               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.6.2021
            COM(2021) 510 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS,
            ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2021. gada stabilitātes programmu
            {SWD(2021) 501 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS,

               ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2021. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

               tā kā:

               (1)2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas
                  2
                iedarbināšanu
                  3
               . Paziņojumā Komisija pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai. 2020. gada 23. martā dalībvalstu finanšu ministri piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējā izņēmuma klauzula ir dalībvalstīm nodrošinājusi krīzes pārvarēšanai vajadzīgo budžeta elastību. Tā ir atvieglojusi budžeta politikas koordinēšanu nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām katras dalībvalsts vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā. 2020. gada 17. septembrī Komisija savā gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā paziņoja, ka vispārējā izņēmuma klauzula būs piemērojama arī 2021. gadā
                  4
               .

               (2)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Francijai
                  5
               , ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Francijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas.

               (3)Padome ieteikumā par eurozonas ekonomikas politiku rosināja visām eurozonas dalībvalstīm 2021. gadā turpināt stimulējošu fiskālo politiku un pielāgot politikas pasākumus katras valsts konkrētajiem apstākļiem, gādājot, lai pasākumi ir savlaicīgi, pagaidu un mērķtiecīgi
                  6
               . Tad, kad epidemioloģiskie un ekonomiskie apstākļi to ļaus, ārkārtas pasākumi būtu pakāpeniski jāizbeidz, vienlaikus cenšoties novērst krīzes ietekmi uz sociālo jomu un darba tirgu. Būtu jāīsteno fiskālā politika, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Dalībvalstīm būtu jāveic reformas, ar kurām stiprina visiem pieejamu veselības aprūpes un sociālās aizsardzības sistēmu tvērumu, adekvātumu un ilgtspēju.

               (4)2020. gada 18. novembrī Komisija pieņēma atzinumus par eurozonas dalībvalstu 2021. gada budžeta plāna projektiem, pamatojoties uz fiskālo pasākumu kvalitatīvu novērtējumu. Komisija atzina, ka Francijas budžeta plāna projekts visumā atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumiem par fiskālo politiku un ka plānā ietverto pasākumu vairākums veicina ekonomisko aktivitāti būtiskas nenoteiktības apstākļos. Taču daži pasākumi, šķiet, nebija ne pagaidu, ne atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem.

               (5)Next Generation EU, kas ietver Atveseļošanas un noturības mehānismu, nodrošinās ilgtspējīgu, iekļaujošu un taisnīgu ekonomikas atveseļošanu. 2021. gada 19. februārī stājās spēkā Regula (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu
                  7
               . Mehānisms nodrošinās finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot ES finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmēs ekonomikas atveseļošanu, ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, it īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kā arī stiprinās tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Savukārt tas palīdzēs publiskajām finansēm atgūt labvēlīgāku stāvokli īstermiņā un sekmēs to ilgtspējas nostiprināšanu, izaugsmi un darbvietu izveidi vidējā termiņā un ilgtermiņā.

               (6)2021. gada 3. martā Komisija pieņēma paziņojumu, kurā sniegti orientējoši norādījumi attiecībā uz politiku ar mērķi atvieglot fiskālās politikas koordināciju un dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu
                  8
               . Vispārējai fiskālajai nostājai, ņemot vērā valstu budžetus un Atveseļošanas un noturības mehānismu, arī 2021. un 2022. gadā vajadzētu būt stimulējošai. Tajā pašā laikā, ņemot vērā prognozējamo pakāpenisko ekonomiskās aktivitātes normalizēšanos 2021. gada otrajā pusē, dalībvalstu fiskālajai politikai 2022. gadā būtu jākļūst diferencētākai. Dalībvalstīm savā fiskālajā politikā būtu jāņem vērā atveseļošanās stadija, fiskālā ilgtspēja un nepieciešamība samazināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības. Tā kā nepieciešams atbalstīt ilgtspējīgu atveseļošanos ES, dalībvalstīm ar zemu ilgtnespējas risku savs budžets būtu jāplāno tā, ka arī 2022. gadā tiek īstenota stimulējoša fiskālā politika, ņemot vērā Atveseļošanas un noturības mehānisma ietekmi. Dalībvalstīm, kuru parāda līmenis ir augsts, būtu jāīsteno piesardzīga fiskālā politika, vienlaikus saglabājot valsts finansētas investīcijas un izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu jaunus augstas kvalitātes investīciju projektus un strukturālās reformas. Arī pēc 2022. gada fiskālajā politikā būtu jāņem vērā atveseļošanās intensitāte, ekonomiskās nenoteiktības pakāpe un fiskālās ilgtspējas apsvērumi. Fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kas paredz arī atbalsta pasākumu pakāpenisku atcelšanu piemērotā brīdī, palīdzēs nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā.

               (7)Komisija 2021. gada 3. marta paziņojumā arī pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). 2. jūnijā Komisija, pamatojoties uz savu 2021. gada pavasara prognozi, atzina, ka ir izpildīti nosacījumi, lai 2022. gadā turpinātu piemērot vispārējo izņēmuma klauzulu un 2023. gadā to deaktivētu. Arī pēc vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanas tiks ņemta vērā valstu konkrētā situācija
                  9
               .

               (8)Francija 2021. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2021. gada stabilitātes programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantu.

               (9)Pēc Eurostat validētajiem datiem, 2020. gadā Francijas vispārējās valdības budžeta deficīts bija 9,2 % no IKP un vispārējās valdības parāds palielinājās līdz 115,7 % no IKP. Gada izmaiņas budžeta primārajā bilancē bija –6,2 % no IKP, ieskaitot ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 3,3 % apmērā un automātisko stabilizatoru iedarbību. Francija uzņēmumiem un mājsaimniecībām turklāt sniedza likviditātes atbalstu (piemēram, garantiju un nodokļu atliktas samaksas pasākumu veidā, kam nav tiešas un tūlītējas ietekmes uz budžetu), kas atbilstoši aplēsēm bija 17,4 % no IKP.

               2021. gada 2. jūnijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā ir aplūkots Francijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, turklāt vispārējās valdības parāds pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 60 % no IKP, un nebija sarucis pietiekami strauji. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts un parāda kritērijs nav ievērots.

               (10)Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2021. un 2022. gadu ir piesardzīgs. Stabilitātes programmā prognozēts, ka IKP pieaugums būs 5 % un 4 % attiecīgi 2021. un 2022. gadā, savukārt Komisija paredz, ka IKP šajos pašos gados palielināsies par attiecīgi 5,7 % un 4,2 %. Attiecībā uz 2021. gadu Komisijas prognozētā lielāka izaugsme ir skaidrojama ar  iekšzemes un neto eksporta lielāku ietekmi uz izaugsmi, nekā paredzēts programmā. Konkrētāk, Komisija paredz mazāk dinamisku privāto patēriņu, savukārt paredzams, ka investīcijas un eksports palielināsies straujāk nekā stabilitātes programmā paredzētajā makroekonomikas scenārijā. Attiecībā uz 2022. gadu Komisijas prognozētā lielāka izaugsme galvenokārt ir skaidrojama ar neto eksporta lielāku ietekmi uz izaugsmi, savukārt iekšzemes pieprasījuma kopējā ietekme kopumā ir līdzīga programmā paredzētajai.

               (11)Valdība 2021. gada stabilitātes programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts samazināsies no 9,2 % no IKP 2020. gadā līdz 9,0 % no IKP 2021. gadā un parāda attiecība 2021. gadā, paredzams, palielināsies līdz 117,8 % no IKP. Saskaņā ar minēto programmu izmaiņas budžeta primārajā bilancē, salīdzinot ar pirmskrīzes līmeni (2019. gadu), 2021. gadā tiek paredzētas –6,2 % apmērā no IKP, kas atspoguļo ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 4,0 % apmērā no IKP un automātisko stabilizatoru iedarbību. Šie prognozētie rādītāji atbilst Komisijas 2021. gada pavasara prognozei.

               (12)Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un tās izraisīto ekonomikas lejupslīdi, Francija ir noteikusi budžeta pasākumus, lai stiprinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un nozarēm. Šī enerģiskā politiskā reakcija mīkstināja IKP sarukumu, tādējādi iegrožojot valsts budžeta deficīta un valsts parāda pieaugumu. Ar fiskālajiem pasākumiem būtu maksimāli jāveicina ekonomikas atveseļošanās, neapdraudot turpmākās fiskālās trajektorijas. Tāpēc būtu jāizvairās no tā, ka pasākumi rada pastāvīgu slogu publiskajām finansēm. Ja dalībvalstis ievieš pastāvīgus pasākumus, tām šie pasākumi būtu pienācīgi jāfinansē, lai nodrošinātu budžeta neitralitāti vidējā termiņā.  Francijas 2020. un 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Daži no valdības 2020. un 2021. gadā noteiktajiem un 2022. gadam pieteiktajiem diskrecionārajiem pasākumiem, šķiet, nav ne pagaidu, ne atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tiek lēsts, ka pēc Komisijas prognozes perioda 2023. gadā šo pagaidu raksturam neatbilstošo pasākumu atlikusī ietekme būs aptuveni 1 % no IKP, un to galvenokārt veidos ražošanas nodokļu pastāvīgs samazinājums, civildienesta ierēdņu algu pieaugums, galvenokārt veselības aprūpes sistēmā, kā arī kapitāla pārvedumi. Šie pagaidu raksturam neatbilstošie pasākumi ietver arī investīcijas aptuveni 0,1 % apmērā no IKP, kas, paredzams, veicinās vidēja termiņa potenciālo izaugsmi un tādējādi arī ilgtspēju.

