title: Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Bulgārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2020. gada konverģences programmu 2020/C 282/02

text:
               26.8.2020

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 282/8

      PADOMES IETEIKUMS
      (2020. gada 20. jūlijs)
      par Bulgārijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2020. gada konverģences programmu
      (2020/C 282/02)
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
      ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
      ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
      ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
      ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
      ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
      ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Bulgārija bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

                  (2)

                  2020. gada ziņojums par Bulgāriju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Bulgārija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Bulgārijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2020. gada 26. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Bulgārijā makroekonomikas nelīdzsvarotība vairs nepastāv. Iepriekšējos gados konstatētas nepilnības finanšu sektorā, kā arī liels uzņēmumu parādu līmenis un ienākumus nenesošu aizdevumu (INA) apjoms. Ir konstatēts, ka Bulgārijā nelīdzsvarotību vairs nav, jo konsekventa politikas rīcība un labvēlīga makroekonomikas vide ir vēl vairāk samazinājusi risku un neaizsargātību.

                  (3)

                  2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

                  (4)

                  Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

                  (5)

                  2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

                  (6)

                  Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu adekvātus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

                  (7)

                  Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīga krīžgatavība. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

                  (8)

                  Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (“ESI fondiem”) nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Bulgārija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

                  (9)

                  Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas Bulgārijas reģionos izpaudīsies nevienādi tādēļ, ka tiem ir dažādi specializācijas modeļi, jo īpaši reģionos, kas izteikti balstīti uz tiešas saskares darījumiem ar patērētājiem. Tas rada būtisku risku, ka Bulgārijā palielināsies reģionālās atšķirības, pastiprinot jau novēroto tendenci, ka palielinās atšķirības starp galvaspilsētu un pārējo valsti, kā arī starp pilsētām un lauku apvidiem. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

                  (10)

                  Bulgārija savu 2020. gada valsts reformu programmu un 2020. gada konverģences programmu iesniedza 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

                  (11)

                  Uz Bulgāriju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

                  (12)

                  Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts pasliktināsies no pārpalikuma 2,1 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 3,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 20,4 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu ir paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 28,5 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

                  (13)

                  Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Bulgārija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 1,3 % no IKP. Pasākumi ietver lielākus izdevumus veselības aprūpei un sociālās aizsardzības pakalpojumiem un nodarbinātības atbalsta shēmai grūtībās nonākušajām nozarēm. Turklāt Bulgārija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, neradot tiešu ietekmi uz budžetu, palīdzēs nodrošināt uzņēmumu likviditāti, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmas aplēsi tie sasniegs 0,6 % no IKP. Minētie pasākumi ietver valsts īpašumā esošās Bulgārijas Attīstības bankas garantijas un uzņēmumu ienākuma nodokļa nomaksas atlikšanu. Kopumā Bulgārijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

                  (14)

                  Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Bulgārijas vispārējās valdības deficīts tiek prognozēts 2,8 % apmērā no IKP 2020. gadā un 1,8 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

                  (15)

                  Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo plānots, ka Bulgārija 2020. gadā pārkāps deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Pēc visu attiecīgo faktoru izvērtēšanas minētajā ziņojumā tika secināts, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs ir izpildīts.

                  (16)

                  Bulgārija 2020. gada 13. martā izsludināja ārkārtas stāvokli no 2020. gada 13. marta līdz 2020. gada 13. aprīlim; ārkārtas stāvokli vēlāk pagarināja līdz 2020. gada 13. maijam un pēc tam aizstāja ar ārkārtas epidemioloģisko situāciju – līdz 2020. gada 14. jūnijam. Bulgārijas parlaments 2020. gada 6. aprīlī pieņēma valdības iesniegto priekšlikumu grozījumam 2020. gada valsts budžetā. Jaunajā budžetā paredzēts valsts budžeta deficīts 3,5 miljardu BGN apmērā (2,9 % no IKP), kas saistīts ar izdevumu palielināšanu krīzes pārvarēšanas pasākumiem un gaidāmo ieņēmumu samazinājumu par 2,4 miljardiem BGN. Ir paredzēts pieckārt palielināt jauno valdības emitēto parāda instrumentu apjoma limitu no 2,2 miljardiem BGN līdz 10 miljardiem BGN. Kopumā Bulgārija mobilizēja vairāk nekā 870 miljonu BGN finansējumu no vairākām darbības programmām, kas finansētas no ESI fondiem 2014.–2020. gada plānošanas periodam, ar mērķi atbalstīt veselības aprūpes sistēmu un risināt pandēmijas sociālekonomiskās sekas.

                  (17)

                  Reaģējot uz Covid-19 krīzi, Bulgārija ieviesa nodarbinātības atbalsta pasākumu, ar kuru valsts apņemas uz laiku līdz trim mēnešiem maksāt 60 % no darba ņēmēju ienākumiem un ar tiem saistītajām sociālā nodrošinājuma iemaksām, ar nosacījumu, ka darba devējs apmaksā atlikušo starpību un apņemas paturēt darba ņēmējus darbā. Darba devējam ir arī pienākums saglabāt darbvietu uz turpmāku periodu, kas atbilst vismaz laikposmam, ko sedza subsīdija. Minēto pasākumu var izmantot uzņēmumi nozarēs, ko tieši ietekmē ārkārtas stāvokļa dēļ noteiktie ierobežojumi. Kā noteikts 2020. gada 30. marta dekrētā Nr. 55, to var izmantot arī uzņēmumi no citām nozarēm, kuri var pierādīt, ka to ieņēmumi konkrētā laikposmā 2020. gada martā salīdzinājumā ar 2019. gada martu ir samazinājušies par 20 %.

                  (18)

                  Bulgārijas Attīstības bankas kapitāls tika palielināts par 700 miljoniem BGN, lai atbalstītu ekonomikas likviditāti. Bankām tika piešķirti 500 miljoni BGN portfeļa garantijām, lai tās nodrošinātu elastīgākus darījumu aizdevumu nosacījumus uzņēmumiem, savukārt 200 miljoni BGN tika piešķirti garantijām bezprocentu aizdevumiem līdz 4 500 BGN personām, kuras uzņēmumi norīkojuši bezalgas atvaļinājumā, vai pašnodarbinātām personām. Bulgārijas Attīstības banka arī īstenos 100 miljonu EUR garantiju shēmu aizdevumiem maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), ko finansēs no Eiropas Reģionālās attīstības fonda darbības programmas “Inovācija un konkurētspēja”. Finanšu instrumentu fonda pārvaldītājs Bulgārijā ir pārskatījis portfeli un pielāgo uzņēmumu atbalsta instrumentus pašreizējai ekonomiskajai realitātei. Bulgārijas Valsts banka ieviesusi pasākumu kopumu 9,3 miljardu BGN apmērā, kuru mērķis ir saglabāt banku sistēmas noturību un palielināt tās elastību, lai samazinātu ierobežojumu negatīvo ietekmi uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

                  (19)

                  Covid-19 krīze smagi skārusi Bulgārijas ekonomiku, ietekmējot gan pakalpojumu, gan ražošanas nozares. Negatīvo ietekmi pastiprinājusi pieprasījuma un piedāvājuma samazināšanās un traucējumi globālajās vērtības ķēdēs. Valdības veiktie pasākumi ārkārtas stāvokļa pārvarēšanai var palīdzēt mazināt krīzes sekas, bet to ātra un efektīva īstenošana būs svarīga nodarbinātības saglabāšanai un uzņēmumu, jo īpaši MVU, un neatkarīgo darba ņēmēju, likviditātes uzlabošanai. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku nozares noturība. Ievērojot Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā izklāstītās pamatnostādnes, Bulgārija atcēla eksporta aizliegumus individuāliem aizsardzības līdzekļiem un izveidoja “zaļās joslas” ātrām pārbaudēm robežšķērsošanas vietās.

