               6.10.2021

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 404/224

      P9_TA(2020)0280
      Ieteikums Padomei, Komisijai un PV/AP par attiecībām ar Baltkrieviju
      Eiropas Parlamenta 2020. gada 21. oktobra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par attiecībām ar Baltkrieviju (2020/2081(INI))
      (2021/C 404/14)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., un 8. pantu un V sadaļu, it īpaši 21., 22., 36. un 37. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) piekto daļu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2016. gada 15. februāra secinājumus par Baltkrieviju,

                  —

                  ņemot vērā to, ka 2009. gada 7. maijā Prāgā tika aizsākta Austrumu partnerība kā ES un sešu tās Austrumeiropas partnervalstu — Armēnijas, Azerbaidžānas, Baltkrievijas, Gruzijas, Moldovas Republikas un Ukrainas — kopīgs pasākums,

                  —

                  ņemot vērā Austrumu partnerības kopīgās deklarācijas, kas pieņemtas 2009. gada samitā Prāgā, 2011. gada samitā Varšavā, 2013. gada samitā Viļņā, 2015. gada samitā Rīgā, 2017. gada samitā Briselē un 2020. gadā rīkotajā Austrumu partnerības vadītāju videokonferencē,

                  —

                  ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kas uzturas neatļauti, kurš stājās spēkā 2020. gada 1. jūlijā (1),

                  —

                  ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (2), kas stājās spēkā 2020. gada 1. jūlijā,

                  —

                  ņemot vērā ES un Baltkrievijas divpusējā cilvēktiesību dialoga 6. kārtu, kas norisinājās 2019. gada 18. jūnijā Briselē,

                  —

                  ņemot vērā Augstā pārstāvja / priekšsēdētājas vietnieka Žuzepa Borela un kaimiņattiecību un paplašināšanās komisāra Olivēra Vārheji 2020. gada 10. augusta kopīgo paziņojumu un ES vārdā sniegto Augstā pārstāvja 2020. gada 11. augusta deklarāciju par Baltkrievijas prezidenta vēlēšanām,

                  —

                  ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2020. gada 19. jūnija paziņojumu par nesenajiem notikumiem Baltkrievijā un Augstā pārstāvja / priekšsēdētājas vietnieka Žuzepa Borela 2020. gada 14. jūlija, 2020. gada 7. augusta un 2020. gada 17. augusta paziņojumu par vēlēšanām Baltkrievijā,

                  —

                  ņemot vērā EĀDD runaspersonas paziņojumus par nāvessoda piemērošanu Baltkrievijā, jo īpaši 2019. gada 30. jūlija, 2019. gada 28. oktobra, 2019. gada 20. decembra, 2020. gada 11. janvāra un 2020. gada 7. marta paziņojumu par šo jautājumu,

                  —

                  ņemot vērā ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos par Austrumu partnerību, gatavojoties 2020. gada jūnija samitam,

                  —

                  ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā 2020. gada 10. jūlija ziņojumu,

                  —

                  ņemot vērā ANO paziņojumus par stāvokli Baltkrievijā, jo īpaši ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2020. gada 12. augusta paziņojumu, ANO īpašo referentu cilvēktiesību jautājumos 2020. gada 13. augusta paziņojumu un ANO augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas 2020. gada 21. augusta paziņojumu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja 2020. gada 13. augusta paziņojumu, kurā viņš aicināja izbeigt vardarbību Baltkrievijā,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta PPE (Eiropas Tautas partijas grupa), S&D (Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa), grupas “Renew Europe”, Verts/ALE (Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa) un ECR (Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa) politisko līderu 2020. gada 17. augusta kopīgo paziņojumu par Baltkrieviju,