               (13)2021. gada stabilitātes programmā ir pieņemts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām finansējamās investīcijas un reformas atbilst 0,7 % no IKP 2021. gadā un 0,9 % – no 2022. gada. Komisijas pavasara prognozē aplēstās dotācijas 0,8 % un 0,4 % apmērā no IKP attiecīgi 2021. un 2022. gadā ir iekļautas budžeta prognozēs.

               (14)Regulā (EK) Nr. 1466/97 noteiktie fiskālās korekcijas rādītāji ir jāskata pašreizējo apstākļu kontekstā. Pirmkārt, pastāv ievērojama nenoteiktība attiecībā uz izlaides starpības aplēsēm. Otrkārt, fiskālajai politikai jābūt gatavai strauji pielāgoties pandēmijas attīstībai, pēc veselības risku mazināšanās pārorientējoties no ārkārtas palīdzības uz mērķtiecīgāk ievirzītiem pasākumiem. Treškārt, pašreizējam kontekstam ir raksturīgi būtiski politikas pasākumi ekonomiskās aktivitātes atbalstam. Ņemot vērā apjomīgos pārvedumus no ES budžeta (piemēram, no Atveseļošanas un noturības mehānisma), noteiktie rādītāji visā pilnībā neatspoguļo fiskālās politikas stimulējošo iedarbību uz ekonomiku. Šo iemeslu dēļ strukturālā bilance pašreizējos apstākļos nešķiet piemērots kritērijs. Izdevumu kritērijs savukārt ir jāpielāgo
                  10
               , un tajā jāiestrādā papildu informācija, lai varētu pilnībā novērtēt fiskālās politikas ievirzi.

               Pirmkārt, ievērojot līdzīgu pieeju kā 2021. gada budžeta plāna projektu novērtēšanā, pagaidu ārkārtas pasākumi nav iekļauti izdevumu agregātā. Šie ar krīzi saistītie pagaidu ārkārtas pasākumi atbalsta veselības aprūpes sistēmas un kompensē darba ņēmējiem un uzņēmumiem ieņēmumu zudumu, kas radies epidemioloģisko ierobežojumu un piegādes ķēdes traucējumu dēļ; publiskās iestādes tos atcels, kad sabiedrības veselības un ekonomiskā situācija būs atgriezusies parastajās sliedēs.

               Otrkārt, lai novērtētu vispārējo fiskālo nostāju pašreizējos apstākļos, attiecīgajā izdevumu agregātā būtu jāiekļauj apjomīgie pārvedumi no ES budžeta (piemēram, no Atveseļošanas un noturības mehānisma).

               Tāpēc fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), ieskaitot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu dotācijām finansētos izdevumus.

               Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju analīzes mērķis ir arī novērtēt, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanos, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Šā iemesla dēļ īpaša uzmanība tiek pievērsta valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem un investīcijām.

               (15)Francija 2021. gada stabilitātes programmā plāno, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā samazināsies līdz 5,3 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka tiks izbeigti 2020. un 2021. gadā veiktie pagaidu atbalsta pasākumi. Plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 116,3 % no IKP. Lai gan parāda rādītāji atbilst Komisijas 2021. gada pavasara prognozei, deficīta rādītāji pārsniedz Komisijas prognozi, galvenokārt tāpēc, ka Komisija 2021. gadā prognozē mazāku deficītu un programmā ir paredzēts nedaudz nelabvēlīgāks makroekonomiskais scenārijs.

               Balstoties uz Komisijas prognozi, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja, kāda tā definēta iepriekš – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu 2022. gadā –, būs neitrāla
                  11
               . Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme samazināsies par 0,3 procentpunktiem no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.
                  12
                Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP.

               (16)Īpaši svarīgi ir tas, kāda ir dalībvalstu budžeta pasākumu kvalitāte. Fiskālās strukturālās reformas, kuru mērķis ir uzlabot valstu budžeta struktūru, var atbalstīt potenciālo izaugsmi, radīt tik nepieciešamo fiskālo telpu un palīdzēt nodrošināt fiskālo ilgtspēju ilgākā termiņā, tostarp ņemot vērā klimata pārmaiņas un problēmas veselības jomā. Attiecībā uz ieņēmumiem Covid-19 krīze ir apstiprinājusi reformu lielo lomu efektīvākas un taisnīgākas publisko ieņēmumu sistēmas veidošanā. Attiecībā uz izdevumiem tā vēl vairāk ir izcēlusi to, ka vajadzīgas lielākas un kvalitatīvākas ilgtspējīgas un izaugsmi veicinošas investīcijas, kas palīdz sasniegt tādus mērķus kā izaugsmes potenciāla vairošana, ekonomiskā un sociālā noturība un zaļā un digitālā pārkārtošanās. Atveseļošanas un noturības plāni ļaus uzlabot valstu budžeta struktūru.

               (17)Saskaņā ar programmas vidēja termiņa budžeta plāniem tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts no 4,4 % no IKP 2023. gadā samazināsies līdz 3,9 % no IKP 2024. gadā, 3,5 % no IKP 2025. gadā un 3,2 % no IKP 2026. gadā. Plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts vairs nepārsniegs 3 % no IKP 2027. gadā; tas būs 2,8 % no IKP.

               Balstoties uz programmu, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu – 2023. un 2024. gadā būs vidēji 0,4 % no IKP. Programmā nav iekļauta informācija, kas nepieciešama, lai aplēstu ES finansēto izdevumu, valsts finansēto investīciju un valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ietekmi uz vispārējo fiskālo nostāju.

               Pašreizējā 10 gadu vidējās nominālās potenciālās izaugsmes aplēse ir 2,25 %
                  13
               . Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas Atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt Francijas potenciālo izaugsmi.

               (18)Plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 117,2 % no IKP 2023. gadā līdz 118,0 % 2024. gadā un līdz 118,3 % 2025. gadā, un pēc tam tā samazināsies līdz 118,2 % un 117,7 % no IKP attiecīgi 2026. un 2027. gadā. Ņemot vērā augsto valsts parāda attiecību pret IKP, kurai laika gaitā prognozējama tikai pakāpeniska samazināšanās, tiek uzskatīts, ka Francija vidējā termiņā saskaras ar augstiem fiskālās ilgtnespējas riskiem, kā liecina pēdējā parāda atmaksājamības analīze
                  14
               .

               (19)Ņemot vērā pašlaik vēl ārkārtīgi augsto nenoteiktības līmeni, fiskālās politikas norādēm ir galvenokārt kvalitatīvs raksturs. 2022. gadā, ja nenoteiktība būs pietiekami samazinājusies, tiks sniegtas precīzākas kvantitatīvās norādes.

               Padome ir novērtējusi Francijas 2021. gada stabilitātes programmu un to, kā īstenots Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikums,

               AR ŠO IESAKA FRANCIJAI:

               1.2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, vienlaikus īstenojot piesardzīgu fiskālo politiku. Saglabāt valsts finansētās investīcijas.

               2.Kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā. Vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

               3.Lai nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanu, īpašu uzmanību pievērst publisko finanšu struktūrai gan budžeta ieņēmumos, gan izdevumos, un budžeta pasākumu kvalitātei. Prioritāri veikt ilgtspējīgas un izaugsmi veicinošas investīcijas, jo īpaši atbalstot zaļo un digitālo pārkārtošanos. Prioritāri īstenot fiskālās strukturālās reformas, kas palīdzēs nodrošināt finansējumu valsts politikas prioritātēm un sekmēs publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, tostarp stiprinot visiem pieejamu veselības un sociālās aizsardzības sistēmu tvērumu, adekvātumu un ilgtspēju.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordinēšanu nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā.

                     (3)

                        Komisijas paziņojums Padomei par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu (Briselē, 20.3.2020., COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Komisijas paziņojums “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (Briselē, 17.9.2020., COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Francijas valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2020. gada stabilitātes programmu (OV C 282, 26.8.2020., 62. lpp.).

                     (6)

                        Pēc apstiprināšanas Eiropadomē tas vēl galīgi jāpieņem Padomē. Eurogrupā 2020. gada 16. decembrī saskaņotais teksts ir pieejams šeit: https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14356-2020-INIT/lv/pdf

                     (7)

                     OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

                     (8)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” (Briselē, 3.3.2021., COM(2021) 105 final).

                     (9)

                        Komisijas paziņojums "Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā: pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku” (Briselē, 2.6.2021, COM(2021) 500 final).

                     (10)

                        Konkrētāk, investīciju izlīdzināšana četru gadu periodā, kas izmantota izdevumu kritērijā, neļauj pienācīgi novērtēt fiskālo atbalstu, ko valsts finansētās investīcijas nodrošina ekonomikas atveseļošanai.

                     (11)

                        Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

                     (12)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme.

                     (13)

                        Komisijas aplēse pēc vispārpieņemtās metodikas.