                  (20)

                  Covid-19 krīze radīja papildu slodzi Bulgārijas veselības sistēmai, kuru jau pirms tam raksturoja ierobežota piekļūstamība mazā publiskā finansējuma, ierobežotā veselības apdrošināšanas seguma, kaut arī pieaugošā, tomēr mazā medmāsu skaita un veselības aprūpes darbinieku nevienmērīgā reģionālā sadalījuma dēļ. Tāpēc ir jomas, kurās iespējams stiprināt Bulgārijas veselības sistēmas vispārējo noturību, piekļūstamību un spējas. Ambulatorās (vispārējās un specializētās) aprūpes paplašināšana, izmantojot arī telekonsultācijas, atslogotu slimnīcas, savukārt testēšanai un ārstēšanai vajadzētu būt pieejamai visiem neatkarīgi no veselības apdrošināšanas statusa. Visā teritorijā būtu jānodrošina veselības aprūpes darbinieku un viņu pakalpojumu pietiekama piekļūstamība atbilstoši iedzīvotāju vajadzībām. Primārās, ilgtermiņa un kopienas nodrošinātas aprūpes integrācija ir būtiska vecāka gadagājuma cilvēkiem un visneaizsargātākajām grupām.

                  (21)

                  Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 7,0 %, bet 2021. gadā samazināsies – līdz 5,8 %. Kopš ārkārtas stāvokļa sākuma ir strauji pieaudzis bezdarbs tirdzniecības, izmitināšanas un ēdināšanas pakalpojumu jomā un ražošanas nozarēs lielās pilsētās un to cilvēku vidū, kuru izglītība nav augstāka par vidējo. Valdība ir veikusi pasākumus nodarbinātības aizsardzībai, jo īpaši ieviesusi saīsināta darba laika shēmas, kas būtu ātri jāīsteno un vēl vairāk jāpastiprina. Sadarbībā ar sociālajiem partneriem pašreizējos apstākļos ir vajadzīgs plašs atbalsts darba devējiem un darba ņēmējiem, ieskaitot pašnodarbinātās personas, lai novērstu turpmāku darba zaudēšanu. Būs jāstiprina nodarbinātības aģentūras spējas un īstenotie pasākumi, lai reaģētu uz negatīvo ietekmi uz darba tirgu. Būs noderīgi turpināt iesaistīšanu darba tirgū, prasmju uzlabošanu un pārkvalifikāciju, lai sekmētu cilvēku atgriešanos darbā, vienlaikus sagatavojot ekonomiski aktīvos iedzīvotājus digitalizācijas radītajiem izaicinājumiem un iespējām. Covid-19 krīze varētu arī būtiski ietekmēt neoficiāli nodarbinātos darba ņēmējus, kuriem ir ierobežota piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem un sociālajai aizsardzībai. Ar mērķtiecīgiem politikas pasākumiem varētu novērst neaizsargāto darba ņēmēju un visneaizsargātāko grupu ieslīgšanu dziļākā nabadzībā un uzlabot viņu iztikas līdzekļus atveseļošanas laikā.

                  (22)

                  Covid-19 krīze nesamērīgi ietekmē neaizsargātas grupas un saasina pašreizējās sociālās problēmas. Jau pirms krīzes bija liels nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku īpatsvars, jo īpaši bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku, personu ar invaliditāti un romu vidū, savukārt sociālie pārvedumi tikai nedaudz palīdzēja samazināt nabadzību. Ienākumu nevienlīdzība bija viena no visaugstākajām Savienībā, un nodokļu un pabalstu sistēmu ietekme uz tās samazināšanu bija viena no vājākajām salīdzinājumā ar citām valstīm. Krīzes pārvarēšanai jāveic pasākumi jau iepriekšējos gados konstatēto nepilnību novēršanai, jo īpaši minimālo ienākumu shēmā, kura Savienības mērogā ir viena no visneadekvātākajām, lai palīdzētu saņēmējiem izkļūt no nabadzības. Joprojām aktuāli ir tādi jautājumi kā sociālās aizsardzības nodrošināšana visiem, arī nestandarta nodarbinātības formu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, ienākumu atbalsta, pārtikas un adekvātu sociālo pakalpojumu nodrošināšana, kā arī ārkārtas izmitināšana un atbalsts bezpajumtniekiem. Sociālo pakalpojumu reforma palīdzētu stabilizēt sistēmu, savukārt ciešāka sadarbība starp veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem ļautu vēl vairāk palīdzēt tiem, kuri paši nespēj par sevi parūpēties, un personām ar invaliditāti. Daudzām romu mājsaimniecībām, kuras jau pirms krīzes bija ļoti nabadzīgas, ir vajadzīgi starpniecības pakalpojumi, pamatpakalpojumi un atbalsts.

                  (23)

                  Izglītības un apmācības pakalpojumu sniegšanas uzlabošana un labāk kvalificēts darbaspēks būtu arī stiprs pamats ekonomikas atveseļošanai un vidējā termiņā veicinātu iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi. Bulgārijā vēl aizvien varētu uzlabot izglītības un apmācības kvalitāti, atbilstību darba tirgum un iekļautību. Bulgārija ir viena no dalībvalstīm, kurās sociālekonomiskā izcelsme visvairāk ietekmē mācību rezultātus. Romu iekļaušana izglītībā joprojām ir problēma, un izglītības priekšlaicīga pamešana ir īpaši izplatīta romu vidū un lauku apvidos. Vispārējais digitālo prasmju līmenis iedzīvotājiem (16–74 g. v.) ir zems, arī jauniešiem (16–19 g. v.). Digitālo prasmju uzlabošana, piemēram, piedāvājot vairāk ar digitālo jomu saistītu grādu un mācību programmu, varētu palīdzēt pielāgoties digitalizācijas radītajām pārmaiņām darba tirgū un vajadzībai pēc digitālā tāldarba. Tajā pašā laikā joprojām ir 11 % skolēnu, kuriem nav datoru un/vai piekļuves internetam, un 2 000 skolotāju nav datoru. Tālab pastāv risks, ka, neraugoties uz dažiem neseniem atbalsta pasākumiem, pašreizējā attālinātās mācīšanās situācija var pasliktināt jau tā augsto nevienlīdzību izglītības un apmācības jomā. Turpmākajiem centieniem uzlabot visu studentu digitālās zināšanas un viņu piekļuvi adekvātai tehniskajai infrastruktūrai būtu pozitīva ilgstoša ietekme uz viņu – jo īpaši neaizsargātu grupu, tostarp romu, – piekļuvi izglītībai, tādējādi palīdzot samazināt viņu augstos priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus.

                  (24)

                  Covid-19 krīze ir izgaismojusi efektīvas valsts pārvaldes un labi funkcionējošas digitālās pārvaldības, t. sk. e-veselības un e-iepirkuma, stratēģisko nozīmi. Savienība ir atbalstījusi reformas šajā jomā, taču to īstenošana norit pārāk lēni, un tas ir negatīvi ietekmējis publiskā sektora efektivitāti ierobežojumu laikā. Tāpēc Bulgārija atpaliek e-pakalpojumu sniegšanā, un būtu jāveicina to izmantošana iedzīvotāju un uzņēmumu vidū. Visos aspektos būs jārisina arī jautājumi, kas saistīti ar kritiskās infrastruktūras kiberdrošību un drošību. Atveseļošanas pasākumu savlaicīgas un efektīvas īstenošanas nodrošināšanai nākotnē izšķiroša nozīme būs efektīvai valsts pārvaldei. Īpaši svarīga joprojām ir sadarbība un koordinācija visos valdības līmeņos, arī tādās jomās kā publiskā iepirkuma līgumi un koncesijas un tirgus uzraudzība. Paredzamāks un stabilāks regulējums, efektīva politikas īstenošanas kontrole un administratīvā sloga samazināšana uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un veicinātu investīcijas, pozitīvi ietekmējot atveseļošanas ātrumu.

                  (25)

                  Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Covid-19 krīze vēl spilgtāk izgaismoja digitalizācijas un inovācijas nozīmi, un šajās jomās Bulgārijas un jo īpaši tās MVI sniegums ir krietni vien zem Savienības vidējā rādītāja. Raksturīgs minētās problēmas piemērs ir plānotā 5G sākotnējās radiofrekvenču spektra joslas piešķiršana, kas nav pietiekama savlaicīgai un efektīvai 5G pakalpojumu sniegšanas nodrošināšanai. Vēl ir jārisina jau zināmās pētniecības un augstākās izglītības sistēmas problēmas, piemēram, sadrumstalotība, mazs finansējums un ierobežota zināšanu un tehnoloģiju nodošana. Tajā pašā laikā Savienības mērogā Bulgārijas ekonomikai ir raksturīga vislielākā resursietilpība, energoietilpība un siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāte, un ir vajadzīgas būtiskas investīcijas enerģētikas un dekarbonizācijas jomā, lai veicinātu pāreju uz klimatneitralitāti, kā paredzēts Bulgārijas Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā.

