodokļu maksātāja numurs,

                                 —

                                 adrese (vismaz pilsēta, pasta indekss, valsts),

                                 —

                                 nav pastāvīgas adreses valstī, kurā strādā,

                     —

                     darba sākuma datums Eiropas Savienības līguma aģenta statusā,

                     —

                     tiesību akti, kurus attiecīgā persona izvēlējusies: tās valsts tiesību akti, kurā attiecīgā persona ir nodarbināta / tās valsts tiesību akti, kuri attiecīgajai personai bija piemērojami pēdējie / attiecīgās personas valstspiederības valsts tiesību akti.

               C.   PIETEIKUMA VEIDLAPĀS IZMANTOJAMO ATRUNU PARAUGI
         1.   Vispārēji

                     —

                     “Es apliecinu, ka šajā veidlapā sniegtā informācija ir patiesa un pilnīga.”

                     —

                     “Esmu atbildējis(-usi) uz visiem jautājumiem pareizi atbilstīgi manā rīcībā esošajai informācijai.”

               2.   Nodarbinātu personu norīkošana

                     —

                     “Es apliecinu, ka esmu informēts(-a) par pārbaužu iespējamību visā norīkojuma periodā, lai pārliecinātos, vai šis periods nav beidzies. Šādas pārbaudes jo īpaši var būt saistītas ar iemaksu veikšanu un tiešu attiecību uzturēšanu.”

                     —

                     “Būdams norīkotā darba ņēmēja darba devējs, es apliecinu, ka informācija ir pilnīga un pareiza. Esmu informēts(-a), ka kompetentā iestāde sniegto informāciju var rūpīgi pārbaudīt <norīkotājā dalībvalstī>, kā arī uzņēmējā valstī. Ja sniegtā informācija neatbilst faktiskajai situācijai, dokumentu par piemērojamajiem tiesību aktiem var atsaukt ar atpakaļejošu spēku. Šādā gadījumā piemēros tās uzņēmējas valsts tiesību aktus, kurā faktiski notiek nodarbinātība. Apņemos informēt kompetento iestādi <norīkotājā dalībvalstī>, i) ja darba ņēmējs nav norīkots vai ja norīkojuma periods tiek pārtraukts uz laiku, kas pārsniedz divus mēnešus, vai ii) ja norīkojums tiek pārtraukts pirms paredzētā norīkojuma perioda beigām.”

               3.   Pašnodarbinātu personu norīkošana

                     —

                     “Es apliecinu, ka esmu informēts(-a) par pārbaužu iespējamību visā periodā, kura laikā veicu pagaidu darbību valstī, kurā darbojos, lai pārliecinātos par to, vai nav mainījušies attiecībā uz minēto darbību piemērojamie nosacījumi. Šādas pārbaudes jo īpaši var būt saistītas ar iemaksu veikšanu un tādas infrastruktūras uzturēšanu, kas nepieciešama, lai varētu veikt darbību valstī, kurā veicu uzņēmējdarbību.”

               4.   Viena darba devēja darbība divās vai vairākās dalībvalstīs – darba devēja atruna

                     —

                     “Es apliecinu, ka informācija ir pilnīga un pareiza. Esmu informēts(-a), ka kompetentā iestāde sniegto informāciju var rūpīgi pārbaudīt <norīkotājā dalībvalstī>, kā arī nodarbinātības uzņēmējā valstī. Ja sniegtā informācija neatbilst faktiskajai situācijai, dokumentu par piemērojamajiem tiesību aktiem var atsaukt ar atpakaļejošu spēku. Šādā gadījumā jautājums par piemērojamajiem tiesību aktiem būs jāizskata vēlreiz, ņemot vērā faktiskos apstākļus. Es apņemos informēt <norīkotājas dalībvalsts> kompetento iestādi par visām izmaiņām darba tiesiskajās attiecībās (piem., par darba devēja maiņu, interešu centra maiņu, darba laika izmaiņām, jaunas darbības sākšanu).”

            (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.