                     (14)

                        Sk. Komisijas dienestu darba dokumentu Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.6.2021
            COM(2021) 503 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS,
            ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2021. gada konverģences programmu
            {SWD(2021) 501 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS,

               ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2021. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

               tā kā:

               (1)2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas
                  2
                iedarbināšanu
                  3
               . Paziņojumā Komisija pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai. 2020. gada 23. martā dalībvalstu finanšu ministri piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējā izņēmuma klauzula ir dalībvalstīm nodrošinājusi krīzes pārvarēšanai vajadzīgo budžeta elastību. Tā ir atvieglojusi budžeta politikas koordinēšanu nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām katras dalībvalsts vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā. 2020. gada 17. septembrī Komisija savā gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā paziņoja, ka vispārējā izņēmuma klauzula būs piemērojama arī 2021. gadā
                  4
               .

               (2)Padome 2020. gada 20. jūlijā ieteica Čehijai
                  5
               , ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, spēcinātu ekonomiku un atbalstītu turpmāko atveseļošanos. Tā arī ieteica Čehijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kas ļaus panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju un vienlaikus veicinās investīcijas.

               (3)Next Generation EU, kas ietver Atveseļošanas un noturības mehānismu, nodrošinās ilgtspējīgu, iekļaujošu un taisnīgu ekonomikas atveseļošanu. 2021. gada 19. februārī stājās spēkā Regula (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu
                  6
               . Mehānisms nodrošinās finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot ES finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmēs ekonomikas atveseļošanu, ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, it īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kā arī stiprinās tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Savukārt tas palīdzēs publiskajām finansēm atgūt labvēlīgāku stāvokli īstermiņā un sekmēs to ilgtspējas nostiprināšanu, izaugsmi un darbvietu izveidi vidējā termiņā un ilgtermiņā.

               (4)2021. gada 3. martā Komisija pieņēma paziņojumu, kurā sniegti orientējoši norādījumi attiecībā uz politiku ar mērķi atvieglot fiskālās politikas koordināciju un dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu
                  7
               . Vispārējai fiskālajai nostājai, ņemot vērā valstu budžetus un Atveseļošanas un noturības mehānismu, arī 2021. un 2022. gadā vajadzētu būt stimulējošai. Tajā pašā laikā, ņemot vērā prognozējamo pakāpenisko ekonomiskās aktivitātes normalizēšanos 2021. gada otrajā pusē, dalībvalstu fiskālajai politikai 2022. gadā būtu jākļūst diferencētākai. Dalībvalstīm savā fiskālajā politikā būtu jāņem vērā atveseļošanās stadija, fiskālā ilgtspēja un nepieciešamība samazināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības. Tā kā nepieciešams atbalstīt ilgtspējīgu atveseļošanos ES, dalībvalstīm ar zemu ilgtnespējas risku savs budžets būtu jāplāno tā, ka arī 2022. gadā tiek īstenota stimulējoša fiskālā politika, ņemot vērā Atveseļošanas un noturības mehānisma ietekmi. Dalībvalstīm, kuru parāda līmenis ir augsts, būtu jāīsteno piesardzīga fiskālā politika, vienlaikus saglabājot valsts finansētas investīcijas un izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu jaunus augstas kvalitātes investīciju projektus un strukturālās reformas. Arī pēc 2022. gada fiskālajā politikā būtu jāņem vērā atveseļošanās intensitāte, ekonomiskās nenoteiktības pakāpe un fiskālās ilgtspējas apsvērumi. Fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kas paredz arī atbalsta pasākumu pakāpenisku atcelšanu piemērotā brīdī, palīdzēs nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā.

               (5)Komisija 2021. gada 3. marta paziņojumā arī pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). 2. jūnijā Komisija, pamatojoties uz savu 2021. gada pavasara prognozi, atzina, ka ir izpildīti nosacījumi, lai 2022. gadā turpinātu piemērot vispārējo izņēmuma klauzulu un 2023. gadā to deaktivētu. Arī pēc vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanas tiks ņemta vērā valstu konkrētā situācija
                  8
               .

               (6)Čehija 2021. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2021. gada konverģences programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantu.

               (7)Pēc Eurostat validētajiem datiem, 2020. gadā Čehijas vispārējās valdības budžeta deficīts bija 6,2 % no IKP un vispārējās valdības parāds palielinājās līdz 38,1 % no IKP. gada izmaiņas budžeta primārajā bilancē bija -6,4 % no IKP, ieskaitot ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 4,6 % apmērā un automātisko stabilizatoru iedarbību. Čehija uzņēmumiem un mājsaimniecībām turklāt sniedza likviditātes atbalstu (piemēram, garantiju un atliktas nodokļu samaksas veidā, kam nav tiešas un tūlītējas ietekmes uz budžetu), kas atbilstoši aplēsēm bija 6,2 % no IKP.

               2021. gada 2. jūnijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā ir aplūkots Čehijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts.

               (8)Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2021. gadu ir reālistisks un par 2022. gadu – piesardzīgs. Komisijas prognoze 2021. gadam attiecībā uz reālā IKP pieaugumu ir nedaudz optimistiskāka (3,4 % salīdzinājumā ar konverģences programmā prognozēto 3,1 %) un 2022. gadam – optimistiskāka (4,4 % salīdzinājumā ar 3,7 % konverģences programmā), jo Komisija 2021. gadā prognozē lielāku privātā patēriņa pieaugumu un 2022. gadā lielāku bruto pamatkapitāla veidošanu.

               (9)Valdība 2021. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies no 6,2 % no IKP 2020. gadā līdz 8,8 % no IKP 2021. gadā un parāda attiecība 2021. gadā, paredzams, palielināsies līdz 44,8 % no IKP. Saskaņā ar minēto programmu izmaiņas budžeta primārajā bilancē, salīdzinot ar pirmskrīzes līmeni (2019. gadu), 2021. gadā tiek paredzētas -9,0 % apmērā no IKP, kas atspoguļo ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 6,5 % apmērā no IKP un automātisko stabilizatoru iedarbību. Šie prognozētie rādītāji atbilst Komisijas 2021. gada pavasara prognozei.

               (10)Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un tās izraisīto ekonomikas lejupslīdi, Čehija ir noteikusi budžeta pasākumus, lai stiprinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un nozarēm. Šī enerģiskā politiskā reakcija mīkstināja IKP sarukumu, tādējādi iegrožojot valsts budžeta deficīta un valsts parāda pieaugumu. Ar fiskālajiem pasākumiem būtu maksimāli jāveicina ekonomikas atveseļošanās, neapdraudot turpmākās fiskālās trajektorijas. Tāpēc būtu jāizvairās no tā, ka pasākumi rada pastāvīgu slogu publiskajām finansēm. Ja dalībvalstis ievieš pastāvīgus pasākumus, tām šie pasākumi būtu pienācīgi jāfinansē, lai nodrošinātu budžeta neitralitāti vidējā termiņā. Čehijas 2020. un 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Daži no valdības 2020. un 2021. gadā noteiktajiem diskrecionārajiem pasākumiem, šķiet, nav ne pagaidu, ne atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tiek lēsts, ka pēc Komisijas prognozes perioda 2023. gadā šo pagaidu raksturam neatbilstošo pasākumu atlikusī ietekme būs aptuveni 2 % no IKP, un to galvenokārt veido samazinājumi ieņēmumos no iedzīvotāju ienākuma nodokļa ar ietekmi 1,9 % apmērā no IKP.

               (11)2021. gada konverģences programmā ir pieņemts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām finansējamās investīcijas un reformas atbilst 0,3 % no IKP 2021. gadā, 0,7 % no IKP – 2022. gadā un 0,7 % no IKP – 2023. gadā. Komisijas pavasara prognozē šīs dotācijas ir iekļautas budžeta prognozēs.

               (12)Regulā (EK) Nr. 1466/97 noteiktie fiskālās korekcijas rādītāji ir jāskata pašreizējo apstākļu kontekstā. Pirmkārt, pastāv ievērojama nenoteiktība attiecībā uz izlaides starpības aplēsēm. Otrkārt, fiskālajai politikai jābūt gatavai strauji pielāgoties pandēmijas attīstībai, pēc veselības risku mazināšanās pārorientējoties no ārkārtas palīdzības uz mērķtiecīgāk ievirzītiem pasākumiem. Treškārt, pašreizējam kontekstam ir raksturīgi būtiski politikas pasākumi ekonomiskās aktivitātes atbalstam. Ņemot vērā apjomīgos pārvedumus no ES budžeta (piemēram, no Atveseļošanas un noturības mehānisma), noteiktie rādītāji visā pilnībā neatspoguļo fiskālās politikas stimulējošo iedarbību uz ekonomiku. Šo iemeslu dēļ strukturālā bilance pašreizējos apstākļos nešķiet piemērots kritērijs. Izdevumu kritērijs savukārt ir jāpielāgo
                  9
               , un tajā jāiestrādā papildu informācija, lai varētu pilnībā novērtēt fiskālās politikas ievirzi.

               Pirmkārt, ievērojot līdzīgu pieeju kā 2021. gada budžeta plāna projektu novērtēšanā, pagaidu ārkārtas pasākumi nav iekļauti izdevumu agregātā. Šie ar krīzi saistītie pagaidu ārkārtas pasākumi atbalsta veselības aprūpes sistēmas un kompensē darba ņēmējiem un uzņēmumiem ieņēmumu zudumu, kas radies epidemioloģisko ierobežojumu un piegādes ķēdes traucējumu dēļ; publiskās iestādes tos atcels, kad sabiedrības veselības un ekonomiskā situācija būs atkal normalizējusies.