                  (26)

                  Pārkārtošanās darbs Bulgārijas lielās energoietilpības, nozīmīgās paļaušanās uz fosilo kurināmo un enerģijas un resursu neefektīvas izmantošanas mazināšanai ir pašā sākumposmā. Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir uzsvērta Bulgārijas apņemšanās līdz 2050. gadam veikt ekonomikas dekarbonizāciju Eiropas zaļā kursa ietvaros, taču pausts arī nodoms 2050. gadā un pēc tam turpināt paļauties uz Bulgārijas iekšējiem lignīta avotiem. Transporta infrastruktūras pārklājums un kvalitāte Bulgārijā joprojām ir zemāka nekā vidēji Savienībā, un Eiropas transporta tīkls joprojām nav pabeigts. Joprojām nav pietiekami attīstīts multimodālo platformu tīkls, daži dzelzceļa un autoceļu posmi, kā arī Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas un intelektiskās transporta sistēmas. Ir jārisina būtiski vides jautājumi, kuri ietekmē ilgtspējīgu izaugsmi un ir radījuši papildu veselības apdraudējumu Covid-19 krīzes laikā. Bulgārija ir viena no dalībvalstīm, kurās ir vislielākais ar piesārņojumu saistīto nāves gadījumu skaits un kurās joprojām ir atkritumu apsaimniekošanas un komunālo notekūdeņu savākšanas un attīrīšanas pienākumu izpildes problēmas. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Bulgārijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Bulgārijai optimāli izmantot minēto fondu.

                  (27)

                  Reālās ekonomikas atveseļošanai pēc Covid-19 krīzes, kad varētu ievērojami pieaugt bankrotu skaits, būs svarīgi, lai būtu ieviests pareizi funkcionējošs maksātnespējas regulējums. Šāds regulējums arī veicinātu INA ātrāku noregulējumu, tādējādi ierobežojot šādu aizdevumu turpmāku uzkrāšanos. Tajā pašā laikā neefektīvā maksātnespējas regulējuma dēļ maksātnespējas procedūras ir lēnas un dārgas. 2019. gada jūnijā tika pieņemts maksātnespējas regulējuma ceļvedis un apzināti attiecīgie trūkumi. Bulgārija ir sākusi to īstenot un gatavo turpmākus pasākumus, kas ietver izmaiņas tiesību aktos un spēju veidošanas pasākumus.

                  (28)

                  Bulgārija 2019. gadā pieņēma vairākus likumus, kuru nolūks ir transponēt Eiropas Parlamenta un Padome Direktīvu (ES) 2015/849 (7) un Direktīvu (ES) 2018/843 (8) (ceturto un piekto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu), kuru īstenošana vēl nav pabeigta. Nesen pabeigtais valsts riska novērtējums liecina par trūkumiem, kas steidzami jānovērš, lai cīnītos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu. Vēl nav pienācīgi novērtēti riski, kas saistīti ar pilsonības iegūšanu ar investīciju shēmu programmām, un riski, kas saistīti ar virtuāliem aktīviem. Ir jāizstrādā un jāīsteno pasākumi, kas nodrošinātu, ka atbildīgie subjekti efektīvi piemēro nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma īstenošanas un izpildes efektivitāte bijusi ierobežota, un nav pietiekami izmantota finanšu ziņu vākšana.

                  (29)

                  Bulgārijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

                  (30)

                  Bulgārijas bankas kopumā ir rentablas un labi kapitalizētas. Neskatoties uz nelielu samazinājumu pēdējos gados, bruto INA un avansu īpatsvars 2019. gada trešajā ceturksnī joprojām ir 7,2 %, kas ir viens no augstākajiem Savienībā, jo īpaši attiecībā uz nefinanšu sabiedrībām un vietējām bankām, un tādēļ joprojām ir svarīgi turpināt veicināt funkcionējošu sekundāro INA tirgu. Ienākumus nenesošu aizdevumu uzkrājumi kopš 2018. gada beigām ir samazinājušies, reizēm vienlaikus ar nepietiekamu uzkrājumu līmeni attiecībā uz esošajiem ienākumus nenesošajiem aizdevumiem ar krietni kavētu termiņu. Eiropas Centrālās bankas veiktajā visaptverošajā novērtējumā atklājās, ka ir nepieciešams palielināt kapitālu divās bankās. Pašlaik tiek pabeigta rekapitalizācija. Lielāka likviditāte, ko bankas nodrošina, lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi un atjaunotu ekonomikas izaugsmi, būtu jāapvieno ar to, ka bankas piemērotu kredītriska novērtējumu un piesardzīgus kredītstandartus, pareizu vērtēšanas praksi un precīzu ziņošanu par aktīvu kvalitātes pasliktināšanos.

                  (31)

                  Komisija sadarbības un pārbaudes mehānisma (SPM) ietvaros ir pārraudzījusi Bulgārijas progresu tiesu iestāžu reformas un korupcijas apkarošanas jomā. Rezultātā šīs jomas līdz šim nav bijušas iekļautas Bulgārijai adresētajos ieteikumos, bet tām ir būtiska nozīme pozitīvas sociālekonomiskās vides izveidei valstī. Jaunākajā 2019. gada oktobra SPM ziņojumā tika norādīts, ka Bulgārijas sasniegtais progress ir pietiekams, lai Bulgārija izpildītu saistības, ko tā uzņēmās, pievienojoties Savienībai. Bulgārija ir veikusi plašu korupcijas apkarošanas tiesiskā regulējuma reformu, lai gan, lai vairotu sabiedrības uzticēšanos, ir vajadzīgi stabili rezultāti attiecībā uz galīgajiem notiesājošiem spriedumiem augsta līmeņa korupcijas lietās. Turklāt joprojām pastāv vairākas problēmas, jo īpaši efektīvas kriminālizmeklēšanas nodrošināšanā, tiesu darba slodzes līdzsvarošanā un vietējo prokuratūru racionalizēšanā. SPM beigās reformu uzraudzību nacionālā līmenī nodrošinās pēcuzraudzības padome un Savienības līmenī – visaptveroša tiesiskuma mehānisma, kā arī – attiecīgā gadījumā – Eiropas pusgada satvarā.

                  (32)

                  Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Bulgārija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

                  (33)

                  Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Bulgārijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Bulgārijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Bulgārijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

                  (34)

                  Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (9) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

            AR ŠO IESAKA Bulgārijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

                  1.

                  Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Mobilizēt pietiekamus finanšu resursus, lai stiprinātu veselības sistēmas noturību, piekļūstamību un spējas, un nodrošināt veselības aprūpes darbinieku līdzsvarotu reģionālo sadalījumu atbilstoši iedzīvotāju vajadzībām.

                  2.

                  Nodrošināt adekvātu sociālo aizsardzību un pamatpakalpojumus visiem un stiprināt aktīvo darba tirgus politiku. Uzlabot piekļuvi tāldarbam un veicināt digitālās prasmes un visiem vienādu piekļuvi izglītībai. Novērst minimālo ienākumu shēmas adekvātuma nepilnības.

                  3.

                  Racionalizēt un paātrināt procedūras ar mērķi sniegt efektīvu atbalstu MVU un pašnodarbinātām personām, nodrošinot šiem ekonomikas dalībniekiem arī pastāvīgu piekļuvi finansējumam un elastīgu maksāšanas kārtību. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas un resursu ražošanu un izmantošanu, vides infrastruktūru un ilgtspējīgu transportu, veicinot ekonomikas pakāpenisku dekarbonizāciju, cita starpā ogļu ieguves reģionos.

                  4.

                  Līdz minimumam samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem, uzlabojot valsts pārvaldes efektivitāti un stiprinot digitālo pārvaldību. Nodrošināt maksātnespējas regulējuma efektīvu darbību. Pastiprināt centienus nodrošināt adekvātu riska novērtējumu, riska mazināšanu, efektīvu uzraudzību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējuma izpildi.