                  —

                  ņemot vērā Ārlietu padomes 2020. gada 14. augusta ārkārtas sanāksmes galvenos iznākumus, Eiropadomes 2020. gada 19. augusta secinājumus par stāvokli Baltkrievijā pēc 2020. gada 9. augustā notikušajām prezidenta vēlēšanām, un Eiropadomes 2020. gada 1. oktobra un Ārlietu padomes 2020. gada 12. oktobra secinājumus par ierobežojošu pasākumu noteikšanu personām, kuras ir identificētas kā atbildīgas par represijām un iebiedēšanu, kas vērsta pret miermīlīgiem demonstrantiem, opozīcijas locekļiem un žurnālistiem pēc 2020. gada prezidenta vēlēšanām Baltkrievijā, kā arī par vēlēšanu pārkāpumiem,

                  —

                  ņemot vērā atklāto vēstuli par diplomātiskās novērošanas darbībām 2020. gada Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās (Minska, 2020. gada 13. augusts),

                  —

                  ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

                  —

                  ņemot vērā ES globālo stratēģiju un pārskatīto Eiropas kaimiņattiecību politiku,

                  —

                  ņemot vērā rezolūcijas par Baltkrieviju, jo īpaši 2016. gada 24. novembra rezolūciju par stāvokli Baltkrievijā (3), 2017. gada 6. aprīļa rezolūciju par stāvokli Baltkrievijā (4), 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par Baltkrieviju (5) un 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu brīvības stāvokļa pasliktināšanos Baltkrievijā, jo īpaši “Charter 97” lietu (6), un 2020. gada 17. septembra rezolūciju par stāvokli Baltkrievijā (7);

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 118. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0167/2020),

                  A.

                  tā kā Lukašenko režīma īstenotās darbības ir krimināli sodāmas un pretrunā Eiropas vērtībām, demokrātijas principiem un Baltkrievijas tautas gribai; tā kā, neraugoties uz Baltkrievijā joprojām esošajiem būtiskajiem pamattiesību un cilvēktiesību ierobežojumiem, ES kritiskas iesaistīšanās politika attiecībā uz Baltkrieviju ir sniegusi zināmus rezultātus parakstītu nolīgumu un lielākas sadarbības veidā tādās jomās kā vide un savienojamība, pārrobežu sadarbība un robežu pārvaldība, tomēr nav panākti pietiekami rezultāti attiecībā uz Austrumu partnerības pamatvērtību ievērošanu; tā kā Baltkrievijas režīma nelikumīgās darbības apdraud šos rezultātus un ir rūpīgi jāizvērtē turpmākās ES un Baltkrievijas attiecības, ņemot vērā to, ka režīms neievēro savas starptautiskajos tiesību aktos un ar ES noslēgtajos nolīgumos paredzētās saistības; tā kā turpmākās ES un Baltkrievijas attiecības tiks noteiktas partnerības prioritātēs, par kurām ir jāvienojas ES un jaunajām demokrātiski ievēlētajām Baltkrievijas varas iestādēm un kuras būtu jābalsta uz ES pamatā esošajām kopīgajām vērtībām, proti, demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu;

                  B.

                  tā kā Baltkrievijas un ES iedzīvotājiem ir kopējs Eiropas mantojums un kultūra un šī valsts tieši robežojas ar trim ES dalībvalstīm; tā kā stāvoklis Baltkrievijā var tieši ietekmēt ES;

                  C.

                  tā kā nevienas no Baltkrievijā kopš 1994. gada rīkotajām prezidenta vēlēšanām nav bijušas brīvas un taisnīgas, tomēr, neraugoties uz smagajiem nedemokrātiskajiem apstākļiem, Baltkrievijas iedzīvotāji pēc vairāk nekā divdesmit gadu apspiešanas ir nobalsojuši par pārmaiņām; tā kā pēdējās prezidenta vēlēšanas nebija ne brīvas, ne taisnīgas, tajās vēl vairāk nekā iepriekšējās netika ievērotas pulcēšanās, biedrošanās un vārda pamatbrīvības, tās notika pēc minimālas priekšvēlēšanu kampaņas, ierobežojošā vidē un ar represijām un kopumā nenodrošināja jēgpilnu vai konkurētspējīgu politisko sacensību;