               Otrkārt, lai novērtētu vispārējo fiskālo nostāju pašreizējos apstākļos, attiecīgajā izdevumu agregātā būtu jāiekļauj apjomīgie pārvedumi no ES budžeta (piemēram, no Atveseļošanas un noturības mehānisma).

               Tāpēc fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izslēdzot ar krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), ieskaitot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu dotācijām finansētos izdevumus.

               Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju analīzes mērķis ir arī novērtēt, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanos, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Šā iemesla dēļ īpaša uzmanība tiek pievērsta valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem un investīcijām.

               (13)Čehija 2021. gada konverģences programmā plāno, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā samazināsies līdz 5,9 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka netiks turpināti 2020. un 2021. gadā pieņemtie pagaidu atbalsta pasākumi, un ekonomikas atveseļošanas dēļ. Plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 48,2 % no IKP. Šie prognozētie rādītāji atbilst Komisijas 2021. gada pavasara prognozei.

               Balstoties uz Komisijas prognozi, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja, kāda tā definēta iepriekš – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu 2022. gadā –, būs 0,2 % no IKP
                  10
               . Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme palielināsies par 0,5 procentpunktiem no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP
                  11
               . Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs neitrāla ietekme.

               (14)Īpaši svarīgi ir tas, kāda ir dalībvalstu budžeta pasākumu kvalitāte. Fiskālās strukturālās reformas, kuru mērķis ir uzlabot valstu budžeta struktūru, var atbalstīt potenciālo izaugsmi, radīt tik nepieciešamo fiskālo telpu un palīdzēt nodrošināt fiskālo ilgtspēju ilgākā termiņā, tostarp ņemot vērā klimata pārmaiņas un problēmas veselības jomā. Attiecībā uz ieņēmumiem Covid-19 krīze ir apstiprinājusi reformu lielo lomu efektīvākas un taisnīgākas publisko ieņēmumu sistēmas veidošanā. Attiecībā uz izdevumiem ir vēl jo vairāk vajadzīgas lielākas un kvalitatīvākas ilgtspējīgas un izaugsmi veicinošas investīcijas, kas palīdz sasniegt tādus mērķus kā izaugsmes potenciāla vairošana, ekonomiskā un sociālā noturība un zaļā un digitālā pārkārtošanās. Atveseļošanas un noturības plāni ļaus uzlabot valstu budžeta struktūru.

               (15)Saskaņā ar programmas vidēja termiņa budžeta plāniem tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts no 5,4 % no IKP 2023. gadā samazināsies līdz 5,2 % no IKP 2024. gadā. Nav plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts atgriezīsies zem 3 % no IKP šīs programmas darbības laikā.

               Balstoties uz programmu, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu – 2023. un 2024. gadā būs vidēji +1,2 % no IKP. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme samazināsies par 0,3 procentpunktiem no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP
                  12
               . Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,8 procentpunktiem no IKP.

               Pašreizējā 10 gadu vidējās nominālās potenciālās izaugsmes aplēse ir 4,25 %
                  13
               . Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas Atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt Čehijas potenciālo izaugsmi.

               (16)Saskaņā ar konverģences programmu tiek plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielināsies no 51,5 % no IKP 2023. gadā līdz 54,6 % no IKP 2024. gadā. Tiek uzskatīts, ka Čehija vidējā termiņā saskaras ar vidējiem fiskālās ilgtnespējas riskiem, kā liecina pēdējā parāda atmaksājamības analīze
                  14
               .

               (17)Ņemot vērā pašlaik vēl ārkārtīgi augsto nenoteiktības līmeni, fiskālās politikas norādēm ir galvenokārt kvalitatīvs raksturs. 2022. gadā, ja nenoteiktība būs pietiekami samazinājusies, tiks sniegtas precīzākas kvantitatīvās norādes par turpmākajiem gadiem.

               Padome ir novērtējusi Čehijas 2021. gada konverģences programmu un to, kā īstenots Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikums,

               AR ŠO IESAKA ČEHIJAI:

               1.2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

               2.Kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā. Vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

               3.Lai nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanu, īpašu uzmanību pievērst publisko finanšu struktūrai gan budžeta ieņēmumos, gan izdevumos, un budžeta pasākumu kvalitātei. Prioritāri veikt ilgtspējīgas un izaugsmi veicinošas investīcijas, jo īpaši atbalstot zaļo un digitālo pārkārtošanos. Prioritāri īstenot fiskālās strukturālās reformas, kas palīdzēs nodrošināt finansējumu valsts politikas prioritātēm un sekmēs publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, tostarp stiprinot visiem pieejamu veselības un sociālās aizsardzības sistēmu tvērumu, adekvātumu un ilgtspēju.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordinēšanu nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā.

                     (3)

                        Komisijas paziņojums Padomei par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu (Briselē, 20.3.2020., COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Komisijas paziņojums “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (Briselē, 17.9.2020., COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Čehijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Čehijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282, 26.8.2020., 15. lpp.).

                     (6)

                     OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

                     (7)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” (Briselē, 3.3.2021., COM(2021) 105 final).

                     (8)

                        Komisijas paziņojums “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā: pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku” (Briselē, 2.6.2021., COM(2021) 500 final).

                     (9)

                        Konkrētāk, investīciju izlīdzināšana četru gadu periodā, kas izmantota izdevumu kritērijā, neļauj pienācīgi novērtēt fiskālo atbalstu, ko valsts finansētās investīcijas nodrošina ekonomikas atveseļošanai.

                     (10)

                        Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

                     (11)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme.

                     (12)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme.

                     (13)

                        Komisijas aplēse pēc vispārpieņemtās metodikas.

                     (14)

                        Sk. Komisijas dienestu darba dokumentu Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.6.2021
            COM(2021) 504 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS,
            ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2021. gada konverģences programmu
            {SWD(2021) 501 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS,

               ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2021. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

               tā kā:

               (1)2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas
                  2
                iedarbināšanu
                  3
               . Paziņojumā Komisija pauda viedokli, ka, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir izpildīti nosacījumi vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanai. 2020. gada 23. martā dalībvalstu finanšu ministri piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējā izņēmuma klauzula ir dalībvalstīm nodrošinājusi krīzes pārvarēšanai vajadzīgo budžeta elastību. Tā ir atvieglojusi budžeta politikas koordinēšanu nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām katras dalībvalsts vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā. 2020. gada 17. septembrī Komisija savā gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijā paziņoja, ka vispārējā izņēmuma klauzula būs piemērojama arī 2021. gadā
                  4
               .

               (2)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Dānijai
                  5
               , ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Dānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas.

               (3)Next Generation EU, kas ietver Atveseļošanas un noturības mehānismu, nodrošinās ilgtspējīgu, iekļaujošu un taisnīgu ekonomikas atveseļošanu. 2021. gada 19. februārī stājās spēkā Regula (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu
                  6
               . Mehānisms nodrošinās finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot ES finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmēs ekonomikas atveseļošanu, ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, it īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, kā arī stiprinās tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Savukārt tas palīdzēs publiskajām finansēm atgūt labvēlīgāku stāvokli īstermiņā un sekmēs to ilgtspējas nostiprināšanu, izaugsmi un darbvietu izveidi vidējā termiņā un ilgtermiņā.

               (4)2021. gada 3. martā Komisija pieņēma paziņojumu, kurā sniegti orientējoši norādījumi attiecībā uz politiku ar mērķi atvieglot fiskālās politikas koordināciju un dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu
                  7
               . Vispārējai fiskālajai nostājai, ņemot vērā valstu budžetus un Atveseļošanas un noturības mehānismu, arī 2021. un 2022. gadā vajadzētu būt stimulējošai. Tajā pašā laikā, ņemot vērā prognozējamo pakāpenisko ekonomiskās aktivitātes normalizēšanos 2021. gada otrajā pusē, dalībvalstu fiskālajai politikai 2022. gadā būtu jākļūst diferencētākai. Dalībvalstīm savā fiskālajā politikā būtu jāņem vērā atveseļošanās stadija, fiskālā ilgtspēja un nepieciešamība samazināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības. Tā kā nepieciešams atbalstīt ilgtspējīgu atveseļošanos ES, dalībvalstīm ar zemu ilgtnespējas risku savs budžets būtu jāplāno tā, ka arī 2022. gadā tiek īstenota stimulējoša fiskālā politika, ņemot vērā Atveseļošanas un noturības mehānisma ietekmi. Dalībvalstīm, kuru parāda līmenis ir augsts, būtu jāīsteno piesardzīga fiskālā politika, vienlaikus saglabājot valsts finansētas investīcijas un izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu jaunus augstas kvalitātes investīciju projektus un strukturālās reformas. Arī pēc 2022. gada fiskālajā politikā būtu jāņem vērā atveseļošanās intensitāte, ekonomiskās nenoteiktības pakāpe un fiskālās ilgtspējas apsvērumi. Fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, kas paredz arī atbalsta pasākumu pakāpenisku atcelšanu piemērotā brīdī, palīdzēs nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā.