         Briselē, 2020. gada20. jūlijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            J. KLOECKNER

         (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

         (2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

         (3)  OV C 301, 5.9.2019., 8. lpp.

         (4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

         (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

         (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

         (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

         (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/843 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Direktīvas 2009/138/EK un 2013/36/ES (OV L 156, 19.6.2018., 43. lpp.).

         (9)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


title: Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Čehijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2020. gada stabilitātes programmu 2020/C 282/03

text:
               26.8.2020

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 282/15

      PADOMES IETEIKUMS
      (2020. gada 20. jūlijs)
      par Čehijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2020. gada stabilitātes programmu
      (2020/C 282/03)
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
      ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
      ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
      ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
      ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
      ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
      ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Čehija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

                  (2)

                  2020. gada ziņojums par Čehiju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Čehija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Čehijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

                  (3)

                  2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

                  (4)

                  Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

                  (5)

                  2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

                  (6)

                  Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

                  (7)

                  Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

                  (8)

                  Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Čehija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

                  (9)

                  Paredzams, ka Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās sekas atšķirīgu specializācijas modeļu dēļ dažādās nozarēs un reģionos izpaudīsies nevienmērīgi. Tāpēc pašreizējā situācija rada būtisku risku palielināt reģionālās un teritoriālās atšķirības Čehijā vai radīt jaunas teritoriālās atšķirības apakšreģionālā līmenī, pastiprinot jau novēroto tendenci, ko raksturo aizvien lielākas atšķirības starp Karlovarský un Ústecký reģioniem un pārējo valsti. To papildina risks, ka uz laiku izirs konverģences process starp dalībvalstīm, tāpēc pašreizējā situācijā ir vajadzīga mērķtiecīga politiska atbildes reakcija.

                  (10)

                  Čehija 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 30. aprīlī. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

                  (11)

                  Uz Čehiju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

                  (12)

                  Valdība 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies, proti, no pārpalikuma 0,3 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 5,1 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 4,1 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 30,8 % no IKP, bet saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu 2020. gadā tā sasniegs 37 %. Makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība, kas saistīta ar Covid-19 pandēmiju.

                  (13)

                  Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Čehija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4 % no IKP. Pasākumi ietver kompensējošas nodokļu atlaides un sociālās un veselības apdrošināšanas saistību atvieglojumus uz sešiem mēnešiem pašnodarbinātajām personām (1 % no IKP), īstermiņa darba shēmu (1 % no IKP), atbrīvojumus no iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa avansa maksājumiem, kas jāveic 2020. gada jūnijā (0,8 % no IKP), un ar veselību saistītus pasākumus (0,7 % no IKP). Turklāt Čehija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, neradot tiešu ietekmi uz budžetu. Tie galvenokārt ietver garantiju shēmas, lai sniegtu aizdevumus maziem un vidējiem uzņēmumiem un lieliem uzņēmumiem. Tomēr konverģences programmā nav kvantificētas iespējamās saistības, kas saistītas ar minētajiem izziņotajiem pasākumiem. Lielākā daļa 2020. gada konverģences programmas pamatā esošo pasākumu tika iekļauti arī Komisijas 2020. gada pavasara prognozē. Nevarēja iekļaut dažus pasākumus, kurus nevarēja kvantificēt vai kuri tika pagarināti pēc noteiktā termiņa. Kopumā Čehijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

                  (14)

                  Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Čehijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –6,7 % apmērā no IKP 2020. gadā un –4,0 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

                  (15)

                  Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo Čehija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

                  (16)

                  Čehija no 2020. gada 12. marta līdz 2020. gada 17. maijam izsludināja ārkārtas stāvokli, lai ierobežotu Covid-19 pandēmijas ietekmi, slēdzot skolas, ierobežojot pasākumu rīkošanu un veikalu darbību un būtiski ierobežojot personu pulcēšanos. No 2020. gada 15. marta līdz 2020. gada 17. maijam tika daļēji slēgtas arī sauszemes robežas. Tas ierobežoja aizbraucošo Čehijas darba ņēmēju un iebraucošo ārvalstu darba ņēmēju skaitu, radot vietējus darbaspēka iztrūkumus, jo īpaši ražošanā un sezonas darbos, un ietekmēja būtiskas piegādes ķēdes. Lai palīdzētu mājsaimniecībām un uzņēmumiem pārvarēt krīzi, valdība izsludināja stimulējošu pasākumu kopumu, kas ietver tiešā atbalsta pasākumus un publiskās garantijas. Lai gan tas uz laiku var atvieglot situāciju, ir sagaidāms, ka 2020. gadā ekonomika tiks smagi skarta, jo ārējā pieprasījuma kritums un ierobežojošie pasākumi traucē saimniecisko darbību. Paredzams, ka reālais IKP pakāpeniski atgūsies 2021. gadā, bet ir maz ticams, ka prognozes periodā, proti, 2020.–2021. gadā tas atgriezīsies līdz 2019. gada vērtībām. Paredzams, ka ietekme uz tādām nozarēm kā transports, viesmīlība un tūrisms būs ievērojama. Bezdarbs palielināsies, bet to mazinās iepriekš piesātinātais darba tirgus, stimulējošo pasākumu kopums un zemais pagaidu darba līgumu īpatsvars. Lai nodrošinātu likviditātes atbalstu, iestādes sāka īstenot vairākas valsts garantiju shēmas visu lielumu uzņēmumiem. Krīzes skartajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem uz trim vai sešiem mēnešiem tiek atlikti arī patēriņa kredīti un hipotekārie maksājumi. Izstrādājot un īstenojot minētos pasākumus, ir jāņem vērā banku sektora noturība. Čehijas Valsts banka ir arī pieņēmusi dažādus pasākumus, lai mazinātu krīzes ietekmi uz finanšu nozari.

                  (17)

                  Pirmie ar veselību saistītie Covid-19 mazināšanas centieni ir palīdzējuši palēnināt vīrusa izplatīšanos Čehijā. Ir veikti pasākumi ar mērķi palielināt medicīnas iekārtu piegādi un nodrošināt nepieciešamo infrastruktūru un tādējādi sagatavot veselības aprūpes sistēmu pieaugošajam pieprasījumam. Čehijas iedzīvotāju veselības stāvoklis pēdējos gados ir ievērojami uzlabojies, tuvojoties ES vidējam rādītājam. Tomēr pastāv būtiskas reģionālās atšķirības attiecībā uz paredzamo mūža ilgumu, ko daļēji nosaka sociālekonomiskie un uzvedības faktori. Lai gan iedzīvotāju norādītais neapmierināto vajadzību pēc medicīniskās aprūpes vispārējais līmenis ir viens no zemākajiem Savienībā, joprojām pastāv reģionālas atšķirības attiecībā uz pieaugošās spriedzes skarto veselības aprūpes resursu un personāla sadalījumu. Paredzams, ka turpmākajos gados ievērojama daļa veselības aprūpes darbinieku aizies pensijā. Lai mazinātu Covid-19 pandēmijas ietekmi, turpmāk būs nepieciešams uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību un gatavību krīzēm, vienlaikus atbalstot vienlīdzīgu piekļuvi pastiprinātai primārās aprūpes un integrētas aprūpes sniegšanai, lai samazinātu stacionārās aprūpes gadījumu skaitu, no kuriem ir iespējams izvairīties. Tas var arī uzlabot profilaksi un mazināt citas veselības problēmas. E-veselības risinājumi joprojām ir ierobežoti, neraugoties uz valsts e-veselības stratēģiju 2016.–2020. gadam.

