title: Padomes Ieteikums (2017. gada 5. decembris) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā

text:
               20.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 439/1

         PADOMES IETEIKUMS
   (2017. gada 5. decembris)
   ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā
   (2017/C 439/01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2017. gada 16. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 121. panta 4. punktu nolēma, ka Rumānijā pastāv būtiska novērota novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un izdeva ieteikumu Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nominālās izaugsmes līmenis valdības neto primārajos izdevumos (2) 2017. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP (3). Rumānijai tika ieteikts izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai, savukārt budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas netraucē izaugsmei. Padome noteica, ka 2017. gada 15. oktobris ir termiņš, līdz kuram Rumānijai jāziņo par veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz šo ieteikumu.

               (2)

               Padome 2017. gada 11. jūlijā ieteica Rumānijai 2017. gadā nodrošināt atbilstību Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumam (4) ar mērķi koriģēt būtisku novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Rumānijai tika ieteikts īstenot nozīmīgus fiskālos centienus 2018. gadā saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasībām, lai turpinātu veikt korekcijas virzībā uz tās vidējā termiņa budžeta mērķi, proti, strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP. Atbilstoši vispārpieņemtajai korekciju matricai saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu šāda korekcija nozīmēja prasību, lai nominālās izaugsmes līmenis valdības neto primārajos izdevumos nepārsniegtu 4,3 % 2018. gadā. Tas atbilstu strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP.

               (3)

               Komisija 26. un 27. septembrī veica pastiprinātas uzraudzības misiju Rumānijā nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 -11. panta 2. punktu. Komisija 2017. gada 24. oktobrī par saviem secinājumiem ziņoja Padomei un pēc tam, kad pagaidu secinājumi bija nosūtīti Rumānijas iestādēm, tos publiskoja.

               (4)

               Rumānijas iestādes 2017. gada 13. oktobrī iesniedza ziņojumu par efektīvo rīcību, kas veikta, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu. Ņemot vērā informāciju, ko Rumānijas iestādes sniedza savā ziņojumā par efektīvo rīcību, un vispārējā novērtējumā, pamatojoties uz 2017. gada rudens prognozi, Padome 2017. gada 5. decembrī (5) secināja, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu.

               (5)

               Rumānija īsteno prociklisku fiskālo politiku apstākļos, kad ir vērojama liela ekonomiskā izaugsme un pozitīva starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu. Tiek lēsts, ka strukturālā bilance 2017. gadā par 2,3 % no IKP novirzīsies no Rumānijas vidējā termiņa budžeta mērķa. Tāpēc un ņemot vērā to, ka Rumānija neveica efektīvu rīcību, ir lietderīgi adresēt minētajai dalībvalstij pārskatītu ieteikumu par veicamajiem attiecīgajiem pasākumiem saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu.

               (6)

               Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada rudens prognozi par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, Rumānijā 2017. un 2018. gadā pastāv normāli ekonomikas apstākļi. Rumānijas vispārējās valdības parāda attiecība ir zem 60 % no IKP robežvērtības. Regulā (EK) Nr. 1466/97 noteiktie minimālie nepieciešamie strukturālie pasākumi un vispārpieņemtā korekciju matrica saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kas jāizmanto dominējošajos ekonomikas apstākļos un attiecībā uz iespējamajām ar ilgtspēju saistītajām problēmām, veido 0,5 % no IKP.

               (7)

               Rumānijas strukturālais deficīts 2017. gadā saskaņā ar Komisijas prognozi pieaugs līdz 1,1 % no IKP, kaut arī Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumā tika pieprasīts strukturāls samazinājums vismaz 0,5 % apmērā no IKP. Turklāt tiek prognozēts, ka, pamatojoties uz Komisijas 2017. gada rudens prognozi, 2017. gadā Rumānija joprojām saglabās budžeta deficītu 3 % apmērā no IKP (Līgumā noteiktā atsauces vērtība), savukārt 2018. gadā tā to pārkāps ar ievērojamu starpību.

               (8)

               Papildu pasākumam, kas nepieciešams, lai panāktu, ka pēc novirzes 2016. un 2017. gadā Rumānija atkal īsteno attiecīgas korekcijas, būtu jāpapildina korekcija 0,5 % no IKP, ko Padome ieteica 2017. gada 11. jūlijā. Papildu pasākums 0,3 % apmērā no IKP šķiet piemērots, ņemot vērā novēroto būtisko novirzi no ieteiktajām korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un tas paātrinās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Prasītais strukturālās bilances uzlabojums 2018. gadā par 0,8 % no IKP atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma tempam, kas 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %.

               (9)

               Komisija 2017. gada rudens prognozē paredz, ka 2018. gada strukturālā bilance turpinās pasliktināties par 1 % no IKP. Tāpēc strukturālais uzlabojums 2018. gadā par 0,8 % no IKP rada nepieciešamību pieņemt pasākumus, kuru kopējais strukturālais ienesīgums būtu 1,8 % no IKP salīdzinājumā ar pašreizējo bāzes scenāriju 2018. gadam Komisijas 2017. gada rudens prognozē.

               (10)

               Komisijas 2017. gada rudens prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2018. gadā būs 3,9 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Prasītā strukturālā korekcija 0,8 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar prognozēto rezultātu 2017. gadam arī nodrošinātu, ka Rumānija 2018. gadā ar rezervi ievēros 3 % no IKP (vispārējās valdības budžeta deficīta robežvērtība).

               (11)

               Šajā ieteikumā noteiktās prasības 2018. gadam aizstāj atbilstīgos elementus fiskālajā ieteikumā, kas ietverts Padomes ieteikumā, kurš 2017. gada 11. jūlijā tika adresēts Rumānijai.

               (12)

               Rumānijai līdz 2018. gada 15. aprīlim būtu jāziņo Padomei par rīcību, kas veikta, reaģējot uz šo ieteikumu, iespējams, kā daļu no tās konverģences programmas, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 7. pantu.

               (13)

               Ir lietderīgi šo ieteikumu darīt publiski pieejamu,

         AR ŠO IESAKA RUMĀNIJAI:

               1)

               veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais izaugsmes temps 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai vismaz 0,8 % apmērā no IKP 2018. gadā, tādējādi liekot dalībvalstij īstenot attiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai;

               2)

               izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai; budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina vispārējās valdības strukturālās bilances ilgtspējīga uzlabošanās tā, lai veicinātu izaugsmi;

               3)

               līdz 2018. gada 15. aprīlim ziņot Padomei par rīcību, kas veikta, reaģējot uz šo ieteikumu.

      Šis ieteikums ir adresēts Rumānijai.
      Briselē, 2017. gada 5. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         T. TÕNISTE

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Valdības neto izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

      (3)  Padomes Ieteikums (2017. gada 16. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 216, 6.7.2017., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Ieteikums (2017. gada 11. jūlijs) par Rumānijas 2017. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2017. gada konverģences programmu (OV C 261, 9.8.2017., 98. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2389 (2017. gada 5. decembris), ar ko konstatē, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu (OV L 340, 20.12.2017., 49. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Ieteikums (2017. gada 15. decembris) – Eiropas Savienības Padomei par Eiropas Centrālās bankas ārējiem revidentiem (ECB/2017/42)

text:
               23.12.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 444/1

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS
   (2017. gada 15. decembris)
   Eiropas Savienības Padomei par Eiropas Centrālās bankas ārējiem revidentiem
   (ECB/2017/42)
   (2017/C 444/01)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

               ECB pašreizējo ārējo revidentu Ernst & Young GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft pilnvaras beigsies pēc 2017. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2018. finanšu gadā.

               (3)

               ECB par saviem ārējiem revidentiem 2018.–2022. finanšu gadam izvēlējusies Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, paredzot iespēju pagarināt to pilnvaras par ne vairā kā diviem papildu finanšu gadiem (t. i., līdz 2023. gadam vai līdz 2024. gadam),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   Tiek ieteikts par ECB ārējiem revidentiem 2018.–2022. finanšu gadā iecelt Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, paredzot iespēju pagarināt to pilnvaras par ne vairāk kā diviem papildu finanšu gadiem (t. i., līdz 2023. gadam vai līdz 2024. gadam).

      Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 15. decembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums (2018. gada 8. janvāris), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (ESRK/2018/1)

text:
               3.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 41/1

         EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS IETEIKUMS
   (2018. gada 8. janvāris),
   ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu
   (ESRK/2018/1)
   (2018/C 41/01)
   EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. pantu un 16.–18. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 458. panta 8. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2011/1 (2011. gada 20. janvāris), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (3), un jo īpaši tā 18.–20. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu makrouzraudzības politikas saskaņotību un efektivitāti, politikas veidotājiem pienācīgi jāņem vērā atsevišķu dalībvalstu veikto makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekme un pamatotā gadījumā attiecībā uz to jāpieņem piemēroti savstarpēji atzīti makrouzraudzības politikas instrumenti.

               (2)

               Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2 (4) noteiktā regulējuma brīvprātīgai makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpējai atzīšanai mērķis ir nodrošināt, ka visi uz riska darījumu pamata noteiktie makrouzraudzības politikas pasākumi, kas aktivizēti vienā dalībvalstī, tiek savstarpēji atzīti citās dalībvalstīs.

               (3)

               Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (5) ļauj aktivizētājai iestādei, prasot savstarpējo atzīšanu, ierosināt maksimālo būtiskuma robežvērtību finanšu pakalpojumu sniedzēja līmenī. Ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2015/4 (6) izveidotā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) pastāvīgā Novērtēšanas grupa vajadzības gadījumā var ierosināt noteikt atšķirīgu robežvērtību.

               (4)

               Ar 2018. gada 1. janvāri uz kredītiestādēm, kuras licencētas Somijā un kuras regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu attiecas uz konsolidācijas pamata piemērojama kredītiestādei specifiska 15 % zemākā robežvērtība ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu riska svērumam.

               (5)

               Pēc paziņošanas ESRK saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu ESRK Valde nolēmusi šo pasākumu iekļaut to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt saskaņā ar Ieteikumu ESRK/2015/2.

               (6)

               Beļģijas pasākums attiecībā uz hipotēku kredītiem, kas tika pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu un kas saskaņā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumu ESRK/2016/3 (7) tika iekļauts to makroprudenciālās politikas pasākumu sarakstā, kurus ieteikts savstarpēji atzīt, zaudēja spēku 2017. gada 28. maijā. Nationale Bank van België / Banque nationale de Belgique2017. gada 21. novembrī paziņoja par nolūku pieņemt jaunu, uz hipotēku kredītu riska darījumiem vērstu nacionālo makrouzraudzības pasākumu, ievērojot Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantā noteikto procedūru.

               (7)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Ieteikums ESRK/2015/2,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

      GROZĪJUMI

   Ieteikumu ESRK/2015/2 groza šādi:

               1)

               ar šādu punktu aizstāj 1. iedaļas C ieteikuma 1. punktu:

                           “1.

                           Attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts veikt tādu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu, kurus pieņēmušas citas attiecīgās iestādes un kurus ESRK ieteikusi savstarpēji atzīt. Tiek ieteikts savstarpēji atzīt šādus pielikumā papildus aprakstītos pasākumus:
                           Igaunija:

                                       —

                                       1 procenta sistēmiskā riska rezerves likme, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu piemēro visu Igaunijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riskiem;

                                 Somija:

                                       —

                                       15 % zemākā robežvērtība ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu riska svērumam, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestādēm, kuras licencētas Somijā un kuras regulatīvo kapitāla prasību aprēķināšanai izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi.”;

               2)

               pielikumu aizstāj ar šī ieteikuma pielikumu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 8. janvārī

            ESRK Valdes vārdā – ESRK Sekretariāta vadītājs

         Francesco MAZZAFERRO

      (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

      (2)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

      (3)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

      (4)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2015/2 (2015. gada 15. decembris) par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 97, 12.3.2016., 9. lpp.).

      (5)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2017/4 (2017. gada 20. oktobris), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu. (OV C 431, 15.12.2017., 1. lpp.).

      (6)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmums ESRK/2015/4 (2015. gada 16. decembris) par koordinēšanas pamatstruktūru, saskaņā ar kuru attiecīgās iestādes paziņo par valsts makrouzraudzības politikas pasākumiem, un par ESRK atzinumu un ieteikumu sniegšanu un Lēmuma ESRK/2014/2 atcelšanu (OV C 97, 12.3.2016., 28. lpp.).

      (7)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikums ESRK/2016/3 (2016. gada 24. marts), ar ko groza Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (OV C 153, 29.4.2016., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

               Igaunija

                  1 procenta sistēmiskā riska rezerves likme, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu piemēro visu Igaunijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riskiem

            I.   Pasākuma apraksts

                        1.

                        Igaunijas pasākums ir 1 procenta sistēmiskā riska rezerves likme, kuru saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu piemēro visu Igaunijā licencēto kredītiestāžu iekšzemes riskiem.

                  II.   Savstarpēja atzīšana

                        2.

                        Ja dalībvalstis nacionālajos tiesību aktos ir ieviesušas Direktīvas 2013/36/ES 134. pantu, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Igaunijas pasākumu attiecībā uz iekšzemē licencēto iestāžu riskiem Igaunijā saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 1. punktu. Šī panta vajadzībām piemēro C ieteikuma 3. punktā noteikto termiņu.

                        3.

                        Ja dalībvalstis nacionālajos tiesību aktos nav ieviesušas Direktīvas 2013/36/ES 134. pantu, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Igaunijas pasākumu attiecībā uz iekšzemē licencēto iestāžu riskiem Igaunijā saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt sešu mēnešu laikā.

               Somija

                  Kredītiestādei specifiska 15 % zemākā robežvērtība ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu riska svērumam, kuru saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu piemēro kredītiestādēm, kuras izmanto uz iekšējiem reitingiem balstītu (IRB) metodi (turpmāk – “IRB kredītiestādēm”).

            I.   Pasākuma apraksts

                        1.

                        Somijas pasākums, kuru piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 2. punkta d) apakšpunkta vi) punktu, ir kredītiestādei specifiska vidējā riska svēruma 15 % zemākā robežvērtība IRB kredītiestādēm portfeļa līmenī attiecībā uz ar mājokļiem Somijā nodrošinātiem mājokļa hipotēku kredītiem.

                        2.

                        Šo pasākumu papildina 1 mljrd. euro būtiskuma robežvērtība riska pozīcijai mājokļa hipotēku kreditēšanas tirgū Somijā, lai virzītu savstarpējo atzīšanu veicošo dalībvalstu de minimis principa iespējamo piemērošanu.

                  II.   Savstarpēja atzīšana

                        3.

                        Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 5. punktu dalībvalstu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts atzīt Somijas pasākumu un piemērot to IRB kredītiestāžu tādu ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu portfeļiem, kurus izsniegušas iekšzemē licencētas filiāles, kuras atrodas Somijā. Šī panta vajadzībām piemēro C ieteikuma 3. punktā noteikto termiņu.

                        4.

                        Attiecīgajām iestādēm tāpat tiek ieteikts atzīt Somijas pasākumu un piemērot to IRB kredītiestāžu tādu ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu portfeļiem, kurus pāri robežām tieši izsniegušas to attiecīgajās jurisdikcijās licencētas kredītiestādes. Šī panta vajadzībām piemēro C ieteikuma 3. punktā noteikto termiņu.

                        5.

                        Saskaņā ar C ieteikuma 2. punktu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pēc apspriešanās ar ESRK piemērot to jurisdikcijā pieejamo makrouzraudzības politikas pasākumu, kura ietekme ir vislielākā mērā līdzvērtīga minētajam atzītajam pasākumam, t. sk. pieņemot lēmumu par uzraudzības pasākumiem un pilnvarām, kas noteikti Direktīvas 2013/36/ES VII sadaļas 2. nodaļas IV iedaļā. Lēmumu par līdzvērtīgu pasākumu attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts pieņemt četru mēnešu laikā.

                        6.

                        Ja nav citās dalībvalstīs licencētu IRB kredītiestāžu, kurām ir Somijā atrodošās filiāles vai kuras finanšu pakalpojumus Somijā sniedz tieši, un kuru riska pozīcija Somijas hipotēku tirgū ir 1 mljrd. euro vai augstāka, attiecīgās iestādes var nolemt neveikt savstarpējo atzīšanu, kā noteikts Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļā. Šādā gadījumā attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt pasākumu, ja IRB kredītiestāde pārsniedz 1 mljrd. euro robežvērtību.

                  III.   Būtiskuma robežvērtība

                        7.