               (5)Komisija 2021. gada 3. marta paziņojumā arī pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). 2. jūnijā Komisija, pamatojoties uz savu 2021. gada pavasara prognozi, atzina, ka ir izpildīti nosacījumi, lai 2022. gadā turpinātu piemērot vispārējo izņēmuma klauzulu un 2023. gadā to deaktivētu. Arī pēc vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanas tiks ņemta vērā valstu konkrētā situācija
                  8
               .

               (6)Dānija 2021. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2021. gada konverģences programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 8. pantu.

               (7)Pēc Eurostat validētajiem datiem, 2020. gadā Dānijas vispārējās valdības budžeta deficīts bija 1,1 % no IKP un vispārējās valdības parāds palielinājās līdz 42,2 % no IKP. Gada izmaiņas budžeta primārajā bilancē bija 5,1 % no IKP, ieskaitot ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 2,8 % apmērā no IKP un automātisko stabilizatoru iedarbību. Dānija uzņēmumiem un mājsaimniecībām turklāt sniedza likviditātes atbalstu (piemēram, garantiju un atliktas nodokļu samaksas veidā, kam nav tiešas un tūlītējas ietekmes uz budžetu), kas atbilstoši aplēsēm bija 28,4 % no IKP.

               2021. gada 2. jūnijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā ir aplūkots Dānijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka saskaņā ar plānoto tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniegs Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs ir izpildīts.

               (8)Konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2021. gadu ir piesardzīgs un par 2022. gadu – reālistisks. 2021. gada konverģences programmā prognozēts, ka reālais IKP 2021. gadā pieaugs par 2,1 % un 2022. gadā – par 3,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2021. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālais IKP 2021. gadā pieaugs par 2,9 % un 2022. gadā – par 3,5 %. Galvenās atšķirības ir saistītas ar pieņēmumiem par Covid-19 pandēmijas attīstību un saistītajiem ierobežojumiem 2021. gadā.

               (9)Valdība 2021. gada konverģences programmā plāno, ka vispārējās valdības budžeta deficīts palielināsies no 1,1 % no IKP 2020. gadā līdz 3,3 % no IKP 2021. gadā un parāda attiecība 2021. gadā, paredzams, samazināsies līdz 40,7 % no IKP. Saskaņā ar minēto programmu izmaiņas budžeta primārajā bilancē, salīdzinot ar pirmskrīzes līmeni (2019. gadu), 2021. gadā tiek paredzētas -3,2 % apmērā no IKP, kas atspoguļo ekonomikas atbalstam paredzētos diskrecionāros budžeta pasākumus 1,2 % apmērā no IKP un automātisko stabilizatoru iedarbību. Komisijas 2021. gada pavasara prognozē ir norādīts mazāks deficīts 2021. gadā, atspoguļojot spēcīgāku makroekonomisko scenāriju un optimistiskāku prognozi par ieņēmumiem no pensiju peļņas nodokļa.

               (10)Reaģējot uz Covid-19 pandēmiju un tās izraisīto ekonomikas lejupslīdi, Dānija ir noteikusi budžeta pasākumus, lai stiprinātu veselības aprūpes sistēmas kapacitāti, ierobežotu pandēmiju un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajiem iedzīvotājiem un nozarēm. Šī enerģiskā politiskā reakcija mīkstināja IKP sarukumu, tādējādi iegrožojot valsts budžeta deficīta un valsts parāda pieaugumu. Ar fiskālajiem pasākumiem būtu maksimāli jāveicina ekonomikas atveseļošanās, neapdraudot turpmākās fiskālās trajektorijas. Tāpēc būtu jāizvairās no tā, ka pasākumi rada pastāvīgu slogu publiskajām finansēm. Ja dalībvalstis ievieš pastāvīgus pasākumus, tām šie pasākumi būtu pienācīgi jāfinansē, lai nodrošinātu budžeta neitralitāti vidējā termiņā. Dānijas 2020. un 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi ir pagaidu vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem.

               (11)2021. gada konverģences programmā ir pieņemts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām finansējamās investīcijas un reformas atbilst 0,2 % no IKP 2021. gadā, 0,2 % – 2022. gadā, 0,1 % – 2023. gadā, 0,1 % – 2024. gadā un 0,03 % – 2025. gadā. Komisijas pavasara prognozē šīs dotācijas ir iekļautas budžeta prognozēs.

               (12)Regulā (EK) Nr. 1466/97 noteiktie fiskālās korekcijas rādītāji ir jāskata pašreizējo apstākļu kontekstā. Pirmkārt, pastāv ievērojama nenoteiktība attiecībā uz izlaides starpības aplēsēm. Otrkārt, fiskālajai politikai jābūt gatavai strauji pielāgoties pandēmijas attīstībai, pēc veselības risku mazināšanās pārorientējoties no ārkārtas palīdzības uz mērķtiecīgāk ievirzītiem pasākumiem. Treškārt, pašreizējam kontekstam ir raksturīgi būtiski politikas pasākumi ekonomiskās aktivitātes atbalstam. Ņemot vērā apjomīgos pārvedumus no ES budžeta (piemēram, no Atveseļošanas un noturības mehānisma), noteiktie rādītāji visā pilnībā neatspoguļo fiskālās politikas stimulējošo iedarbību uz ekonomiku. Šo iemeslu dēļ strukturālā bilance pašreizējos apstākļos nešķiet piemērots kritērijs. Izdevumu kritērijs savukārt ir jāpielāgo
                  9
               , un tajā jāiestrādā papildu informācija, lai varētu pilnībā novērtēt fiskālās politikas ievirzi.

               Pirmkārt, ievērojot līdzīgu pieeju kā 2021. gada budžeta plāna projektu novērtēšanā, pagaidu ārkārtas pasākumi nav iekļauti izdevumu agregātā. Šie ar krīzi saistītie pagaidu ārkārtas pasākumi atbalsta veselības aprūpes sistēmas un kompensē darba ņēmējiem un uzņēmumiem ienākumu zaudējumus pārvietošanās ierobežojumu un piegādes ķēdes traucējumu dēļ; to atcelšana no valsts iestāžu puses ir atkarīga no sabiedrības veselības un ekonomiskās situācijas normalizēšanās.

               Otrkārt, lai novērtētu vispārējo fiskālo nostāju pašreizējos apstākļos, attiecīgajā izdevumu agregātā būtu jāiekļauj apjomīgie pārvedumi no ES budžeta (piemēram, no Atveseļošanas un noturības mehānisma).

               Tāpēc fiskālā nostāja tiek mērīta, vadoties pēc izmaiņām primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un izslēdzot ar krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus), ieskaitot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu dotācijām finansētos izdevumus.

               Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju analīzes mērķis ir arī novērtēt, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanos, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Šā iemesla dēļ īpaša uzmanība tiek pievērsta valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem un investīcijām.

               (13)Dānija 2021. gada konverģences programmā plāno, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2022. gadā samazināsies līdz 0,9 % no IKP, galvenokārt tāpēc, ka tiks izbeigti 2020. un 2021. gadā veiktie pagaidu atbalsta pasākumi. Plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 41,3 % no IKP. Šie prognozētie rādītāji atbilst Komisijas 2021. gada pavasara prognozei.

               Balstoties uz Komisijas prognozi, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja, kāda tā definēta iepriekš – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu 2022. gadā –, būs +1,6 % no IKP
                  10
               . Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme nemainīsies. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs neitrāla ietekme
                  11
               . Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 1,0 procentpunktam no IKP.

               (14)Īpaši svarīgi ir tas, kāda ir dalībvalstu budžeta pasākumu kvalitāte. Fiskālās strukturālās reformas, kuru mērķis ir uzlabot valstu budžeta struktūru, var atbalstīt potenciālo izaugsmi, radīt tik nepieciešamo fiskālo telpu un palīdzēt nodrošināt fiskālo ilgtspēju ilgākā termiņā, tostarp ņemot vērā klimata pārmaiņas un problēmas veselības jomā. Attiecībā uz ieņēmumiem Covid-19 krīze ir apstiprinājusi reformu lielo lomu efektīvākas un taisnīgākas publisko ieņēmumu sistēmas veidošanā. Attiecībā uz izdevumiem tā vēl vairāk ir izcēlusi to, ka vajadzīgas lielākas un kvalitatīvākas ilgtspējīgas un izaugsmi veicinošas investīcijas, kas palīdz sasniegt tādus mērķus kā izaugsmes potenciāla vairošana, ekonomiskā un sociālā noturība un zaļā un digitālā pārkārtošanās. Atveseļošanas un noturības plāni ļaus uzlabot valstu budžeta struktūru.

               (15)Saskaņā ar programmas vidēja termiņa budžeta plāniem tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts no 0,7 % no IKP 2023. gadā samazināsies līdz 0,6 % no IKP 2024. gadā un sasniegs līdzsvaru 2025. gadā.

               Balstoties uz programmu, tiek lēsts, ka vispārējā fiskālā nostāja – ietverot arī no valsts un ES budžeta, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānisma, finansēto investīciju ietekmi uz kopējo pieprasījumu – 2023. un 2024. gadā būs vidēji 0,2 % no IKP. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme samazināsies par 0,1 procentpunktu no IKP. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.
                  12
                Plānots, ka valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus) būs neitrāla ietekme.

               Pašreizējā 10 gadu vidējās nominālās potenciālās izaugsmes aplēse ir 3,5 %
                  13
               . Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas Atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt Dānijas potenciālo izaugsmi.