                  (18)

                  2019. gadā un 2020. gada sākumā Čehijas darba tirgus saglabājās stabils, un lielākā daļa rādītāju liecināja par pozitīviem rezultātiem. Nodarbinātības līmenis turpināja pieaugt un bezdarbs samazinājās līdz zemākajam līmenim, kāds jebkad bijis. Tomēr saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā pieaugs līdz 5,0 %, bet 2021. gadā nedaudz mazināsies – līdz 4,2 %. Valdība nekavējoties reaģēja uz Covid-19 pandēmiju, ieviešot daudzus pasākumus, lai aizsargātu ienākumus un nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām. Tomēr ierosinātie riska mazināšanas pasākumi pilnībā neaizsargā dažas neaizsargātās grupas darba tirgū (darba ņēmēji ar īstermiņa līgumiem un darbinieki, kas pieņemti darbā ar pagaidu darba aģentūru starpniecību). Bērnu aprūpes vietu un skolu slēgšana izolācijas laikā, iespējams, ir īpaši skārusi sievietes, kurām ir ievērojami aprūpes pienākumi. Investīciju veicināšanai bērnu aprūpē un ilgtermiņa aprūpē kopā ar elastīgu darba režīmu, piemēram, tāldarbu, būtu jāatvieglo vienmērīga pāreja no krīzes. Mērķtiecīgāka aktīva darba tirgus politika un prasmju nodrošināšana, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, atbalsta gan darba ņēmēju paturēšanu darbā, gan pāreju no vienas darba vietas uz citu. Valsts nodarbinātības dienestu informatīvie pasākumi var arī veicināt veiksmīgu atgriešanos darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām grupām. Vienkāršāka un ātrāka piekļuve sociālajai aizsardzībai palīdzētu izvairīties no nabadzības slazdiem un izlikšanas no mājokļiem. Rezultātus izglītības jomā joprojām spēcīgi ietekmē sociālekonomiskā nevienlīdzība un zemās investīcijas. Vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšana iekļaujošai kvalitatīvai izglītībai un apmācībai, tostarp digitālajā kontekstā, var palīdzēt uzlabot prasmju līmeni un paplašināt digitālo mācīšanos. Īpaši svarīgi ir veicināt digitālās prasmes, tostarp atbalstot un pastāvīgi apmācot skolotājus un pasniedzējus. Publiskie izdevumi uz vienu apmācāmo visos izglītības līmeņos joprojām ir salīdzinoši zemi. Kvalificētu skolotāju trūkums norāda uz nepieciešamību palielināt profesijas pievilcību, jo īpaši talantīgiem jauniešiem.

                  (19)

                  Čehija ir to valstu vidū, kuras varētu īpaši ietekmēt tehnoloģiskās pārmaiņas un kurām šajā jomā ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas. Digitālajai pārveidei būs vajadzīgs atbalsts, tostarp rūpniecības un pakalpojumu nozarēs, mērķtiecīgi investējot viedajos risinājumos un prasmēs. Mērķis nodrošināt pilnīgu fiksētās platjoslas pārklājumu ir sasniegts, bet mobilā platjosla joprojām ir salīdzinoši dārga. Infrastruktūras attīstības aizkavēšanās varētu īpaši ietekmēt neaizsargātās grupas un strukturāli vājos reģionus, kuros pastāv lielāks risks, ka tie tiks izolēti. Tas var negatīvi ietekmēt arī epidēmijas uzraudzību un kontroli. Lai apmierinātu savienojamības vajadzības, ir vajadzīgas investīcijas ļoti augstas veiktspējas tīklos, fiksētajos un mobilajos tīklos, un piemēroti pieprasījuma puses pasākumi. Lai to panāktu, būtiska nozīme būs 5G spektra savlaicīgai piešķiršanai ar paredzamiem nosacījumiem, kas veicina investīcijas. Īpaši ātru platjoslas pakalpojumu izmantošanu ierobežo zems pieprasījums, ko rada dažādi mainīgie lielumi, piemēram, abonēšanas cena, kā arī iedzīvotāju pirktspēja, vecums un izglītība. Iestādes ir apņēmušās izstrādāt un integrēt jaunas digitālās tehnoloģijas, taču to kavē pastāvīgi zemais prasmju līmenis. Čehijas iestādes ir apņēmušās veicināt uz mākslīgo intelektu balstītus risinājumus, taču, neraugoties uz valdības centieniem šajā jomā, Čehija joprojām atpaliek no progresīvākajām dalībvalstīm pētniecības un patentu darbību ziņā.

                  (20)

                  Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp veicot attiecīgas reformas. Čehijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir ziņots par būtiskām investīcijām, kas vajadzīgas, lai sekmīgi risinātu klimata un enerģētikas pārkārtošanos un virzītos uz klimatneitralitāti. Tas jo īpaši attiecas uz atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes, infrastruktūras un pārvades sistēmas daļu veicināšanu. Klimata pārmaiņu ietekme jau ir redzama sausuma un plūdu veidā, radot ievērojamus ekonomiskos zaudējumus. Gaisa piesārņojums ir arī ilglaicīga problēma. Tajā pašā laikā nodokļi par piesārņojumu ir ļoti zemi. Enerģētikas nozarē joprojām dominē ogles, un tās joprojām ir svarīgs saimnieciskās darbības virzītājspēks trijos Čehijas reģionos. Projektu virzītāju ierobežotās attīstības spējas un ierobežotais konsultatīvais atbalsts, ko sniedz Čehijas iestādes, joprojām ir būtisks šķērslis, lai izstrādātu stabilu tādu projektu plānojumu, ar kuriem šajos reģionos īsteno gan klimata, gan digitālo pārkārtošanos. Paredzams, ka kopumā pāreja no ogļu izmantošanas radīs būtiskas sociālekonomiskās sekas, un šķiet, ka nav bijusi liela vēlme veikt investīcijas bezoglekļa un mazoglekļa siltumnīcefekta gāzu tehnoloģijās. Atjaunojamās enerģijas ražošana ir zemāka par ES vidējo rādītāju. Nozarei trūkst finansiālu stimulu un atbilstošas tiesiskās un institucionālās sistēmas, kas atbalstītu tās turpmāko attīstību. Šķiet, ka arī informētība par plašākiem ieguvumiem no energoefektivitātes ir zema. Pāreja uz elektromobilitāti ir bijusi diezgan lēna, un autotransports kļūst par vienu no galvenajiem enerģijas patērētājiem. Transporta nodokļi ir zemi un nav balstīti uz CO2 emisiju. Elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūra joprojām ir sākuma attīstības stadijā. Rezultāti atkritumu apsaimniekošanas jomā joprojām ir mēreni, ņemot vērā to, ka mērķi ir daudz vērienīgāki. Trūkst visaptverošas stratēģijas, lai attīstītu ekonomikas aprites potenciālu. 2021.–2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Čehijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Čehijai optimāli izmantot minēto fondu.

                  (21)

                  Piekļuve tradicionālajam finansējumam pārsniedz ES vidējo rādītāju, bet riska finansējums ir mazāk attīstīts. Joprojām trūkst finansējuma augsta riska vietējiem uzņēmumiem, jo īpaši sākuma un vēlākā attīstības posmā. Lai gan tirgū ir ieviestas dažas veiksmīgas inovatīvas iniciatīvas, riska un pašu kapitāla finansējums joprojām ir ļoti zems. Pētniecību un inovāciju Čehijā kavē sistēmiskas reformas nepieciešamība. Lai gan privātā sektora investīcijas pētniecībā un izstrādē pastāvīgi palielinās, lieli uzņēmumi, kas lielākoties pieder ārvalstniekiem, iegulda ievērojami vairāk nemateriālajos aktīvos, piemēram, pētniecībā un izstrādē, nekā mazie un vidējie iekšzemes uzņēmumi. Vidējo un augsto tehnoloģiju nozarē trūkst lietpratēju, jo ir maz zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) absolventu un absolventu apmācība ir nepietiekama. Tajā pašā laikā uzņēmējdarbības veicināšana un atbalsts tai joprojām ir zems, kavējot ražīguma pieaugumu. Pētniecības nozare ir ļoti sadrumstalota, tāpēc pētniecības un izstrādes finansējums ir pārāk izkliedēts. Publiskā un privātā sektora sadarbību kavē pašreizējā pētnieku karjeras novērtēšanas prakse. Ciešāka sadarbība starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem, jo īpaši jaunu uzņēmumu izdalīšana no jau esošiem uzņēmumiem, varētu paātrināt tehnoloģiju nodošanu un inovāciju izplatīšanu.