                        Saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/2 2.2.1. iedaļu dalībvalsts attiecīgās iestādes var noteikt izņēmumu individuālām IRB kredītiestādēm, kuru ar mājokļiem Somijā nodrošinātu mājokļa hipotēku kredītu portfeļi ir mazāki par 1 mljrd. euro robežvērtību. Šādā gadījumā attiecīgajām iestādēm jākontrolē riska pozīciju būtiskums, un tām tiek ieteikts atzīt pasākumu, ja IRB kredītiestāde pārsniedz 1 mljrd. euro robežvērtību.”


title: Komisijas Ieteikums (ES) 2018/234 (2018. gada 14. februāris) par Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanu eiropeiskās būtības un efektīvas norises veicināšanu

text:
               17.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 45/40

         KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2018/234
   (2018. gada 14. februāris)
   par Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanu eiropeiskās būtības un efektīvas norises veicināšanu
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 2. punktā ir noteikts, ka pilsoņi Savienības līmenī ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā.

               (2)

               Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 3. punktā ir noteikts, ka katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē un ka lēmumus pieņem iespējami atklāti un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem.

               (3)

               Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 7. punktā ir noteikts, ka Eiropadomei, piedāvājot kandidātu Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amatam, ir jāņem vērā Eiropas Parlamenta vēlēšanas.

               (4)

               Lai vēl vairāk veicinātu Eiropas Parlamenta vēlēšanu eiropeisko būtību un efektīvu norisi, laicīgi pirms 2019. gada vēlēšanām ir jāatjaunina un jāpapildina daži Komisijas Ieteikuma 2013/142/ES (1) elementi.

               (5)

               Ir ļoti būtiski stiprināt ES demokrātisko leģitimitāti un nodrošināt pilsoņu līdzdalību politiskajā dzīvē Eiropas līmenī. Pilsoņi izrādītu lielāku gatavību balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās, ja viņi būtu labāk informēti par ES politikas ietekmi uz savu ikdienas dzīvi un varētu paļauties uz to, ka viņi var ietekmēt Savienības vissvarīgākās izvēles, piemēram, ES iestāžu vadītāju atlasi un prioritāšu noteikšanu attiecībā uz Savienības nākotni.

               (6)

               Nepieciešamībai stiprināt pārskatatbildību un pārredzamību ir arī ietekme uz Komisiju. Komisija ir pārskatījusi Komisijas locekļu rīcības kodeksu (2). Jaunais kodekss ļauj Komisijas locekļiem kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās bez pienākuma ņemt atvaļinājumu. Lai ņemtu vērā šīs izmaiņas (3), ir pārskatīti atbilstošie Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām noteikumi.

               (7)

               Eiropas līmenī pieņemtie politikas lēmumi tieši ietekmē pilsoņu ikdienas dzīvi un ir jūtami vietējā līmenī. Lai izdarītu savu izvēli Eiropas Parlamenta vēlēšanās, pilsoņiem jāzina, kas ir uz spēles Eiropas līmenī. Panākot pilsoņu iesaisti attiecībā uz Eiropu skarošiem jautājumiem, tiek veicināta pilsoņu demokrātiskā līdzdalība ES politikas izstrādē. Kopš 2015. gada janvāra pašreizējā Komisija visās dalībvalstīs ir rīkojusi 478 dialogus ar pilsoņiem – arī sadarbībā ar tādiem institucionālajiem partneriem kā Eiropas Parlaments, valstu parlamenti, Reģionu komiteja un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja. Laikposmā no 2018. gada februāra līdz 2019. gada 9. maijam Komisija organizēs vai palīdzēs organizēt vēl aptuveni 500 dialogus, sadarbojoties ar dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī ar Eiropas Parlamentu un citām Eiropas iestādēm.

               (8)

               Vairākas dalībvalstis ir paziņojušas par savu gatavību iesaistīties plašās publiskās diskusijās par Eiropas nākotni, un šādi valsts līmeņa dialogi jau notiek vairākās dalībvalstīs. Iesaistot pilsoņus visā Eiropā un rīkojot informatīvus pasākumus, kurus organizē atbilstīgi dalībvalstu attiecīgajām politiskajām struktūrām un praksei, dalībvalstis varētu palīdzēt palielināt pilsoņu izpratni par to, cik viņu balss ir svarīga, lai noteiktu, kurš nākotnes redzējums vislabāk virzītu uz priekšu Eiropas projektu. Šādiem pasākumiem būtu jānotiek laikposmā no līderu sanāksmes 2018. gada 23. februārī līdz samitam Sibiu, kurš notiks 2019. gada 9. maijā – īsi pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām – un kurā paredzams, ka valstu vai to valdību vadītāji izdarīs secinājumus par Savienības nākamajiem speramajiem soļiem.

               (9)

               Eiropas politiskajām partijām ir būtiska loma Eiropas politiskās apziņas veidošanā, vēlētāju līdzdalības veicināšanā un Savienības pilsoņu gribas izteikšanā. Šo lomu varētu pastiprināt, ja Eiropas politiskās partijas nākamajos mēnešos sadarbotos ar tajā pašā politiskajā grupā esošajām valsts līmeņa partijām un pilsonisko sabiedrību un vairotu informētību par iespējām attiecībā uz Eiropas nākotni un to pilsoņu interesēm, kurus tās pārstāv.

               (10)

               Vadošo Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu (Spitzenkandidaten) izvēles sistēma pirmo reizi tika īstenota Eiropas Parlamenta vēlēšanās 2014. gadā.

               (11)

               Šis process ir palīdzējis palielināt Savienības efektivitāti un tās demokrātisko leģitimitāti, kuras pamatā ir divi pīlāri, proti, pilsoņu tiešā pārstāvība Eiropas Parlamentā un viņu netiešā pārstāvība – ar dalībvalstu valdību starpniecību – Eiropadomē un Padomē. Tas arī palīdzējis pastiprināt Komisijas pārskatatbildību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 7. punktu. Šis process būtu jāturpina uzlabot, ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanas.

               (12)

               Labu laiku pirms vēlēšanu kampaņas sākuma – vēlams līdz 2018. gada beigām – Eiropas un valsts līmeņa politiskajām partijām būtu jāpaziņo to atbalstītais Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāts un – ideālā gadījumā līdz 2019. gada sākumam – tām būtu jāpaziņo kandidāta programma. Tas padarītu pārredzamāku saikni starp Savienības pilsoņa individuālo balsojumu par kādu konkrētu partiju Eiropas Parlamenta vēlēšanās, Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, kuru atbalsta šī partija, un viņa/viņas redzējumu par Eiropas nākotni.

               (13)

               Eiropas politiskās partijas un atbilstošās valsts līmeņa partijas vēl vairāk stiprinātu šo procesu, atlasot savus vadošos kandidātus atklātā, iekļaujošā un pārredzamā veidā, piemēram, ar kandidātu “priekšatlases” palīdzību. Tas arī palīdzētu pievērst partijām plašāku uzmanību, kā arī mobilizēt vēlētājus.

               (14)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 4. punktu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12. panta 2. punktu Eiropas politiskajām partijām ir būtiska nozīme. Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansējumu reglamentē Eiropas līmenī. Eiropas politisko partiju pārredzamības, kontroles un demokrātiskās pārskatatbildības nolūkos Komisija ir ierosinājusi grozīt attiecīgos noteikumus pirms Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanām (4). Konkrēti – būtu jāievieš nosacījums, ka piekļuve finansējumam no Eiropas Savienības vispārējā budžeta ir iespējama tikai tad, ja saistītās valsts līmeņa partijas publicē attiecīgās Eiropas politiskās partijas programmu un logotipu. Lai pilsoņi varētu izprast sava balsojuma ietekmi Eiropas partiju līmenī, tiem jau laikus būtu jāsaņem skaidra un atbilstoša informācija. Partijas pasākumi, piemēram, partijas kongresi, un valsts līmeņa partiju vēlēšanu kampaņas ir piemēroti un efektīvi papildu līdzekļi, kā informēt par šo saikni un piešķirt tai būtisku pamanāmību.

               (15)

               Ja Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņas sāktos daudz agrāk nekā līdz šim un pirms kampaņas sākuma tiktu sniegta informācija par vēlēšanās iesaistīto valsts līmeņa partiju saiknēm ar Eiropas politiskajām partijām, tas palīdzētu palielināt šo vēlēšanu Eiropas dimensiju.