                  D.

                  tā kā Baltkrievijas varas iestādes neievēroja minimālos starptautiskos standartus ticama, pārredzama, brīva un taisnīga prezidenta vēlēšanu procesa nodrošināšanai;

                  E.

                  tā kā prezidenta vēlēšanu kampaņu izkropļoja plaši izplatīta valsts pārvaldes iestāžu iejaukšanās par labu amatā esošajam prezidentam, pārējo kandidātu, viņu ģimenes locekļu un atbalstītāju iebiedēšana un represēšana, atteikšanās reģistrēt kandidātus, kas bija savākuši pietiekamu parakstu skaitu, daudzi aresti, centieni apklusināt neatkarīgos žurnālistus un blogerus un dzēst disidentu tīmekļa vietnes;

                  F.

                  tā kā ierobežojošais un patvaļīgais reģistrācijas process neļāva piedalīties lielākai daļai kandidātu, tostarp tika arestēts galvenais prezidenta sāncensis Viktors Babariko un citas svarīgas kandidātes Svetlanas Tihanovskas vīrs Sergejs Tihanovskis un Centrālā vēlēšanu komisija liedza reģistrēties galvenajam opozīcijas kandidātam Valērijam Cepkalo, pamatojoties uz nepietiekamu savākto derīgo balotēšanās parakstu skaitu, bez iespējas iesniegt apelāciju, lai izvērtētu noraidījuma pamatotību; tā kā tas akcentē nesamērīgos un nepamatotos šķēršļus kandidatūras reģistrācijai, kas ir pretrunā EDSO saistībām un citiem starptautiskajiem standartiem; tā kā šāda kandidātu izslēgšana ierobežoja Baltkrievijas iedzīvotāju iespējas izvēlēties kandidātus;

                  G.

                  tā kā pēc organizācijas “Cilvēktiesību aizstāvji par brīvām vēlēšanām” sniegtās informācijas tika īstenoti papildu pasākumi, kuri traucēja opozīcijas kandidātiem, proti, ierobežojumi attiecībā uz vietām, kurās likumīgi var rīkot priekšvēlēšanu pasākumus, kandidātu kampaņas grupu locekļu aizturēšana un gandrīz visu opozīcijas kandidātu bloķēšana vēlēšanu iecirkņu komisijās, un ar kuriem tika panākts, ka no opozīcijas partijām izvirzītie kandidāti saņēma 1,1 % balsu un valdību atbalstošo partiju kandidāti — 96,7 % balsu;

                  H.

                  tā kā Baltkrievijas valdība savlaicīgi neuzaicināja EDSO/ODIHR novērot 2020. gada 9. augustā notikušās prezidenta vēlēšanas un līdz ar to šajās vēlēšanās nebija neatkarīgu starptautisko novērotāju;

                  I.

                  tā kā Centrālās vēlēšanu komisijas noteikto koronavīrusa pandēmijas ierobežojumu dēļ vietējiem vēlēšanu novērotājiem tika liegta iespēja pilnībā izpildīt savus pienākumus visās balsošanas fāzēs, proti, agrīnajā balsošanā, balsošanā vēlēšanu dienā un balsošanā no mājām; tā kā Baltkrievijas režīms izmantoja agrīno balsošanu, lai vairākkārtīgi palielinātu balsotāju aktivitātes rādītāju, turklāt tika dokumentēti daudzi gadījumi, kad piespiedu kārtā balsoja noteiktas vēlētāju grupas, piemēram, militārais personāls, ierēdņi, valstij piederošu uzņēmumu darbinieki un valsts mājokļu iedzīvotāji; tā kā vēlēšanu dienā vietējie vēlēšanu novērotāji nedrīkstēja uzraudzīt balsu skaitīšanu un vēlēšanu iecirkņu komisiju un Centrālās vēlēšanu komisijas paziņotie vēlēšanu rezultāti būtiski atšķīrās no viņu novērojumiem;

                  J.