                  (22)

                  Covid-19 ierobežojošie pasākumi ir radījuši spriedzi piegādes ķēdēm, un daudzi uzņēmumi nav spējuši darboties, kā arī tiem trūkst likviditātes rezervju. Visvairāk ir skartas autobūves un pakalpojumu nozares. Par tirgus uzraudzības pasākumiem ir atbildīgas pārāk daudzas iestādes, un sadarbība un koordinācija nav optimāla. Pieteikumu skaits uz oficiālajām shēmām, kuru mērķis ir nodrošināt uzņēmumiem valsts garantijas, ātri tika pārsniegts. Pastāv iespējas uzlabot koordināciju un paātrināt procesus, lai novirzītu atbalstu uzņēmumiem. Dažas ieinteresētās personas uzskata, ka pasākumi, ko Čehijas iestādes pieņēmušas, lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi, ir birokrātiski un lēni ieviešami reālajā ekonomikā. Ir iespējams labāk analizēt datus, kas vajadzīgi, lai pieņemtu ātrus, uz informāciju balstītus un optimālus lēmumus par mērķtiecīgām ekonomikas atveseļošanas stratēģijām un pasākumiem. Kopumā strauji mainīgos tiesību aktus un sarežģītās administratīvās procedūras uzņēmējdarbības nozare uzskata par šķēršļiem investīcijām. Administratīvais slogs ir īpaši problemātisks jaunuzņēmumiem licenču un atļauju ziņā. Ilgas un sarežģītas būvniecības atļaujas iegūšanas procedūras ir būtisks šķērslis. Ierosinātie jaunie tiesību akti būvniecības jomā tiek kritizēti. Čehija ir viena no vismazāk attīstītajām dalībvalstīm digitālo publisko pakalpojumu izmantošanas ziņā. E-pārvaldes lietotāju skaits joprojām ir daudz zemāks par ES vidējo rādītāju. Valsts īsteno savu e-pārvaldes plānu. Kopš 2020. gada valstī ir jauna “digitālā konstitūcija”, kas vēlākais no 2025. gada dod tiesības saņemt gandrīz visus publiskos pakalpojumus elektroniski. Tomēr tikai salīdzinoši neliela daļa pašvaldību piedāvā tiešsaistes risinājumus. Parlaments pašlaik apspriež izmaiņas nodokļu kodeksā, kuru mērķis ir palielināt nodokļu sistēmas digitalizāciju, jo attiecībā uz dažiem nodokļiem elektroniskās iesniegšanas līmenis joprojām ir diezgan zems.

                  (23)

                  Čehijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā līdz ilgākā termiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

                  (24)

                  Čehijas publiskā sektora sniegums un valdības efektivitāte ir zemāka par ES vidējo rādītāju. Saskaņā ar starptautiskajiem rādītājiem tai ir salīdzinoši labi rezultāti attiecībā uz piekļuvi valdības informācijai politikas veidošanā. Tās rezultāti civildienesta profesionalitātes, valdības pārredzamības un korupcijas kontroles jomā ir sliktāki. Labāka stratēģiskā plānošana un starpministriju koordinācija, un mazāka sadrumstalotība vietējās pašvaldībās uzlabotu valsts pārvaldes efektivitāti. Iepirkuma sistēma ir uzlabojusies, bet var būt nepieciešama turpmāka pilnveidošana. Lai arī ir panākti nelieli uzlabojumi, korupcija joprojām satrauc uzņēmējus un var turpmāk kavēt saimniecisko darbību. Vēl nav pieņemti vairāki pretkorupcijas pasākumi, tostarp likumprojekti par lobēšanu un trauksmes cēlēju aizsardzību.

                  (25)

                  Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Čehija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

                  (26)

                  Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Čehijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Čehijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Čehijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

                  (27)

                  Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

            AR ŠO IESAKA Čehijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

                  1.

                  Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Nodrošināt veselības aprūpes sistēmas noturību, stiprināt veselības aprūpes darbinieku pieejamību, primāro aprūpi un aprūpes integrāciju, kā arī e-veselības pakalpojumu ieviešanu.

                  2.

                  Atbalstīt nodarbinātību, izmantojot aktīvu darba tirgus politiku, prasmju, tostarp digitālo prasmju, nodrošināšanu un piekļuvi digitālām mācībām.

                  3.

                  Atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, vairāk izmantojot finanšu instrumentus, lai nodrošinātu likviditātes atbalstu, samazinot administratīvo slogu un uzlabojot e-pārvaldi. Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Ievirzīt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz lieljaudas digitālo infrastruktūru un tehnoloģijām, tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, ilgtspējīgu transporta infrastruktūru, tostarp ogļu ieguves reģionos. Nodrošināt inovatīvu uzņēmumu piekļuvi finansējumam un uzlabot publiskā un privātā sektora sadarbību pētniecības un izstrādes jomā.

         Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            J. KLOECKNER

         (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

         (3)  OV C 301, 5.9.2019., 15. lpp.

         (4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

         (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

         (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

         (7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


title: Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Dānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2020. gada konverģences programmu 2020/C 282/04

text:
               26.8.2020

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 282/22

      PADOMES IETEIKUMS
      (2020. gada 20. jūlijs)
      par Dānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2020. gada konverģences programmu
      (2020/C 282/04)
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
      ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
      ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
      ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
      ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
      ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
      ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Komisija 2019. gada 17. decembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģiju, tādējādi uzsākot 2020. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pienācīgi ņēma vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pasludināja 2017. gada 17. novembrī. Komisija 2019. gada 17. decembrī uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1176/2011 (2) pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Dānija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

                  (2)

                  2020. gada ziņojums par Dāniju tika publicēts 2020. gada 26. februārī. Tajā bija izvērtēts, kā Dānija īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019. gada 9. jūlijā (3) (“2019. gada valstij adresētie ieteikumi”), turpmākie pasākumi, kas veikti pēc tai adresētajiem ieteikumiem, kuri pieņemti iepriekšējos gados, un Dānijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu.

                  (3)

                  2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija Covid-19 uzliesmojumu oficiāli pasludināja par pasaules mēroga pandēmiju. Tā ir nopietna sabiedrības veselības ārkārtas situācija, kas skar iedzīvotājus, sabiedrību kopumā un ekonomiku. Tā pakļauj valstu veselības sistēmas smagai spriedzei, rada traucējumus globālajās piegādes ķēdēs, izraisa svārstīgumu finanšu tirgos, rada patērētāju pieprasījuma satricinājumus un negatīvi ietekmē dažādas nozares. Tā apdraud cilvēku darbvietas un ienākumus, kā arī uzņēmumu darbību. Tā ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir nopietnas sekas Savienībā. Komisija 2020. gada 13. martā pieņēma paziņojumu, kurā aicināja koordinēt rīcību, reaģējot uz krīzi ekonomikā, un iesaistīt visus dalībniekus valstu un Savienības līmenī.

                  (4)

                  Vairākas dalībvalstis ir izsludinājušas ārkārtas stāvokli vai ieviesušas ārkārtas pasākumus. Ārkārtas pasākumiem vajadzētu būt stingri samērīgiem, nepieciešamiem, ar ierobežotu ilgumu un saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem. Uz tiem būtu jāattiecina demokrātiskā pārraudzība un iespēja tos neatkarīgi pārskatīt tiesā.

                  (5)

                  2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī vispārējā izņēmuma klauzula, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā, 6. panta 3. punktā, 9. panta 1. punktā un 10. panta 3. punktā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (4) 3. panta 5. punktā un 5. panta 2. punktā, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā 2020. gada 20. marta paziņojumā pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 pandēmijas dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai, un aicināja Padomi apstiprināt šo secinājumu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Viņi bija vienisprātis, ka nopietnā ekonomikas lejupslīde prasa apņēmīgu, vērienīgu un koordinētu atbildi. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

                  (6)

                  Ir jāturpina pasākumi, lai ierobežotu un kontrolētu Covid-19 pandēmijas izplatīšanos, stiprinātu valstu veselības sistēmu noturību, mazinātu pandēmijas sociālekonomiskās sekas, izmantojot atbalsta pasākumus uzņēmumiem un mājsaimniecībām, un nodrošinātu pienācīgus veselības un drošības apstākļus darbavietās nolūkā atsākt saimniecisko darbību. Savienībai būtu pilnībā jāizmanto dažādie tās rīcībā esošie instrumenti, lai atbalstītu dalībvalstu centienus minētajās jomās. Vienlaikus dalībvalstīm un Savienībai būtu jāstrādā kopā, lai sagatavotu pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu atgriešanos pie mūsu sabiedrību un ekonomiku normālas darbības un ilgtspējīgas izaugsmes, citstarp integrējot zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi un mācoties no krīzes laikā gūtās pieredzes.