               (16)

               Ievērojot valsts līmeņa partiju politiskās vides īpatnības dalībvalstīs, Eiropas politiskās partijas tiek mudinātas pirms kampaņas sākuma (vēlams tad, kad tās paziņo savus kandidātus Komisijas priekšsēdētāja amatam) sniegt informāciju par to, kādai politiskajai grupai Eiropas Parlamentā tās plāno pievienoties nākamā sasaukuma laikā vai kādu politisko grupu tās plāno izveidot. Tas vēl vairāk palielinātu saikņu starp valsts līmeņa partijām, Eiropas politiskajām partijām un Eiropas Parlamentā pārstāvētajām politiskajām grupām pārredzamību.

               (17)

               Sekmējot un atvieglojot Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņu laikā informācijas sniegšanu vēlētājiem par valsts līmeņa partiju saikni ar Eiropas politiskajām partijām un, ja iespējams, arī par šajās vēlēšanās izmantotajām vēlēšanu zīmēm, dalībvalstis visā Eiropas Parlamenta vēlēšanu procesā palielinātu to Eiropas politisko partiju un platformu redzamību, ko tās ierosina.

               (18)

               Līguma par Eiropas Savienības darbību 22. panta 2. punktā ir noteikts, ka Savienības pilsoņiem ir tiesības balsot un kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās tajā dalībvalstī, kurā viņi izvēlējušies dzīvot, savukārt Padomes Direktīvā 93/109/EK (5) ir noteikta sīki izstrādāta kārtība balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav.

               (19)

               Lai atbalstītu pilsoņu līdzdalību un Eiropas Parlamenta vēlēšanu Eiropas dimensiju, tiek aicināts sekmēt to, ka tiek apzināta un izplatīta dalībvalstu paraugprakse, kā arī pasākumi, kurus dalībvalstis īstenojušas šo vēlēšanu sagatavošanā un organizēšanā, tostarp attiecībā uz to Eiropas pilsoņu tiesībām balsot, kuri dzīvo citā dalībvalstī, kā arī attiecībā uz nepietiekami pārstāvēto grupu, tostarp personu ar invaliditāti, vēlēšanu tiesību īstenošanas sekmēšanu.

               (20)

               Ņemot vērā vēlēšanu procesu apdraudošos riskus, kuru iemesls ir nesen notikušajās vēlēšanās un vēlēšanu kampaņās konstatētie kiberuzbrukumi un dezinformācija, būtu jāveicina pieredzes apmaiņa starp dalībvalstīm par saistītiem jautājumiem.

               (21)

               Dalībvalstīm, kā arī Eiropas un valsts līmeņa politiskajām partijām ir īpaša atbildība par Eiropas Parlamenta vēlēšanu demokrātiskas un efektīvas norises veicināšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

      Eiropas pilsoņu iesaistīšana diskusijās par Eiropas jautājumiem pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām

               1.

               Sākot ar līderu sanāksmi 2018. gada 23. februārī un ņemot vērā savas attiecīgās politiskās struktūras un praksi, dalībvalstīm būtu jārīko informatīvi pasākumi, lai iesaistītu pilsoņus publiskās diskusijās par Eiropas Savienības jautājumiem un Eiropas nākotni. Šie informatīvie pasākumi būtu jārīko līdz līderu sanāksmei Sibiu, kas notiks 2019. gada 9. maijā – īsi pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām.
               Tajā pašā laikposmā Eiropas un valsts līmeņa politiskajām partijām būtu jāpalīdz vairot pilsoņu informētību par jautājumiem, kas ir svarīgi Savienības līmenī, un par to, kā tās plāno risināt šos jautājumus nākamā sasaukuma laikā.

      Atbalsts Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātam

               2.

               Pietiekami laicīgi pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām – ideālā gadījumā līdz 2018. gada beigām – katrai Eiropas politiskajai partijai būtu jāpaziņo Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāts, kuru tā atbalsta. Vēlams līdz 2019. gada sākumam tām arī būtu jāpaziņo kandidāta politiskā programma.
               Eiropas politiskās partijas un ar tām saistītās valsts līmeņa partijas tiek mudinātas atlasīt savus vadošos kandidātus atklātā, iekļaujošā un pārredzamā veidā.
               Valsts līmeņa politiskajām partijām būtu jānodrošina, ka šo partiju politiskā informācija, tostarp politiska rakstura pārraides par tām, saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām tiek arī izmantota, lai informētu pilsoņus par Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu, kuru tās atbalsta, un par sava kandidāta programmu.

      Vēlētāju informēšana par saikni starp valsts līmeņa partijām un Eiropas politiskajām partijām

               3.

               Ievērojot valsts līmeņa partiju politiskās vides īpatnības dalībvalstīs, valsts līmeņa politiskajām partijām, kas piedalās Eiropas Parlamenta vēlēšanās, pirms šīm vēlēšanām un pirms vēlēšanu kampaņas sākuma būtu publiski jāpaziņo, vai un ar kādu Eiropas politisko partiju tās ir saistītas un kuru vadošo kandidātu tās atbalsta.
               Cik vien iespējams, valsts līmeņa politiskajām partijām visos kampaņas materiālos, paziņojumos un politiska rakstura pārraidēs būtu redzamā veidā jānorāda šī informācija, tostarp attiecīgā gadījumā – atbilstošās Eiropas politiskās partijas logotips.
               Eiropas politiskās partijas tiek mudinātas sniegt informāciju pirms kampaņas sākuma (vēlams tad, kad tās paziņo savus kandidātus Komisijas priekšsēdētāja amatam) par to, kādai politiskajai grupai Eiropas Parlamentā tās plāno pievienoties nākamā sasaukuma laikā vai kādu politisko grupu tās plāno izveidot.

      Vēlētājiem sniedzamās informācijas par saikni starp valsts līmeņa partijām un Eiropas politiskajām partijām veicināšana un atvieglošana

               4.

               Pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām un to laikā dalībvalstīm būtu jāveicina un jāatvieglo informācijas sniegšana vēlētājiem par saikni starp valsts līmeņa partijām un Eiropas politiskajām partijām, kā arī par saviem vadošajiem kandidātiem, piemēram, atļaujot un veicinot šādu norāžu iekļaušanu kampaņas materiālos, valsts un reģionālā līmeņa partiju tīmekļa vietnēs un, ja iespējams, vēlēšanu zīmēs, ko izmanto šajās vēlēšanās.

      Efektīva vēlēšanu norise

               5.

               Lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības pilsoņi, kuri dzīvo citā dalībvalstī, var izmantot savas tiesības balsot tajā dalībvalstī, sekmētu nepietiekami pārstāvēto grupu, tostarp personu ar invaliditāti, vēlēšanu tiesību īstenošanu un kopumā atbalstītu vēlēšanu demokrātisku norisi un vēlētāju lielu aktivitāti, kompetentās valsts iestādes tiek mudinātas ar Komisijas atbalstu tikties 2018. gada pavasarī nolūkā apmainīties ar paraugpraksi un informāciju par praktiskiem pasākumiem.
               Balstoties uz dalībvalstu pieredzi, kompetentās valsts iestādes tiek arī mudinātas apzināt paraugpraksi tādu vēlēšanu procesus apdraudošo risku konstatēšanā, mazināšanā un pārvaldībā, kuru iemesli ir kiberuzbrukumi un dezinformācija.

      Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm un Eiropas un valsts līmeņa politiskajām partijām.
      Briselē, 2018. gada 14. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Komisijas 2013. gada 12. marta Ieteikums 2013/142/ES par Eiropas Parlamenta vēlēšanu demokrātiskas un efektīvas norises veicināšanu (OV L 79, 21.3.2013., 29. lpp.).

      (2)  Komisijas 2018. gada 31. janvāra Lēmums par Eiropas Komisijas locekļu rīcības kodeksu (C(2018) 700 final).

      (3)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 7. februāra Lēmums par Pamatnolīguma par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām pārskatīšanu (2017/2233(ACI)).

      (4)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu – COM(2017) 481, 2017. gada 13. septembris.

      (5)  Padomes 1993. gada 6. decembra Direktīva 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp.).


title: Padomes Ieteikums (2018. gada 20. februāris) par Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieka iecelšanu amatā

text:
               22.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 67/1

         PADOMES IETEIKUMS
   (2018. gada 20. februāris)
   par Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieka iecelšanu amatā
   (2018/C 67/01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 283. panta 2. punktu un 139. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem un jo īpaši tā 11. panta 2. punktu,
   AR ŠO EIROPADOMEI IESAKA.
   No 2018. gada 1. jūnija par Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieku uz astoņu gadu pilnvaru termiņu iecelt Luis DE GUINDOS JURADO kungu.