                  tā kā Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju izveidotās platformas (tāda kā Golos-Belarus2020.org) veica neatkarīgas aptaujas pie vēlēšanu iecirkņiem un analizēja vairāk nekā 200 iecirkņu vēlēšanu komisiju protokolus, tādējādi nonākot pie reālajiem rezultātiem, kuri skaidri liecināja par to, ka Svetlana Tihanovska bija saņēmusi absolūtu balsu vairākumu (kas svārstījās 71,1–97,6 % robežās);

                  K.

                  tā kā Centrālā vēlēšanu komisija paziņoja, ka vēlēšanās ir uzvarējis Aleksandrs Lukašenko, kas esot ieguvis 80,10 % balsu, savukārt viņa galvenā oponente Svetlana Tihanovska esot saņēmusi 10,12 % balsu; tā kā vēlēšanu dienās tika pastāvīgi ziņots par pārkāpumiem, cilvēkiem bieži tika liegtas tiesības balsot un tika viltoti vēlēšanu iecirkņu komisiju protokoli;

                  L.

                  tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis neatzina prezidenta vēlēšanu rezultātus, jo tām bija pamatotas šaubas par to taisnīgumu, pauda nosodījumu par nesamērīgo un nepieņemamo spēka pielietošanu pret miermīlīgiem protestētājiem un atbalstīja Baltkrievijas iedzīvotāju tiesības noteikt savu nākotni;

                  M.

                  tā kā Baltkrievijas tautas ievēlētā prezidente Svetlana Tihanovska tika iebiedēta un divas dienas pēc prezidenta vēlēšanām bija spiesta pamest Baltkrieviju; tā kā pēc draudu saņemšanas bailēs par savu vai savu ģimenes locekļu drošību Baltkrieviju pameta arī citi pilsoniskie un politiskie aktīvisti un darba ņēmēju līderi;

                  N.

                  tā kā Baltkrievijas režīms atsakās uzsākt nacionālo dialogu ar iedzīvotājiem un neatzīst Koordinācijas padomi, kuru izveidoja pēc Svetlanas Tihanovskas ierosmes ar vienīgo mērķi dialoga ceļā sekmēt mierīgu un sakārtotu varas pāreju, kā arī cenšas to iebiedēt un izklīdināt, vēršoties pret tās locekļiem un izvirzot viņiem kriminālapsūdzības; tā kā Baltkrievijas varas iestādes nav apcietinājušas vai no valsts izraidījušas tikai vienu Koordinācijas padomes prezidija locekli — Svetlanu Aleksejeviču;

                  O.

                  tā kā Baltkrievijā pēc 2020. gada 9. augustā notikušajām prezidenta vēlēšanām un falsificētu rezultātu, proti, esošā prezidenta uzvaras, paziņošanas, valsts mērogā ir notikuši līdz šim nepieredzēti miermīlīgi protesti, kuros tiek prasīts rīkot jaunas brīvas un taisnīgas vēlēšanas; tā kā šie protesti tika vardarbīgi apspiesti un tā rezultātā tika arestēti tūkstošiem Baltkrievijas iedzīvotāju, slimnīcās nonāca simtiem cilvēku, seši ir apstiprināti par mirušiem un desmitiem cilvēku joprojām ir pazuduši bez vēsts;

                  P.

                  tā kā Eiropas Parlaments atbalsta Baltkrievijas iedzīvotāju prasības rīkot brīvas un taisnīgas vēlēšanas un būt spējīgiem brīvi pieņemt lēmumus par savas valsts nākotni;

                  Q.

                  tā kā Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē valsts mēroga protestu pastāvīgi miermīlīgo raksturu un mudina arī turpmāk to nemainīt, kā arī apbrīno Baltkrievijas sieviešu lomu un spēcīgo līderību;

                  R.