                  (7)

                  Covid-19 krīze ir apliecinājusi, ka iekšējais tirgus ir pietiekami elastīgs, lai spētu pielāgoties ārkārtas situācijām. Tomēr, lai nodrošinātu ātru un vienmērīgu pāreju uz ekonomikas atveseļošanas posmu, preču un pakalpojumu brīvu apriti un darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, būtu jāatceļ tie ārkārtas pasākumi, kas kavē iekšējā tirgus normālu darbību, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami. Pašreizējā krīze rāda, ka veselības nozarē ir vajadzīgi krīžgatavības plāni. Starp svarīgākajiem elementiem plašāku krīžgatavības plānu izstrādē ir minamas uzlabotas iepirkuma stratēģijas, diversificētas piegādes ķēdes un būtiskāko materiālu stratēģiskās rezerves.

                  (8)

                  Savienības likumdevējs ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2020/460 (5) un (ES) 2020/558 (6) jau ir grozījis attiecīgos tiesiskos regulējumus, lai dalībvalstīm ļautu mobilizēt visus neizmantotos līdzekļus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem nolūkā novērst Covid-19 pandēmijas ārkārtējās sekas. Minētie grozījumi nodrošinās papildu elastīgumu, kā arī vienkāršotas un racionalizētas procedūras. Lai mazinātu spiedienu uz naudas plūsmu, dalībvalstis 2020.–2021. grāmatvedības gadā var arī izmantot 100 % līdzfinansējuma likmi no Savienības budžeta. Dānija tiek mudināta pilnībā izmantot šīs iespējas, lai palīdzētu visvairāk skartajām personām un nozarēm.

                  (9)

                  Dānija savu 2020. gada valsts reformu programmu iesniedza 2020. gada 7. maijā un 2020. gada konverģences programmu – 2020. gada 5. maijā. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

                  (10)

                  Uz Dāniju šobrīd attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa.

                  (11)

                  Valdība savā 2020. gada konverģences programmā plāno, ka nominālā bilance pasliktināsies no pārpalikuma 3,7 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā uz deficītu 8,0 % apmērā no IKP 2020. gadā. Paredzams, ka 2021. gadā deficīts samazināsies līdz 2,4 % no IKP. Vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2019. gadā bija samazinājusies līdz 33,2 % no IKP, taču saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu paredzams, ka 2020. gadā tā palielināsies līdz 40,7 %. Covid-19 pandēmijas dēļ makroekonomisko un fiskālo perspektīvu ietekmē liela nenoteiktība.

                  (12)

                  Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju – un atbilstoši saskaņotai Savienības mēroga pieejai –, Dānija ir laikus noteikusi budžeta pasākumus, lai palielinātu savas veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu minētie budžeta pasākumi sasniedz 4,9 % no IKP. Šie pasākumi ietver veselības aprūpes pakalpojumu stiprināšanu, pagaidu kompensāciju par uzņēmumu fiksētajām izmaksām, pagaidu atalgojuma kompensācijas shēmu un ārkārtas palīdzību grūtībās nonākušām nozarēm. Turklāt Dānija ir paziņojusi par pasākumiem, kuri, lai gan bez tiešas ietekmes uz budžetu, palīdzēs nodrošināt likviditātes atbalstu uzņēmumiem, un saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu prognozi tie sasniegs apmēram 15 % no IKP. Minētie pasākumi ietver iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļa maksājumu atlikšanu un aizdevumu garantijas (3,7 % no IKP). Salīdzinot ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, galvenā atšķirība ir tā, ka 2020. gada konverģences programmā ir iekļauti paredzamie nākotnes zaudējumi, kas izriet no valsts garantijām saistībā ar Covid-19 (0,5 % no IKP). Kopumā Dānijas veiktie pasākumi atbilst pamatnostādnēm, kas sniegtas Komisijas 2020. gada 13. marta paziņojumā. Minēto ārkārtas pasākumu un fiskālo atbalsta pasākumu pilnīga īstenošana, kam sekotu fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kad to ļaus ekonomikas apstākļi, palīdzēs saglabāt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā.

                  (13)

                  Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi ar nemainīgas politikas pieņēmumu, Dānijas vispārējās valdības budžeta bilance tiek prognozēta –7,2 % apmērā no IKP 2020. gadā un –2,3 % apmērā no IKP 2021. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2020. un 2021. gadā joprojām saglabāsies zem 60 %.

                  (14)

                  Komisija 2020. gada 20. maijā nāca klajā ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Līguma 126. panta 3. punktu, jo sagaidāms, ka Dānija 2020. gadā plāno pārkāpt deficīta robežvērtību, kas ir 3 % no IKP. Kopumā Komisijas analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/97 noteiktais deficīta kritērijs nav izpildīts.

                  (15)

                  Covid-19 pandēmija smagi skāra Dāniju 2020. gada pirmajā pusē, radot spiedienu uz veselības aprūpes sistēmu un ievērojami samazinot saimniecisko darbību dažās nozarēs. Dānija savlaicīgi īstenoja pasākumus, lai apturētu pandēmiju un stiprinātu veselības aprūpes sistēmu, tostarp īstenoja tālejošas iniciatīvas pandēmijas ekonomisko seku mazināšanai. Lai cīnītos ar ekonomikas lejupslīdi, tika veikti vairāki jaudīgi valdības un Centrālās bankas ekonomikas un finanšu pasākumi, tostarp tiešs atbalsts uzņēmumu fiksēto izmaksu un algu izdevumu daļējai segšanai, nodokļu atlikšana un likviditātes nodrošināšana bankām un uzņēmumiem, kredītu shēmas un citi monetārās politikas pasākumi. Izstrādājot un īstenojot šos pasākumus, jāņem vērā banku nozares noturība. Šie pasākumi efektīvi samazināja Covid-19 pandēmijas radīto ekonomisko satricinājumu, bet nenovērsa ievērojamu produkcijas samazinājumu, lielu skaitu bankrotu un maksātnespējas gadījumu un ievērojamu bezdarba un nabadzības riskam pakļauto personu skaita pieaugumu, arī starp neaizsargātām personām (piemēram, personām ar invaliditāti). Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi bezdarbs 2020. gadā mēreni pieaugs līdz apmēram 6,5 %, bet 2021. gadā samazināsies zem 6 % līmeņa.

                  (16)

                  Pašreizējā Covid-19 krīze izceļ to, ka Dānijai ir pastāvīgi jāstrādā pie tā, lai stiprinātu savas veselības aprūpes sistēmas noturību. Viens no jautājumiem, kas rada īpašas bažas, ir veselības aprūpes darbinieku trūkums un specializēto ārstu un māsu (īpaši māsu-anesteziologu) trūkums, piemēram, intensīvajā aprūpē. Izšķiroša nozīme ir nerimtīgiem centieniem risināt šo darbaspēka trūkumu. Īstermiņā Dānijai būtu jāstrādā pie tā, lai nodrošinātu, ka veselības aprūpes darbiniekiem ir pieejams kritiski svarīgs medicīniskais aprīkojums, tostarp individuālie aizsardzības līdzekļi. Notiek pētījumi ar mērķi rast ne tikai pretvīrusa ārstēšanu un vakcīnu, bet arī labāku un ātrāku testēšanu.