      Briselē, 2018. gada 20. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. GORANOV


title: Padomes Ieteikums (2018. gada 22. maijs) par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā

text:
               7.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 195/1

         PADOMES IETEIKUMS
   (2018. gada 22. maijs)
   par to, lai veicinātu kopīgas vērtības, iekļaujošu izglītību un Eiropas dimensiju mācīšanā
   (2018/C 195/01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. un 166. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Savienība ir dibināta, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un vispārējiem principiem, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kā tas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu Savienības mērķis ir atbalstīt un sekmēt savas vērtības.

               (2)

               Eiropas Savienība, šo vērtību iedvesmota, ir veiksmīgi apvienojusi valstis, kopienas un cilvēkus unikālā politiskajā projektā, nodrošinot ilgāko miera periodu Eiropā, kas savukārt ir veicinājis sociālo stabilitāti un ekonomisko labklājību. Tas, ka dalībvalstis ir pieņēmušas Līgumā noteiktās vērtības, rada kopēju pamatu, kas veido īpašo Eiropas dzīvesveida un identitātes iezīmi un nodrošina Eiropas Savienības vietu pasaules mērogā.

               (3)

               Eiropas Savienība un tās dalībvalstis saskaras ar dažādām problēmām, tostarp populismu, ksenofobiju, sabiedrību šķeļošu nacionālismu, diskrimināciju, viltus ziņu un maldinošas informācijas izplatīšanos, kā arī radikalizāciju, kas izraisa vardarbīgu ekstrēmismu. Šie apstākļi varētu radīt ievērojamu apdraudējumu mūsu demokrātiju pamatiem, vājināt uzticēšanos tiesiskumam un demokrātiskām iestādēm, kā arī ietekmēt kopēju piederības izjūtu Eiropas sabiedrībās un to starpā.

               (4)

               Nepietiekama informētība par Eiropas Savienības rašanos, tās izveides iemesliem un pamatdarbību veicina maldinošas informācijas izplatību un neļauj veidot informētus viedokļus par tās darbībām. Zināšanas par Savienības un tās dalībvalstu daudzveidību veicina savstarpēju cieņu, izpratni un sadarbību dalībvalstīs un to starpā.

               (5)

               Izglītībai visos tās veidos un līmeņos un jau no agrīna vecuma ir būtiska nozīme kopīgo vērtību veicināšanā. Tā palīdz nodrošināt sociālo iekļaušanu, sniedzot katram bērnam taisnīgas un vienlīdzīgas iespējas gūt panākumus. Tā rada iespējas kļūt par aktīviem un kritiski domājošiem pilsoņiem un palielina izpratni par Eiropas identitāti.

               (6)

               Vadītāju programmas sanāksmē, kas 2017. gada novembrī notika Gēteborgā, Eiropas vadošās personas apsprieda izglītības un kultūras nozīmi Eiropas nākotnē. Sniedzot informāciju šīm debatēm, Komisija izklāstīja savu redzējumu par Eiropas izglītības telpu un ierosināja vairākas iniciatīvas savā Paziņojumā “Eiropas identitātes stiprināšana ar izglītību un kultūru” (1), kurā minēts, ka “Eiropas identitātes stiprināšana joprojām ir svarīga, un izglītība un kultūra to vislabāk veicina”.

               (7)

               Pēc vadītāju sanāksmes Gēteborgā Eiropadome 2017. gada 14. decembra secinājumos uzsvēra, ka izglītība un kultūra ir ļoti svarīgas, lai veidotu iekļaujošas un saliedētas sabiedrības un lai uzturētu mūsu konkurētspēju (2).

               (8)

               Viens no sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) (3) mērķiem, proti, taisnīguma, sociālās kohēzijas un aktīva pilsoniskuma veicināšana, ir noteikts, pamatojoties uz to, ka izglītībai būtu jāveicina starpkultūru kompetences, demokrātiskas vērtības un pamattiesību ievērošana, jānovērš un jāapkaro jebkāda veida diskriminācija un rasisms, kā arī jāsniedz bērniem, jauniešiem un pieaugušajiem prasmes pozitīvai mijiedarbībai ar dažādas izcelsmes līdzbiedriem.

               (9)

               Parīzes deklarācijā, ko 2015. gada 17. martā pieņēma Eiropas izglītības ministri, norādīta dalībvalstu apņemšanās veicināt kopīgas vērtības, sekmēt kritisko domāšanu un medijpratību, iekļaujošu izglītību un starpkultūru dialogu. Atbildes, kas iegūtas ES mēroga sabiedriskajā apspriešanā (4), skaidri liecina, ka būtu jāveicina iekļaujoša izglītība. Tikai 16 % respondentu uzskata, ka izglītībā šis mērķis jau ir sasniegts; 95 % pauž viedokli, ka izglītībai būtu jāpalīdz jauniešiem izprast kopīgo vērtību nozīmīgumu un ka Savienībai būtu jāpalīdz dalībvalstīm šo uzdevumu izpildīt (98 %).

               (10)

                  Eurydice 2017. gada aptauja par pilsonisko izglītību Eiropas skolās liecina, ka pilsoniskā izglītība pašlaik ir uzmanības centrā vairākās Eiropas valstīs. Taču gandrīz pusei valstu joprojām nav nekādas politikas pilsoniskās izglītības iekļaušanai skolotāju sākotnējā sagatavošanā. Tāpēc skolotāji būtu jāatbalsta un jāiedrošina ar pasākumiem atklātas mācību kultūras un vides veidošanai un darbam ar daudzveidīgām mācību grupām, lai mācītu pilsoniskās kompetences, informētu par Eiropas kopējo mantojumu, popularizētu kopīgas vērtības un būtu par piemēru izglītojamajiem.

               (11)

               Radikalizācija, kas izraisa vardarbīgu ekstrēmismu, joprojām ir aktuāla problēma vairākās dalībvalstīs. Kopīgu vērtību veicināšana kā sociālās kohēzijas un integrācijas virzītājspēks, tostarp izglītības politikā, ir svarīga daļa no risinājuma. Lai atbalstītu dalībvalstu centienus, Eiropas Komisija 2017. gada jūlijā izveidoja augsta līmeņa darba grupu radikalizācijas jautājumos (5), kuras uzdevums ir noteikt atbalsta pasākumus, tostarp izglītības jomā.

               (12)

               Pēdējie Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas aptaujas rezultāti un 2017. gada izglītības un mācību pārraudzības pārskats uzsver saikni starp izglītības nevienlīdzību un skolēnu sociālekonomiskajiem apstākļiem. Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas dati liecina, ka skolēniem no nabadzīgākām mājsaimniecībām ir trīsreiz lielāks risks gūt sliktākus rezultātus nekā viņu turīgākajiem līdzbiedriem un ka migrantu izcelsmes skolēniem ir divreiz lielāks risks gūt vājākus panākumus nekā citiem skolēniem. Lai novērstu jauniešu atstumšanu, ir būtiski svarīgi nodrošināt iekļaujošas un taisnīgas izglītības sistēmas, kas sekmē saliedētas sabiedrības, rada pamatus aktīvam pilsoniskumam un uzlabo nodarbināmību.

               (13)

               2016. gada starptautiskais pētījums par pilsonisko un pilsonības izglītību, ko veica Starptautiskā izglītības sasniegumu novērtēšanas apvienība, rāda, ka valstu un Eiropas identitātes var labvēlīgi pastāvēt līdzās un nav savstarpēji pretrunīgas. Pētījums tāpat parāda, ka audzēkņiem ar augstāku pilsonisko zināšanu līmeni ir arī tendence paust iecietīgāku attieksmi.

               (14)

               Eirobarometra aptaujas uzrāda ievērojami zemu zināšanu līmeni par Eiropas Savienību. Saskaņā ar 2014. gada viedokļu aptauju 44 % cilvēku uzskata, ka viņu izpratne par to, kā darbojas Savienība, ir ierobežota, savukārt 2011. gada aptauja liecina, ka relatīvs vairākums uzskata, ka viņi nav labi informēti par Eiropas Savienību. Tā pati aptauja arī atklāja, ka trešā daļa cilvēku precīzi nezina, cik dalībvalstu ir Eiropas Savienībā. 2017. gada Eirobarometra aptauja uzrāda, ka 89 % no Eiropas jauniešiem piekrīt, ka valstu valdībām būtu jānostiprina skolu izglītība par viņu kā Savienības pilsoņu tiesībām un pienākumiem. Visbeidzot, pēdējā Eirobarometra aptauja uzsver, ka 35 % respondentu uzskata salīdzināmus izglītības standartus par visnoderīgākajiem Eiropas nākotnei.