               (16)Konverģences programmā plānots, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies no 41,6 % no IKP 2023. gadā līdz 41,3 % no IKP 2024. gadā. Tiek uzskatīts, ka Dānija vidējā termiņā saskaras ar zemiem fiskālās ilgtnespējas riskiem, kā liecina pēdējā parāda atmaksājamības analīze
                  14
               .

               (17)Ņemot vērā pašlaik vēl ārkārtīgi augsto nenoteiktības līmeni, fiskālās politikas norādēm ir galvenokārt kvalitatīvs raksturs. 2022. gadā, ja nenoteiktība būs pietiekami samazinājusies, tiks sniegtas precīzākas kvantitatīvās norādes par turpmākajiem gadiem.

               Padome ir novērtējusi Dānijas 2021. gada konverģences programmu un to, kā īstenots Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikums,

               AR ŠO IESAKA DĀNIJAI:

               1.2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas.

               2.Kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā. Vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

               3.Lai nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanu, īpašu uzmanību pievērst publisko finanšu struktūrai gan budžeta ieņēmumos, gan izdevumos, un budžeta pasākumu kvalitātei. Prioritāri veikt ilgtspējīgas un izaugsmi veicinošas investīcijas, jo īpaši atbalstot zaļo un digitālo pārkārtošanos. Prioritāri īstenot fiskālās strukturālās reformas, kas palīdzēs nodrošināt finansējumu valsts politikas prioritātēm un sekmēs publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā, tostarp stiprinot visiem pieejamu veselības un sociālās aizsardzības sistēmu tvērumu, adekvātumu un ilgtspēju.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordinēšanu nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā.

                     (3)

                        Komisijas paziņojums Padomei par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu (Briselē, 20.3.2020., COM(2020) 123 final).

                     (4)

                        Komisijas paziņojums “2021. gada ilgtspējīgas izaugsmes stratēģija” (Briselē, 17.9.2020., COM(2020) 575 final).

                     (5)

                        Padomes Ieteikums (2020. gada 20. jūlijs) par Dānijas 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2020. gada konverģences programmu (OV C 282, 26.8.2020., 22. lpp.).

                     (6)

                     OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.

                     (7)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi”, Briselē, 3.3.2021., COM(2021) 105 final.

                     (8)

                        Komisijas paziņojums “Ekonomikas politikas koordinēšana 2021. gadā: pārvarēt Covid-19 krīzi, atbalstīt atveseļošanu un modernizēt mūsu ekonomiku”, Briselē, 2.6.2021., COM(2021) 500 final.

                     (9)

                        Konkrētāk, investīciju izlīdzināšana četru gadu periodā, kas izmantota izdevumu kritērijā, neļauj pienācīgi novērtēt fiskālo atbalstu, ko valsts finansētās investīcijas nodrošina ekonomikas atveseļošanai.

                     (10)

                        Negatīvs rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu fiskālo politiku.

                     (11)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP.

                     (12)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme.

                     (13)

                        Komisijas aplēse pēc vispārpieņemtās metodikas.

                     (14)

                        Sk. Komisijas dienestu darba dokumentu Statistical Annex providing background data relevant for the assessment of the 2021 Stability and Convergence Programmes.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Šis ieteikums attiecas uz lēmumu pilnvarot Komisiju Savienības vārdā iesaistīties sarunās, kuras ir nolēmusi sākt Starptautiskā Kakao padome (“SKP”) un kuru mērķis ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) vadībā daļēji pārskatīt Starptautisko kakao nolīgumu (“SKN”)
                  1
               .

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma pārskatīšana

                  Eiropas Savienība ir SKN līgumslēdzēja puse
                     2
                  .

                  SKN mērķis ir visā pasaulē nodrošināt ciešāku starptautisko sadarbību jautājumos par kakao un saistībā ar to, izveidot forumu starpvaldību apspriedēm par kakao un veidiem, kā uzlabot pasaules kakao nozares ekonomiku, atvieglot tirdzniecību, vācot un sniedzot informāciju par pasaules kakao tirgu, un veicināt lielāku pieprasījumu pēc kakao.

                  SKN provizoriski stājās spēkā 2012. gada 1. oktobrī uz desmit gadiem, proti, līdz 2022. gada 30. septembrim.

                  Saskaņā ar SKN 7. pantu SKP ir struktūra, kas ir atbildīga par visu SKN noteikumu izpildei vajadzīgo funkciju veikšanu. SKN 12. pantā noteikts, ka visi SKP lēmumi principā tiek pieņemti vienprātīgi, ja vien SKN nav noteikts citādi. Ja nav vienprātības, lēmumus pieņem ar kvalificētā vairākuma balsojumu.

                  Saskaņā ar SKN 10. pantu Starptautiskās Kakao organizācijas (SKO) locekļiem kopā ir 2000 balsu. Katram SKO loceklim ir noteikts balsu skaits, ko katru gadu koriģē atbilstoši SKN iepriekš noteiktiem kritērijiem. Nolīgums un it īpaši locekļu balsu sadalījums nosaka arī locekļa iemaksas apjomu. Patlaban Savienības iemaksas SKO budžetā krietni pārsniedz citu locekļu iemaksas.

                  SKP ir sākusi sarunas, lai varētu pieņemt lēmumu par eventuālu SKN darbības termiņa pagarināšanu pēc pašreizējā termiņa beigām. Šīs sarunas būs laba izdevība daļēji pārskatīt SKN, galveno uzmanību pievēršot tā modernizācijai un vienkāršošanai.

                  Komisijas nostādnes par ieteiktajām izmaiņām ir izklāstītas pielikumā.

                  Savienības interesēs nepārprotami ir reformēt SKN, lai to vēl ciešāk pietuvinātu praksei, kādu Savienība īsteno citās starptautiskās preču organizācijās, kā arī pielāgotu pārmaiņām, kas kopš 2010. gada notikušas pasaules kakao tirgū. Tas tika regulāri uzsvērts pēdējās SKP sesijās 2019.–2020. gadā, kurās piedalījās arī ES dalībvalstis.

                  SKN vispārējo mērķi, kas noteikts nolīguma 1. pantā, nav paredzēts mainīt.

                  Pārskatītajā SKN ir jāierosina divas galvenās izmaiņas:

               ·nodrošināt, ka locekļi dara visu nepieciešamo, lai panāktu ilgtspējīgu kakao ekonomiku, ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības principus, kas cita starpā ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kura pieņemta Ņujorkā 2015. gadā;

               ·vienoties, ka pārskatītais SKN paliek spēkā, līdz Padome to izbeidz.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Juridiskais pamats

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 3. punkts paredz atļaut sākt sarunas un atkarībā no paredzētā nolīguma priekšmeta izvirzīt Savienības sarunu vadītāju vai Savienības sarunu grupas vadītāju. LESD 218. panta 4. punkts paredz, ka Padome dod norādes sarunu vadītājam un ieceļ īpašu komiteju, ar kuru apspriežoties, jārisina sarunas.

               Piemērošana konkrētajā gadījumā

                  Paredzētajām sarunu norādēm vajadzētu būt tādām, kas sarunu vadītājam, kurš rīkojas Savienības vārdā, nodrošina līdzekļus 1. punktā noteikto vispārējo mērķu sasniegšanai. Tās ir izklāstītas pielikumā.

                  Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts.

               Secinājums

                  Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 218. panta 3. un 4. punktam.

               Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Savienība ir SKN līgumslēdzēja puse, un SKP to pārstāv Komisija. Dalībvalstis nav atsevišķas SKN līgumslēdzējas puses. Savienības sarunas par daļēju SKN pārskatīšanu ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               Proporcionalitāte

                  Savienības interesēs ir pārskatīt SKN, lai panāktu labāku vienošanos, kā rezultātā tiktu modernizēts nolīgums. Patlaban ES dalība SKO ir izdevīga gan Savienībai, gan citām SKO dalībvalstīm. Paredzams, ka nolīguma modernizācija raisīs lielāku interesi par SKO, potenciāli piesaistot jaunus dalībniekus, kā arī palielinot tajā veiktā darba nozīmīgumu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Savienība ir SKN līgumslēdzēja puse, un tās dalību kopš 2010. gada visumā ir atbalstījusi ES kakao nozare, kā arī vairums dalībvalstu. Netiek uzskatīts par vajadzīgu sākt apspriešanos ar ieinteresētajām personām par procesu, kura mērķis ir tikai turpināt Savienības dalību SKO, taču atbilstoši noteikumiem, kas ir saskanīgi ar noteikumiem citās starptautiskajās preču organizācijās, kuru locekle ir ES.

               Ietekmes novērtējums

                  Visaptverošs ietekmes novērtējums nav nepieciešams, jo pasākumam nav būtiskas ekonomiskās, vidiskās vai sociālās ietekmes. SKN sekmīgas grozīšanas rezultātā tiktu reformēta pārvaldība, ko uzskata par būtisku SKN modernizācijas sākumpunktu, un nodrošināta aktīvāka SKO locekļu dalība organizācijas darbā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Uzskata, ka sarunu sākšanai nav ietekmes uz budžetu.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā

               218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība ir 2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma (“SKN”)
                  3
                līgumslēdzēja puse un Starptautiskās Kakao organizācijas (“SKO”)
                  4
                locekle.