                  (17)

                  Lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu, būs svarīgi pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un veicināt privātās investīcijas, tostarp, veicot attiecīgas reformas. Dānijai ir labi rezultāti digitalizācijas jomā, par ko liecina Eiropas Komisijas digitalizācijas rezultātu pārskats. Tomēr, lai šo spēcīgo pozīciju saglabātu ilgtermiņā un nodrošinātu savu konkurētspēju un gūtu labumu no digitālās pārveides, Dānijai būs vajadzīgas investīcijas digitālajā infrastruktūrā, kā arī izglītībā, apmācībā un prasmju pilnveidē. Dānijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā tiek ziņots par būtiskām investīcijām, kas vajadzīgas, lai sekmīgi veiktu klimatisko pārkārtošanos un enerģētikas pārkārtošanu. Lielākās investīcijas ir vajadzīgas, lai uzstādītu jaunu atjaunojamās enerģijas jaudu, taču būtiskas investīciju vajadzības ir apzinātas arī mājsaimniecībām (energoefektivitāte un siltumenerģijas pārveide elektroenerģijā), ilgtspējīgam transportam, rūpniecībai, kā arī biogāzes un centralizētai siltumapgādei. Dānijas klimata politikas mērķi ir līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 70 % salīdzinājumā ar 1990. gadu un, vēlākais, līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti. Lai to atspoguļotu, būtu jāsāk samazināt enerģijas patēriņu, kas nozīmē, ka būs jāveic investīcijas, izmantojot visaptverošu pieeju un koncentrējoties uz nozarēm, kurās iespējams ietaupīt īpaši daudz enerģijas. Ekonomikas atveseļošanu no Covid-19 krīzes varētu veicināt, paātrināti veicot plānotās zaļās investīcijas un virzot vērienīgus vides, klimata, enerģētikas un infrastruktūras investīciju projektus, piemēram, mājokļu, atkrastes vēja enerģijas, energoapgādes savienojamības un dzelzceļa elektrifikācijas jomā. Transports ir Dānijas lielākais siltumnīcefekta gāzu emisiju avots, tāpēc turpmāka politikas rīcība šajā jomā ir īpaši aktuāla. Laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam paredzēto līdzekļu plānošana Taisnīgas pārkārtošanās fondam, kas aplūkots Komisijas priekšlikumā, varētu palīdzēt Dānijai risināt dažas no problēmām, ko rada pārkārtošanās uz klimatneitrālu ekonomiku, jo īpaši teritorijās, kas ietvertas 2020. gada ziņojuma par valsti D pielikumā. Tas ļautu Dānijai optimāli izmantot minēto fondu.

                  (18)

                  Kopumā izdevumi pētniecībai un izstrādei nav veicinājuši augstāku produktivitātes pieaugumu Dānijā. Trūkst integrētas inovācijas stratēģijas, kurā būtu skaidri noteikts, ko Dānija vēlas sasniegt globālajā inovācijas vidē. Pētniecības un inovācijas darbības joprojām ir koncentrētas nedaudzos lielos uzņēmumos un fondos un galvenokārt farmācijas un biotehnoloģijas nozarēs. Astoņi lielākie uzņēmumi veido gandrīz 40 % no kopējiem privātajiem pētniecības un izstrādes izdevumiem (salīdzinājumam – pasaules vidējais rādītājs ir 19 %). Kopējie pētniecības un izstrādes izdevumi joprojām ir lieli, bet to uzņēmumu kopējais skaits, kas nodarbojas ar pētniecību un izstrādi, kopš 2009. gada ir samazinājies, galvenokārt tāpēc, ka mazāki uzņēmumi pētniecībā un izstrādē neiesaistās. Produktu vai procesu inovācijas ir ieviesuši tikai 33 % no MVU. Tādēļ varētu būt vajadzīgi turpmāki politikas centieni paplašināt inovācijas bāzi ar mērķi iekļaut vairāk uzņēmumu. Lai apmierinātu mainīgās prasmju vajadzības laikposmā pēc Covid-19 pandēmijas, ņemot vērā arī nākotnes tehnoloģiskās pārmaiņas, ir vajadzīgas pastāvīgas investīcijas prasmju pilnveides un pārkvalificēšanās shēmās, tostarp ar pieaugušo izglītības palīdzību.

                  (19)

                  Dānija ir veikusi pasākumus, lai stiprinātu savu regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai. 2019. gadā tika pieņemti jauni tiesību akti, un valsts iestādes un regulatori sāka īstenot virkni pasākumu, lai stiprinātu Dānijas preventīvo regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai. Finanšu uzraudzības iestādei ir piešķirtas sankciju piemērošanas pilnvaras un lielāks budžets, lai uzlabotu savas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas uzraudzības spējas. Arī finanšu ziņu vākšanas vienība ir saņēmusi papildu personālu un finansējumu. Ir būtiski, lai uzlabotais nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējums tiktu īstenots efektīvā uzraudzībā un izpildē. Konkrēti, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas uzraudzības iestādei būs pilnībā jāīsteno uz riska novērtēšanu balstīta pieeja. Pēc finanšu ziņu vākšanas vienības spēju uzlabošanas tai būs jāpierāda, ka trūkumi, uz kuriem norādīts Dānijas Revīzijas palātas ziņojumā, ir pienācīgi novērsti.

                  (20)

                  Dānijai adresētie ieteikumi, kas izklāstīti šajā ieteikumā (“2020. gada valstij adresētie ieteikumi”), pievēršas Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes novēršanai un ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, taču 2019. gada valstij adresētie ieteikumi attiecās arī uz reformām, kuras ir būtiskas, lai risinātu strukturālās problēmas vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. 2019. gada valstij adresētie ieteikumi nav zaudējuši aktualitāti un arī turpmāk tiks pārraudzīti visā nākamā gada Eiropas pusgadā. Tas ietver 2019. gada valstij adresētos ieteikumus, kas skar ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku. Visi 2019. gada valstij adresētie ieteikumi būtu jāņem vērā kohēzijas politikas finansējuma stratēģiskajā plānošanā pēc 2020. gada, tostarp pašreizējās krīzes ietekmes mazināšanas pasākumos un izejas stratēģijās.

                  (21)

                  Eiropas pusgads nodrošina satvaru pastāvīgai ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinēšanai Savienībā un tādējādi var veicināt ekonomikas ilgtspēju. Dalībvalstis savās 2020. gada valsts reformu programmās ir izvērtējušas progresu, kas gūts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā. Nodrošinot 2020. gada valstij adresēto ieteikumu pilnīgu īstenošanu, Dānija sekmēs progresu IAM sasniegšanā un dos ieguldījumu kopīgos pūliņos nodrošināt konkurētspējīgu ilgtspēju Savienībā.

                  (22)

                  Komisija 2020. gada Eiropas pusgada kontekstā ir veikusi Dānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2020. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī novērtējusi 2020. gada konverģences programmu, 2020. gada valsts reformu programmu un to, kā īstenoti valstij adresētie ieteikumi, kas Dānijai adresēti iepriekšējos gados. Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Dānijā, bet arī to atbilstību Savienības noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.

                  (23)

                  Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi 2020. gada konverģences programmu, un tās atzinums (7) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā,

            AR ŠO IESAKA Dānijai 2020. un 2021. gadā rīkoties šādi.

                  1.

                  Ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret Covid-19 pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku ar mērķi panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot investīcijas. Uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību, tostarp, nodrošinot pietiekami daudz kritiski svarīga medicīniskā aprīkojuma un novēršot veselības aprūpes darbinieku trūkumu.

                  2.

                  Pasteidzināt labā sagatavotības stadijā esošo publisko investīciju projektu īstenošanu un rosināt privātās investīcijas, lai sekmētu ekonomikas atveseļošanu. Koncentrēt investīcijas uz zaļo pārkārtošanos un digitālo pāreju, jo īpaši uz tīru un efektīvu enerģijas ražošanu un izmantošanu, kā arī pētniecību un inovāciju. Atbalstīt integrētu inovācijas stratēģiju ar plašāku investīciju bāzi.

                  3.

                  Uzlabot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas uzraudzības efektivitāti un efektīvi īstenot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu.

         Briselē, 2020. gada 20. jūlijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētāja

            J. KLOECKNER

         (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

         (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

         (3)  OV C 301, 5.9.2019., 20. lpp.

         (4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

         (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/460 (2020. gada 30. marts), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 508/2014 attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas nepieciešami, lai piesaistītu investīcijas dalībvalstu veselības aprūpes sistēmās un citos to ekonomikas sektoros, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (Investīciju iniciatīva reaģēšanai uz koronavīrusu) (OV L 99, 31.3.2020., 5. lpp.).

         (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/558 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko Regulas (ES) Nr. 1301/2013 un (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz īpašiem pasākumiem, lai nodrošinātu ārkārtas elastību Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā, reaģējot uz Covid-19 uzliesmojumu (OV L 130, 24.4.2020., 1. lpp.).

         (7)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.