               (15)

               Šajā kontekstā ir būtiski svarīgi, lai dalībvalstis pastiprinātu savus centienus turpināt īstenot visus 2015. gada Parīzes deklarācijas mērķus. Ir jo īpaši svarīgi arī turpmāk veicināt kopīgas vērtības kā kohēzijas un iekļaušanas virzītājspēkus, atbalstīt līdzdalīgas mācību vides īstenošanu visos izglītības līmeņos, uzlabot skolotāju profesionālās kompetences pilnveidi pilsoniskuma un daudzveidības jautājumos un sekmēt visu izglītojamo medijpratības un kritiskās domāšanas prasmes.

               (16)

               Patiesi vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana kvalitatīvai iekļaujošai izglītībai visiem izglītojamajiem, tostarp personām ar migrantu izcelsmi, personām no nelabvēlīgiem sociālekonomiskajiem apstākļiem, personām ar īpašām vajadzībām un personām ar invaliditāti – saskaņā ar Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām –, ir būtiski nepieciešama, lai radītu saliedētākas sabiedrības. Šajos centienos dalībvalstis varētu izmantot jau esošos ES instrumentus, jo īpaši programmas Erasmus+, Eiropas strukturālos un investīciju fondus, “Radošā Eiropa”, “Eiropa pilsoņiem”, programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsoniskums”, Eiropas Solidaritātes korpusu un “Apvārsnis 2020”, kā arī Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūras palīdzību un īpašās zināšanas.

               (17)

               Programma Erasmus+ apliecina, ka mobilitāte un pārrobežu kontakti ir efektīvs veids, kā pieredzēt Eiropas identitāti. Ir būtiski svarīgi, lai visas izglītojamo kategorijas visā Eiropā gūtu vienlīdzīgu labumu no iespējām, ko sniedz šī programma, jo īpaši skolu apmaiņas starp dalībvalstīm. Virtuālā mobilitāte, jo īpaši e-mērķsadarbības (e-Twinning) tīklā, ir izcils instruments tiešai saziņai starp skolēniem un turpmākajos gados būtu jāizmanto plašākā mērogā, arī apvienojumā ar fizisku mobilitāti.

               (18)

               Eiropas dimensijas ieviešanai mācīšanā vajadzētu būt vērstai uz to, lai palīdzētu izglītojamajiem pieredzēt Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā un stiprināt pozitīvu un iekļaujošu Eiropas piederības izjūtu papildus savām vietējām, reģionālajām un nacionālajām identitātēm un tradīcijām. Turklāt ir svarīgi sekmēt labāku izpratni par Savienību un tās dalībvalstīm.

               (19)

               Šajā ieteikumā pilnībā ir ievēroti subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Ieteikuma saturs neskar esošās valstu iniciatīvas attiecīgajās jomās, jo īpaši valsts pilsoniskajā izglītībā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

      Dalībvalstīm vajadzētu:

      Kopīgu vērtību veicināšana

               1.

               palielināt Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā minēto kopīgo vērtību mācīšanu jau no agrīna vecuma un visos izglītības un mācību līmeņos un veidos visa mūža garumā, lai stiprinātu sociālo kohēziju un pozitīvu un iekļaujošu kopīgu piederības izjūtu vietējā, reģionālā, valsts un Savienības līmenī;

               2.

               turpināt īstenot Parīzes deklarācijā noteiktās saistības, jo īpaši:

                           a)

                           veicinot aktīva pilsoniskuma un ētikas izglītību, kā arī atvērtas mācību telpas apstākļus, lai veicinātu iecietīgu un demokrātisku attieksmi un sociālās, pilsoniskuma un starpkultūru kompetences;

                           b)

                           uzlabojot kritisko domāšanu un medijpratību, jo īpaši interneta un sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošanā, lai vairotu informētību par riskiem saistībā ar informācijas avotu uzticamību un sekmētu pamatotu spriedumu izdarīšanu;

                           c)

                           izmantojot pastāvošas vai vajadzības gadījumā veidojot jaunas struktūras, kas veicina skolotāju, vecāku, skolēnu un plašākas kopienas aktīvu līdzdalību skolās; un

                           d)

                           atbalstot iespējas jauniešu demokrātiskai līdzdalībai un aktīvai, kritiski domājošai un atbildīgai iesaistei kopienā;

               3.

               efektīvi izmantot esošos instrumentus pilsoniskās izglītības veicināšanai, piemēram, Eiropas Padomes Kompetenču ietvarstruktūru demokrātiskai kultūrai;

      Iekļaujošas izglītības nodrošināšana

               4.

               veicināt iekļaujošu izglītību visiem izglītojamajiem, jo īpaši:

                           a)

                           iekļaujot visus izglītojamos kvalitatīvā izglītībā no agrīnas bērnības un visa mūža garumā;

                           b)

                           nodrošinot visiem izglītojamajiem nepieciešamo atbalstu saskaņā ar viņu konkrētajām vajadzībām, tostarp personām no nelabvēlīgiem sociālekonomiskajiem apstākļiem, ar migrantu izcelsmi, īpašām vajadzībām, kā arī talantīgākajiem audzēkņiem;

                           c)

                           atvieglojot pāreju starp dažādiem izglītības virzieniem un līmeņiem un ļaujot nodrošināt pienācīgu atbalstu izglītības un karjeras izvēlei;

               5.

               brīvprātīgā kārtā efektīvi izmantot Eiropas Speciālās un iekļaujošās izglītības aģentūru, lai īstenotu un pārraudzītu veiksmīgas iekļaujošas pieejas savās izglītības sistēmās;

      Mācīšanas Eiropas dimensijas veicināšana

               6.

               veicināt Eiropas dimensiju mācīšanā, sekmējot:

                           a)

                           izpratni par Eiropas kontekstu un kopīgo mantojumu un vērtībām, kā arī informētību par Savienības un tās dalībvalstu sociālo, kultūras un vēsturisko vienotību un daudzveidību;

                           b)

                           izpratni par Savienības rašanos, vērtībām un darbību;

                           c)

                           skolēnu un skolotāju līdzdalību e-mērķsadarbības (e-Twinning) tīklā, pārrobežu mobilitātē un starptautiskos projektos, jo īpaši skolām;

                           d)

                           vietēju interešu projektus, kuru mērķis ir palielināt informētību un uzlabot izpratni par Eiropas Savienību mācīšanās vidē, konkrēti tiešā kontaktā ar jauniešiem, piemēram, mācīšanās vidē brīvprātīgā kārtā reizi gadā atzīmējot Eiropas Savienības dienu;

      Atbalsts izglītības darbiniekiem un mācīšanai

               7.

               ļaut izglītības darbiniekiem veicināt kopīgas vērtības un nodrošināt iekļaujošu izglītību:

                           a)

                           ar pasākumiem izglītības darbinieku iedrošināšanai, palīdzot viņiem nodot kopīgas vērtības un veicināt aktīvu pilsoniskumu, vienlaikus radot piederības izjūtu un reaģējot uz izglītojamo dažādajām vajadzībām un

                           b)

                           veicinot formālo izglītību un tālākizglītību, apmaiņas, mācīšanos no līdzbiedriem un līdzbiedru konsultēšanas pasākumus, kā arī ievirzi un mentorēšanu izglītības darbiniekiem;

      Īstenošanas pasākumi

               8.

               pārskatīt un vajadzības gadījumā uzlabot esošo politiku un praksi izglītības, mācību un neformālās mācīšanās jomā, lai reaģētu uz šiem ieteikumiem;

               9.

               konstatēt vajadzības un uzlabot sabiedrības iesaisti, izmantojot esošos datus vai, ja nepieciešams, vācot jaunus datus, lai uzlabotu uz gūtajām atziņām balstītu politikas veidošanu izglītības un mācību sociālajos un pilsoniskajos aspektos;

               10.

               turpināt sadarboties ES stratēģiskās sadarbības sistēmās izglītības un mācību, jaunatnes, sporta un kultūras jomā, izmantojot mācīšanos no līdzbiedriem, konsultēšanos ar līdzbiedriem un labas prakses apmaiņu, lai veicinātu kopīgas vērtības;

               11.