               (2)Saskaņā ar SKN 7. pantu Starptautiskā Kakao padome (SKP) īsteno vai nodrošina visu to funkciju veikšanu, kas nepieciešamas, lai izpildītu noteikumus saskaņā ar SKN. Saskaņā ar SKN 12. pantu visus SKP lēmumus principā pieņem vienprātīgi. Ja nav vienprātības, lēmumus pieņem ar kvalificētā vairākuma balsojumu.

               (3)Ievērojot SKN 10. pantu, SKO locekļiem SKP kopā ir 2000 balsu. Katram loceklim ir noteikts balsu skaits, ko ik gadu koriģē saskaņā ar SKN 10. pantā izklāstītajiem kritērijiem.

               (4)Ņemot vērā to, ka minētā nozare ir svarīga vairākām dalībvalstīm un Eiropas kakao nozares ekonomikai, dalība starptautiskā nolīgumā par kakao ir Savienības interesēs.

               (5)Tehniskā darba grupa, kurā ietilpst gan ražotājas, gan eksportētājas SKO dalībvalstis, ir iesaistījusies būtiskā darbā, lai iesniegtu konkrētus SKN grozījumu priekšlikumus. Visi locekļi tika aicināti iesniegt ierosinājumus, lai sāktu šo tehnisko analīzi. ES veica savu daļu no šā tehniskā darba. SKP, strādājot Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) vadībā, būtu jāsāk sarunas par SKN daļēju pārskatīšanu labu laiku pirms SKN derīguma termiņa beigām. Par visām pārskatāmajām SKN jomām ir jārisina oficiālas sarunas. Šīs sarunas jāpabeidz ne vēlāk kā 2022. gada 30. septembrī, kad beidzas pašreizējā SKN spēks.

               (6)Visi grozījumi, par kuriem tiktu panākta vienošanās šajās sarunās, būtu jāpieņem saskaņā ar SKN 63. pantā noteikto procedūru. Saskaņā ar minēto pantu SKP drīkst vienprātīgi vai, ja vienprātību neizdodas panākt, ar kvalificētā vairākuma balsojumu SKN līgumslēdzējām pusēm ieteikt grozījumu SKN. Grozījums stājas spēkā saskaņā ar SKN 63. panta 1. punktu, kurā prasīti apstiprinājuma ziņojumi no noteiktas pušu procentuālās daļas. Savienībai kā SKO loceklei un SKN līgumslēdzējai pusei saskaņā ar SKN 4. pantu vajadzētu būt iespējai piedalīties sarunās par Starptautiskajā kakao nolīgumā noteiktās institucionālās struktūras grozīšanu.

               (7)Tādēļ ir lietderīgi pilnvarot Komisiju iesaistīties sarunās par nolīguma daļēju pārskatīšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Komisija ar šo tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas par grozījumiem 2010. gada Starptautiskajā kakao nolīgumā.

               2. pants

               Sarunu norādes ir izklāstītas pielikumā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar Preču jautājumu darba grupu.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        ANO, Līgumu krājums,
                  2871. sējums
                  , 3. lpp.

                     (2)

                        Padomes Lēmums (2011. gada 17. maijs) par to, lai parakstītu Eiropas Savienības vārdā un piemērotu provizoriski 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (OV L 259, 4.10.2011., 7. lpp.).

                     (3)

                        Padomes Lēmums (2011. gada 17. maijs) par to, lai parakstītu Eiropas Savienības vārdā un piemērotu provizoriski 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (OV L 259, 4.10.2011., 7. lpp.).

                     (4)

                        Izveidota ar 1972. gada Kakao nolīgumu: ANO, Līgumu krājums, 882. sējums, 67. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.3.2021
            COM(2021) 119 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Ieteikums Padomes lēmumam,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu

               PIELIKUMS

               1.Vispārīgās sarunu nostādnes

               Ierosinātie grozījumi

               Starptautiskā kakao nolīguma (SKN 2010) grozījumu ieteikumi, kurus 2019.–2020. gadā izstrādājusi Starptautiskā kakao nolīguma pārskatīšanas darba grupa, ir vērtējami atzinīgi, jo tie atbilst mērķiem, ko ES izvirzījusi starptautiskajās preču organizācijās (ICB).

               Sarunu nostādnes

               Saskaņā ar ierosinātajiem grozījumiem būtu jāpiemēro šādas vispārīgās sarunu nostādnes:

               (1)SKN vispārējais mērķis, kas noteikts 1. pantā, netiek mainīts.

               (2)SKN būtu jāiestrādā vispārējie ilgtspējas principi, lai panāktu ilgtspējīgu kakao ekonomiku. Tas, piemēram, nozīmē:

               ·ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības principus, kas cita starpā ir ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, kura pieņemta Ņujorkā 2015. gadā;

               ·ņemt vērā Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un tā līgumslēdzēju pušu nacionāli noteikto devumu (NND);

               ·tiekties uz mērķi nodrošināt kakao ražošanas ekonomisko ilgtspēju, sagādājot kakao ražotājiem iztikas līdzekļus, kuriem būtu jānodrošina pienācīgi ienākumi un pienācīga dzīve;

               ·tiekties uz mērķi nodrošināt kakao ražošanas vidisko ilgtspēju, novēršot vai apturot atmežošanu un dabas resursu degradāciju;

               ·tiekties uz mērķi nodrošināt sociālo ilgtspēju kakao ražošanā, nodrošinot cilvēktiesību ievērošanu un panākot progresu virzībā uz bērnu darba pilnīgu izskaušanu, un

               ·visā pārējā vērtības ķēdē piemērot ilgtspējīgas attīstības principus.

               (3)SKN paliek spēkā, līdz locekļi to izbeidz.

               Detalizētās sarunu nostādnes

               Preambula: eventuāli grozīt

               Preambulā varētu iekļaut atsauci ne tikai uz “pienācīgiem ienākumiem”, bet arī uz “iztikas līdzekļiem”.

               1. panta j) punkts: eventuāli grozīt

               Jēdziena “pietiekami ienākumi” vietā atsaukties uz “pienācīgiem ienākumiem”, lai tekstā nodrošinātu saskaņotību ar “pienācīgu ienākumu” definīciju 2. panta 21) punktā.

               16. panta 3. punkts: svītrot

               “Izpilddirektora amats rotācijas kārtībā pāriet no eksportētāja locekļa kandidāta pie importētāja locekļa kandidāta.”

               36. pants: eventuāli grozīt

               “Prognozējamas nelīdzsvarotības gadījumā Padome var ierosināt ieteikumus, kā mazināt nelīdzsvarotības negatīvo ietekmi uz primārajiem ražotājiem. Taču pasākumi nedrīkst izspiest konkurenci.”

               42. pants: eventuāli grozīt

               Atzinīgi vērtējama ir apņemšanās uzlabot dzīves līmeni un darba apstākļus. Varētu pievienot konkrētāku apņemšanos cīnīties pret bērnu darbu.

               43. pants: eventuāli grozīt

               Varētu pievienot konkrētāku apņemšanos cīnīties pret atmežošanu, meža degradāciju un klimata pārmaiņām.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko tiek dots pilnvarojums Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Fēru Salām par vispārīgiem principiem Fēru Salu dalībai Savienības programmās un par Fēru Salu iesaisti 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” asociētā dalībnieka statusā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.IETEIKUMA KONTEKSTS

                  Ar šo ieteikumu Eiropas Komisija iesaka, lai Eiropas Savienības Padome dotu pilnvarojumu sākt sarunas starp Eiropas Savienību un Fēru Salām par nolīgumu, kas attiecas uz Fēru Salu dalību Savienības programmās, un par Fēru Salu iesaisti 2021.–2027. gada Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” asociētā dalībnieka statusā.

               2.ATTIECĪBAS AR FĒRU SALĀM

                  ES un Fēru Salu oficiālo attiecību pamatā pašlaik ir atsevišķi divpusēji nolīgumi, kas attiecas uz zivsaimniecību (1980. gads), preču tirdzniecību (1997. gads) un Fēru Salu dalību Savienības pētniecības un inovācijas pamatprogrammā (2010. un 2014. gads, abu nolīgumu darbības ilgums bija pieskaņots attiecīgās Savienības pamatprogrammas darbības ilgumam). Fēru Salas 2010. gadā oficiāli kļuva par Septītās pamatprogrammas (PP7) asociēto dalībnieku, un virkne Eiropas projektu liecina par Fēru Salu pētnieku un institūtu aktīvu iesaisti tajos tādās jomās kā vide, okeanoloģija, klimata pārmaiņas, ekosistēmas un zvejniecības pārvaldība. Fēru Salu iesaiste Astotajā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” asociētā dalībnieka statusā no 2014. gada nodrošināja, ka pētniekiem, pētniecības institūtiem un uzņēmumiem no Fēru Salām Savienības finansējums un sadarbības pasākumi pētniecības un inovācijas jomā ir pilnībā pieejami ar tādiem pašiem nosacījumiem kā subjektiem no dalībvalstīm un citām trešām valstīm, kas ir pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” asociētās valstis. Šī dalība Fēru Salu pētniecības kopienai ir kļuvusi ļoti svarīga, un tā ir nozīmīgs jauns un veiksmīgs Fēru Salu un ES attiecību pīlārs. Tā kā Savienības pamatprogrammu asociācijas nolīgumu darbības ilgums ir pieskaņots katras secīgās ES programmas darbības ilgumam, pašlaik nav starptautiska nolīguma, kas reglamentētu Fēru Salu subjektu dalību pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” vai veicinātu zinātnisko, pētniecisko un inovācijas sadarbību starp ES un Fēru Salu pētniecības kopienām.