               efektīvi izmantot ES finansēšanas instrumentus, jo īpaši programmas Erasmus+, “Radošā Eiropa”, “Eiropa pilsoņiem”, programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsoniskums” un “Apvārsnis 2020”, un Eiropas strukturālos un investīciju fondus, lai īstenotu šos ieteikumus;

         ATZINĪGI VĒRTĒ KOMISIJAS NODOMU:

               12.

               atbalstīt dalībvalstis šā ieteikuma noteikumu īstenošanā, izmantojot pieejamos rīkus un finansēšanas instrumentus, piemēram, programmu Erasmus+, jo īpaši ar mācību mobilitāti visos izglītības līmeņos, ar akcentu uz skolām, starptautiskiem projektiem, e-mērķsadarbības (e-Twinning) tīklu, kā arī Jean Monnet pasākumiem;

               13.

               atbalstīt valstu un reģionālās politikas reformas un prakses uzlabojumus, izmantojot ET2020 sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un mācību jomā un jebkādu turpmāku sistēmu pēc tās;

               14.

               vajadzības gadījumā izstrādāt un regulāri pārskatīt praktiskos atsauces rīkus un vadlīnijas politikas veidotājiem un īstenotājiem un atbalstīt pētniecības un ieinteresēto personu iesaistīšanos, lai apmierinātu vajadzības pēc zināšanām;

               15.

               izvērtēt un novērtēt rīcību, kas veikta, reaģējot uz šo ieteikumu, jo īpaši izmantojot ET2020 sistēmu, tostarp izglītības un mācību pārraudzības pārskatu.

      Briselē, 2018. gada 22. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. VALCHEV

      (1)  COM(2017) 673 final.

      (2)  EUCO 19/1/17 REV 1.

      (3)  Padomes un Komisijas 2015. gada kopīgais ziņojums par stratēģiskas sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) īstenošanu – Jaunas prioritātes Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (OV C 417, 15.12.2015., 25. lpp.).

      (4)  SWD(2018) 13 final.

      (5)  Komisijas 2017. gada 27. jūlija Lēmums, ar ko izveido Augsta līmeņa ekspertu grupu radikalizācijas jautājumos (OV C 252, 3.8.2017., 3. lpp.).


title: Padomes Ieteikums (2018. gada 22. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā

text:
               27.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 223/1

         PADOMES IETEIKUMS
   (2018. gada 22. jūnijs)
   ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā
   (2018/C 223/01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma 121. pantu dalībvalstīm ir jāveicina stabila valsts finanšu sistēma, vidējā termiņā koordinējot ekonomikas politiku un daudzpusēju uzraudzību, lai izvairītos no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (2)

               Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

               (3)

               Padome 2016. gada 12. jūlijā ieteica Ungārijai 2017. gadā panākt fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP, ja vien vidējā termiņa budžeta mērķis netiek sasniegts ar mazāku piepūli (2).

               (4)

               Pamatojoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozi un 2017. gada izpildes datiem, ko apstiprinājis Eurostat, valdības izdevumu pieaugums, neieskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un vienreizējos ieguldījumus, ievērojami pārsniedza 2017. gadā piemērojamo izdevumu etalonrādītāju, kas liecina par būtisku novirzi no nepieciešamās strukturālās korekcijas (proti, novirzi par 2,4 % no IKP). 2017. gadā strukturālā bilance no pozīcijas, kas bija –1,8 % no potenciālā IKP 2016. gadā, pasliktinājās līdz –3,1 % no IKP, arī liecinot par ievērojamu novirzi (proti, novirzi par 1,4 % no IKP). Vispārējais novērtējums liecināja, ka izdevumu etalonrādītāju negatīvi ietekmēja trīs elementi, proti, pārāk zems vidējā termiņa potenciālās izaugsmes temps un IKP deflators, kas bija izdevumu etalonrādītāja pamatā, kā arī pastāvīgu ieņēmumu ietekme. Pēc minēto faktoru korekcijas izdevumu etalonrādītājs, šķiet, pienācīgi atspoguļo fiskālos centienus un norāda uz būtisku novirzi. Šo secinājumu apstiprina novērtējums par strukturālās bilances pīlāru, kurš pēc tā, kad ņemta vērā ietekme, ko rada procentu izdevumu samazināšanās, ieguldījumu svārstīgums un neplānoti papildu ieņēmumi, joprojām norāda uz būtisku novirzi. Tāpēc vispārējais novērtējums liek izdarīt secinājumu, ka novērotā novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa 2017. gadā ir ievērojama.

               (5)

               Pēc vispārējā novērtējuma Komisija 2018. gada 23. maijā secināja, ka Ungārijā pastāv būtiska novērotā novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un izdeva Ungārijai brīdinājumu saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta pirmo daļu.

               (6)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta otro daļu viena mēneša laikā pēc brīdinājuma pieņemšanas Padomei jāadresē attiecīgajai dalībvalstij ieteikums veikt nepieciešamos politikas pasākumus. Regulā (EK) Nr. 1466/97 paredzēts, ka ieteikumā nosaka termiņu, kurš nepārsniedz piecus mēnešus un kurā dalībvalstij jānovērš minētā novirze. Pamatojoties uz to, 2018. gada 15. oktobris šķiet piemērots termiņš, līdz kuram Ungārijai jānovērš novirze. Minētā termiņa laikā Ungārijai, reaģējot uz šo Ieteikumu, būtu jāziņo par veiktajiem pasākumiem.

               (7)

               Tiek lēsts, ka Ungārijas strukturālā bilance 2017. gadā par 1,6 % no IKP novirzījās no tās vidējā termiņa strukturālā deficīta budžeta mērķa –1,5 % no IKP. Balstoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozēm par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, Ungārijā 2018. gadā valda ekonomiskais uzplaukums. Ungārijas vispārējās valdības parāda attiecība pārsniedz robežvērtību 60 % no IKP. Minimālie nepieciešamie strukturālie pasākumi, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1466/97 un vispārpieņemtajā korekciju matricā saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kas ņem vērā dominējošos ekonomikas apstākļus un iespējamos ilgtspējas apsvērumus, veido vismaz 1 % no IKP 2018. gadā. Komisijas 2018. gada pavasara prognozē paredzēts, ka strukturālā bilance 2018. gadā pasliktināsies vēl par 0,5 % no IKP. Tāpēc minimāls strukturālais uzlabojums par 1 % no IKP 2018. gadā rada nepieciešamību pieņemt pasākumus, kuru kopējais ienesīgums būtu 1,5 % no IKP salīdzinājumā ar pašreizējo bāzes scenāriju, kas minēts Komisijas 2018. gada pavasara prognozē. Ņemot vērā vajadzīgo strukturālās konsolidācijas pasākumu ievērojamo apjomu, kas izriet no korekciju minimuma prasības, ir lietderīgi neprasīt papildu vajadzīgās korekcijas virs minimālās prasības par 1 % no IKP.

               (8)

               Prasītais strukturālās bilances uzlabojums 2018. gadā par 1 % no IKP atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam izaugsmes tempam, kas 2018. gadā nepārsniedz 2,8 %.

               (9)

               Ir lietderīgi šo Ieteikumu darīt publiski pieejamu.

               (10)

               Lai sasniegtu ieteiktos budžeta mērķus, ir būtiski, ka Ungārija pieņem un stingri īsteno nepieciešamos pasākumus un intensīvi uzrauga kārtējo izdevumu attīstību,

         AR ŠO IESAKA UNGĀRIJAI:

               1)

               veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais izaugsmes temps 2018. gadā nepārsniedz 2,8 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % apmērā no IKP, tādējādi liekot dalībvalstij īstenot attiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai;

               2)

               izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai; budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina noturīgs vispārējās valdības strukturālās bilances uzlabojums izaugsmi veicinošā veidā;

               3)

               līdz 2018. gada 15. oktobrim ziņot Padomei par darbībām, kas veiktas saistībā ar šo Ieteikumu; ziņojumā būtu jāsniedz informācija par pietiekami konkrētiem un ticami paziņotiem pasākumiem, tostarp informācija par katra minētā pasākuma ietekmi uz budžetu, kā arī atjauninātas un sīki izstrādātas budžeta prognozes 2018. gadam.

      Šis ieteikums ir adresēts Ungārijai.
      Luksemburgā, 2018. gada 22. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. GORANOV

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Padomes Ieteikums (2016. gada 12. jūlijs) par Ungārijas 2016. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2016. gada konverģences programmu (OV C 299, 18.8.2016., 49. lpp.).


title: Padomes Ieteikums (2018. gada 22. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā

text:
               27.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 223/3

         PADOMES IETEIKUMS
   (2018. gada 22. jūnijs)
   ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā
   (2018/C 223/02)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma 121. pantu dalībvalstīm ir jāveicina stabila valsts finanšu sistēma, vidējā termiņā koordinējot ekonomikas politiku un daudzpusēju uzraudzību, lai izvairītos no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (2)

               Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai.

               (3)

               Padome 2017. gada 16. jūnijā ieteica (2) Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu (3) nominālās izaugsmes temps 2017. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,5 % no IKP, tādējādi liekot valstij īstenot attiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Padome 2017. gada 5. decembrī secināja, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2017. gada 16. jūnija ieteikumu. Pamatojoties uz to, Padome 2017. gada 5. decembrī izdeva pārskatītu Ieteikumu (4) Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālās izaugsmes temps 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,8 % no IKP.

               (4)

               2017. gadā, pamatojoties uz Komisijas 2018. gada pavasara prognozi un Eurostat apstiprinātajiem 2017. gada budžeta izpildes datiem, valdības primāro neto izdevumu izaugsme ievērojami pārsniedza izdevumu kritēriju, norādot uz būtisku novirzi ar lielu starpību (proti, novirze par 3,3 % no IKP). Strukturālā bilance pasliktinājās līdz –3,3 % no IKP (no –2,1 % no IKP 2016. gadā), kas arī norāda uz būtisku novirzi no ieteiktās strukturālās korekcijas ar lielu starpību (proti, novirze par 1,7 % no IKP). Novirzes apmēru, par ko liecina strukturālā bilance, ir negatīvi ietekmējusi iespējamās IKP izaugsmes augstāka (punkta) aplēse salīdzinājumā ar izdevumu kritērija pamatā esošo vidējā termiņa vidējo lielumu, kā arī publisko ieguldījumu kritums, kas ir izlīdzināts izdevumu kritērijā. Neatkarīgi no minētās atšķirības abi rādītāji apstiprina būtisku novirzi no SIP preventīvās daļas prasībām 2017. gadā.

               (5)

               Pēc vispārēja novērtējuma Komisija 2018. gada 23. maijā secināja, ka Rumānijā pastāv būtiska novērotā novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un izdeva Rumānijai brīdinājumu saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta pirmo daļu.

               (6)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta otro daļu viena mēneša laikā pēc brīdinājuma pieņemšanas Padomei jāadresē attiecīgajai dalībvalstij ieteikums veikt nepieciešamos politikas pasākumus. Regulā (EK) Nr. 1466/97 paredzēts, ka Ieteikumā nosaka termiņu, kurš nepārsniedz piecus mēnešus un kurā dalībvalstij jānovērš minētā novirze. Pamatojoties uz iepriekš minēto, 2018. gada 15. oktobris šķiet atbilstošs termiņš, līdz kuram Rumānijai jānovērš novirze. Šajā laikā Rumānijai būtu jāziņo par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz šo Ieteikumu.

               (7)

               Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi par starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, Rumānijā 2018. un 2019. gadā ir normāli ekonomikas apstākļi. Rumānijas vispārējās valdības parāda attiecība ir zem 60 % no IKP robežvērtības. Minimālie nepieciešamie strukturālie pasākumi, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1466/97 un vispārpieņemtajā korekciju matricā saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, kas ņem vērā dominējošos ekonomikas apstākļus un iespējamos ilgtspējas apsvērumus, gan 2018., gan 2019. gadā veido 0,5 % no IKP.

               (8)

               Rumānijas strukturālais deficīts 2016. gadā ir palielinājies par 2,1 % no IKP un 2017. gadā – par 1,2 % no IKP līdz 3,3 % no IKP. Minimālo korekcijas prasību būtu jāpapildina ar papildu un pastāvīgām korekcijām, lai labotu kumulatīvo novirzi un nodrošinātu, ka Rumānija atgriežas pie atbilstošas korekcijas gaitas pēc novirzēm 2016. un 2017. gadā. Papildu korekcija 0,3 % no IKP šķiet piemērota, ņemot vērā novēroto būtisko novirzi no ieteiktajām korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un tas paātrinās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai.

               (9)

               Prasītais strukturālās bilances uzlabojums gan 2018., gan 2019. gadā par 0,8 % no IKP atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālās izaugsmes tempam, kas 2018. gadā nepārsniedz 3,3 % un 2019. gadā – 5,1 %.

               (10)

               Komisija 2018. gada pavasara prognozē paredz, ka 2018. gadā strukturālā bilance turpinās pasliktināties par 0,4 % no IKP un 2019. gadā – par vēl 0,4 % no IKP. Tāpēc strukturālais uzlabojums gan 2018., gan 2019. gadā par 0,8 % no IKP rada nepieciešamību pieņemt pasākumus, kuru kopējais strukturālais ienesīgums 2018. gadā būtu 1,2 % no IKP, un papildu pasākumus, kurus strukturālais ienesīgums 2019. gadā būtu 1,2 % no IKP, salīdzinājumā ar pašreizējo bāzes scenāriju Komisijas 2018. gada pavasara prognozē.

               (11)

               Komisijas 2018. gada pavasara prognozē paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2018. gadā būs 3,4 % no IKP un 2019. gadā – 3,8 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Turklāt prasītās strukturālās korekcijas šķiet piemērotas, lai nodrošinātu, ka Rumānija 2018. un 2019. gadā ar rezervi ievēro Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP.

               (12)

               Rīcības trūkums pēc iepriekšējiem ieteikumiem, lai novērstu novēroto būtisko novirzi un risku pārsniegt Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, nosaka vajadzību steidzami rīkoties, lai Rumānija atkal īstenotu piesardzīgu fiskālo politiku.

               (13)

               Ir lietderīgi šo Ieteikumu darīt publiski pieejamu.

               (14)

               Lai sasniegtu ieteiktos budžeta mērķus, ir būtiski, ka Rumānija pieņem un stingri īsteno nepieciešamos pasākumus un intensīvi uzrauga kārtējo izdevumu attīstību,

         AR ŠO IESAKA RUMĀNIJAI:

               1)

               veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības primāro neto izdevumu nominālās izaugsmes temps 2018. gadā nepārsniedz 3,3 % un 2019. gadā – 5,1 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,8 % no IKP katru gadu, tādējādi liekot dalībvalstij īstenot attiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai;

               2)

               izmantot visus neparedzētos papildu ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai; budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina vispārējās valdības strukturālās bilances ilgtspējīga uzlabošanās tādā veidā, kas veicina izaugsmi;

               3)

               līdz 2018. gada 15. oktobrim ziņot Padomei par pasākumiem, kas veikti saistībā ar šo Ieteikumu; ziņojumā būtu jāsniedz informācija par pietiekami konkrētiem un ticami paziņotiem pasākumiem, tostarp informācija par katra minētā pasākuma ietekmi uz budžetu, kā arī atjauninātas un sīki izstrādātas budžeta prognozes laikposmam no 2018. līdz 2019. gadam.

      Šis ieteikums ir adresēts Rumānijai.
      Luksemburgā, 2018. gada 22. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. GORANOV

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Padomes Ieteikums (2017. gada 16. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 216, 6.7.2017., 1. lpp.).

      (3)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumus saistībā ar Savienības programmām, kas ir pilnībā izlīdzināti ar ienākumiem no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

      (4)  Padomes Ieteikums (2017. gada 5. decembris) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Rumānijā (OV C 439, 20.12.2017., 1. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Ieteikums (2018. gada 6. jūlijs) – Eiropas Savienības Padomei par Banka Slovenije ārējiem revidentiem (ECB/2018/18)

text:
               24.7.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 260/1

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS
      (2018. gada 6. jūlijs)
      Eiropas Savienības Padomei par Banka Slovenije ārējiem revidentiem
      (ECB/2018/18)
      (2018/C 260/01)
      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

                  (2)

                     Banka Slovenije pašreizējo ārējo revidentu Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o. pilnvaras beidzās pēc 2017. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2018. finanšu gadā.

                  (3)

                     Banka Slovenije par saviem ārējiem revidentiem 2018.–2020. finanšu gadam izvēlējusies Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o.,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
      Tiek ieteikts par Banka Slovenije ārējiem revidentiem 2018.–2020. finanšu gadam iecelt Ernst & Young revizija, poslovno svetovanje, d.o.o.

         Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 6. jūlijā

               ECB prezidents

            Mario DRAGHI