               3.VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA — NOLĪGUMS, KAS ATTIECAS UZ FĒRU SALU DALĪBU SAVIENĪBAS PROGRAMMĀS, UN PROGRAMMAI SPECIFISKI NOTEIKUMI

                  2020. gada 14. maijā Fēru Salas ar nodomu vēstuli pauda oficiālu ieinteresētību kļūt par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociēto dalībnieku. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas [16]. panta 1. punkta d) apakšpunktā attiecībā uz programmas asociētajām trešām valstīm noteikts, ka trešās valstis un citas teritorijas programmā piedalās, pamatojoties uz nolīgumu, kas attiecas uz konkrētās trešās valsts dalību kādā Savienības programmā. Fēru Salas atbilst Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā noteiktajiem kritērijiem, kas jāizpilda, lai trešā valsts kļūtu par pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociēto valsti, jo īpaši tāpēc, ka Fēru Salām ir attīstītas spējas zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā, tās ir apņēmušās īstenot uz noteikumiem balstītu atvērta tirgus ekonomiku, tostarp taisnīgu un vienlīdzīgu intelektuālā īpašuma tiesību piemērojumu, un nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu ar demokrātisku iestāžu atbalstu, un aktīvi sekmē tādu rīcībpolitiku, kuras mērķis ir paaugstināt iedzīvotāju ekonomiskās un sociālās labklājības līmeni.

                  Lai nodrošinātu Fēru Salu pastāvīgu iesaisti ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammās asociētā dalībnieka statusā un izveidotu vispārēju satvaru Fēru Salu dalībai Savienības programmās, tiek ieteikts dot pilnvarojumu sākt sarunas par nolīgumu, kas ietver:

               ·vispārīgus principus, kas attiecas uz dalību Savienības programmās, tostarp trešās valsts finanšu iemaksām,

               ·programmai specifiskus noteikumus, kas attiecas uz Fēru Salu iesaisti pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” asociētā dalībnieka statusā, ievērojot tajā ietvertos noteikumus.

                  Ierosinātajā nolīgumā būs izklāstīti vispārīgie nosacījumi, kas piemērojami jebkādai iespējamai dalībai citās Savienības programmās, un tie tiks papildināti ar programmai specifiskiem noteikumiem nolīguma protokolu veidā, par kuriem abpusējas ieinteresētības gadījumā abas puses nākotnē var risināt sarunas.

                  Programmai specifiskajos noteikumos, kas attiecas uz Fēru Salu iesaisti pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” asociētā dalībnieka statusā, būtu jāparedz asociācija ar visām programmas daļām, izņemot īpašo aizsardzības pētniecības programmu, kas izveidota ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu.../.../ES, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības fondu]. Tas nodrošinās turpināmību pēc iepriekšējās pilnīgās iesaistes pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” un tās priekštecē PP7 (Fēru Salas kopš 2010. gada ir pilnībā iesaistījušās pētniecības un inovācijas pamatprogrammā kā asociētais dalībnieks). Lai gan Fēru Salu pētniecības un inovācijas sistēmas struktūras un dimensijas dēļ dalība I un III pīlāra viena saņēmēja instrumentos (galvenokārt MVU instrumentā) ir ierobežota, iepriekšējās pamatprogrammas satvarā ievērojama daļa ES ieguldījuma tika atvēlēta sadarbības pasākumiem. Šī dalība tika atzīta par abpusēji izdevīgu, un tai ir īpaša pievienotā vērtība tādās tematiskajās jomās kā vide, veselība un pārtika, kā arī okeānu pētniecība. Fēru Salas ar ievērojamu rezervi ir devušas neto ieguldījumu pēdējās pamatprogrammās. Ierosinātajā nolīgumā tiks ietverti taisnīgi un līdzsvaroti Fēru Salu finanšu iemaksu nosacījumi. Nolīgums arī balstīsies uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanā gūto pieredzi, un tajā, tāpat kā iepriekšējā asociācijas nolīgumā, būs ietverta savstarpības klauzula, kas nodrošinās, ka pētnieki un tiesību subjekti, kuri iedibināti Savienībā, iespēju robežās var piedalīties pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” līdzvērtīgās Fēru Salu pētniecības un inovācijas programmās saskaņā ar Fēru Salu iekšzemes tiesību aktos paredzētajiem nosacījumiem.

               4.JURIDISKAIS PAMATS

                  Ieteiktā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko tiek dots pilnvarojums Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Fēru Salām par vispārīgiem principiem Fēru Salu dalībai Savienības programmās un par Fēru Salu iesaisti 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” asociētā dalībnieka statusā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā būtu jāsāk sarunas, kuru mērķis ir noslēgt nolīgumu par vispārīgiem principiem Fēru Salu dalībai Savienības programmās un par Fēru Salu iesaisti 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” asociētā dalībnieka statusā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Eiropas Komisija ar šo tiek pilnvarota Savienības vārdā risināt sarunas saistībā ar nolīgumu par vispārīgiem principiem Fēru Salu dalībai Savienības programmās un par Fēru Salu iesaisti 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” asociētā dalībnieka statusā.

               2. pants

               Sarunu norādes ir izklāstītas šā lēmuma pielikumā.

               3. pants

               Sarunas risina, apspriežoties ar [LESD 218. panta 4. punktā noteikto īpašo komiteju].

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Eiropas Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.4.2021
            COM(2021) 220 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            IeteikumsPADOMES LĒMUMS,
            ar ko tiek dots pilnvarojums Eiropas Savienības vārdā sākt sarunas par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Fēru Salām par vispārīgiem principiem Fēru Salu dalībai Savienības programmās un par Fēru Salu iesaisti 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” asociētā dalībnieka statusā

               PIELIKUMS

               NORĀDES SARUNĀM PAR NOLĪGUMU STARP Eiropas Savienību un Fēru Salām par vispārīgiem principiem Fēru Salu dalībai Savienības programmās un par Fēru Salu iesaisti 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” asociētā dalībnieka statusā

               1.Nolīgumā būtu jāparedz noteikumi Fēru Salu dalībai Savienības programmās. Tas:

               (a)nodrošina taisnīgu līdzsvaru starp trešās valsts, kas piedalās Savienības programmās, iemaksām un ieguvumiem;

               (b)izklāsta nosacījumus dalībai programmās, tostarp aprēķinu par finanšu iemaksām katrā programmā un to administratīvajām izmaksām. Šīs iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu;

               (c)nepiešķir trešai valstij nekādas pilnvaras pieņemt lēmumus attiecībā uz Savienības programmu;

               (d)garantē Savienības tiesības nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību un aizsargāt Savienības finanšu intereses.

               2.Ar šo nolīgumu būtu jānosaka vispārīgie principi attiecībā uz dalību Savienības programmās. Nolīgumā būtu jāparedz, ka iespējamai turpmākai Fēru Salu iesaistei citās Savienības programmās būtu vajadzīgi šā nolīguma protokoli. Šādi protokoli būtu jāpieņem struktūrai, kas izveidota ar nolīgumu.

               3.Ar nosacījumu, ka būs stājusies spēkā [Eiropas Parlamenta un Padomes regula par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi], nolīgumā būtu jāparedz noteikumi Fēru Salu dalībai visās 2021.–2027. gada pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļās, ko īsteno ar īpašo programmu, kura izveidota ar [Lēmumu.../..., ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”], un ar finanšu iemaksu Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtam (EIT). Minētajiem noteikumiem būtu jāatbilst [Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi un dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumiem, Eiropas Parlamenta un Padomes (datums) Lēmumam XXX, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”,] un visiem citiem noteikumiem, kas attiecas uz programmas īstenošanu.

               4.Nolīgumā būtu jānosaka finanšu iemaksas apmērs, kas Fēru Salām jāiemaksā Savienības vispārējā budžetā.

               5.Nolīgumā būtu jāparedz Fēru Salu novērotāja statuss programmas “Apvārsnis Eiropa” komitejā.

               6.Nolīgumā būtu jāparedz savstarpības klauzula, kas iespēju robežās nodrošina Savienībā iedibinātu tiesību subjektu dalību līdzvērtīgā(-ās) Fēru Salu programmā(-ās).

               7.Nolīgumā būtu jāparedz noteikumi par pareizu finanšu pārvaldību saistībā ar Savienības finansējumu. Jo īpaši nolīgumā būtu jāparedz Savienības finanšu interešu pienācīga aizsardzība, arī pārkāpumu, tostarp krāpšanas, novēršana, konstatēšana, labošana un izmeklēšana, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšana un – vajadzības gadījumā – administratīvo sodu piemērošana un finansiālo līdzekļu atgūšana. Eiropas Komisija (OLAF) var veikt administratīvu izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, un Eiropas Prokuratūra var izmeklēt nodarījumus, kas skar Savienības finanšu intereses, un saukt pie atbildības par tiem.

               8.Komisijai sarunu laikā būtu jāizvērtē iespēja iekļaut nolīgumā klauzulu par provizorisku piemērošanu.

               9.Nolīgumam vajadzētu būt saskaņotam ar saistītajiem ES rīcībpolitikas virzieniem un mērķiem.