                  tā kā Baltkrievijas protestētāji ziņo par necilvēcīgajiem apstākļiem un apiešanos nelikumīgas aizturēšanas laikā, tostarp pastāvīgu sišanu, izvarošanu, pazemojošu izturēšanos un necilvēcīgiem ieslodzījuma apstākļiem pārpildītās cietuma kamerās bez piekļuves dzeramajam ūdenim, ēdienam, sanitārajām telpām un medicīniskajai palīdzībai; tā kā Baltkrievijas opozīcijas vadītājs un politieslodzītais Pāvels Sevjariņecs pārgrieza vēnas, protestējot pret spīdzināšanu un necilvēcīgajiem ieslodzījuma apstākļiem; tā kā daudzi cilvēki pēc atbrīvošanas nokļuva slimnīcā, daži intensīvās terapijas nodaļās, ar tādiem ievainojumiem kā lauzti locekļi, lauzti galvaskausi, bojāta redze un dzirde, no kuriem daži kopā ar psiholoģiskajām traumām radīs ilgtermiņa sekas, tostarp neauglību;

                  S.

                  tā kā Baltkrievijā pēdējo mēnešu laikā par ierastu praksi ir kļuvušas represālijas pret režīma oponentiem, vēlēšanu novērotājiem, žurnālistiem, blogeriem, pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp izmantojot fizisku vardarbību, cilvēku nolaupīšanu, ko veic nezināmas personas bez identifikācijas zīmēm, administratīvos sodus, draudus atņemt bērnu aprūpes tiesības, kriminālapsūdzības, kā arī fizisku un psihisku spīdzināšanu;

                  T.

                  tā kā Baltkrievijas iedzīvotājiem steidzami ir nepieciešama starptautiskās sabiedrības palīdzība un atbalsts;

                  U.

                  tā kā attiecībā uz stāvokli Baltkrievijā ir steidzami jāveic starptautiska izmeklēšana par Baltkrievijas režīma veiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem pret miermīlīgajiem protestētājiem un pārmērīgu varas lietošanu;

                  V.

                  tā kā cilvēktiesību aizstāvju, opozīcijas pārstāvju, pilsoniskās sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu darba apstākļi ir pastāvīgi pasliktinājušies, viņi tiek sistemātiski iebiedēti un aizskarti un tiek ierobežotas viņu pamatbrīvības; tā kā cilvēktiesību organizācijām un citām pilsoniskās sabiedrības organizācijām sistemātiski tiek liegta reģistrācija un par dalību nereģistrētās grupās un ārvalstu finansējuma saņemšanu ir paredzēta kriminālatbildība; tā kā cilvēktiesību advokātiem tiek liegts aizstāvēt ieslodzītos pilsoniskos un politiskos aktīvistus, kuri nevar paļauties uz to, ka saņems taisnīgu tiesu;

                  W.

                  tā kā plaši izplatītā tiesībaizsardzības amatpersonu nesodāmība vēl vairāk veicina cilvēktiesību pārkāpumus un represijas pret cilvēktiesību aizstāvjiem un nevainīgiem cilvēkiem;

                  X.

                  tā kā īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā 2020. gada jūlija ziņojumā netika konstatēts, ka Baltkrievijā būtu veikti būtiski uzlabojumi cilvēktiesību juridiskajā un regulatīvajā aizsardzībā, un papildus iepriekšminētajām problēmām tika vērsta uzmanība uz pastāvīgu nāvessoda piemērošanu, neaizsargātu grupu, tostarp sieviešu, personu ar invaliditāti, etnisku un reliģisku minoritāšu un LGBTIK personu, biežu diskrimināciju, pastāvīgu piespiedu darba izmantošanu, ieslodzīto spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, kā arī baltkrievu valodā runājošo diskrimināciju;

                  Y.

                  tā kā saskaņā ar Baltkrievijas cilvēktiesību organizācijām Baltkrievijā politisku iemeslu dēļ šobrīd ieslodzījumā atrodas aptuveni 100 personu; tā kā starp ieslodzītajiem Baltkrievijas opozīcijas locekļiem ir 2010. gada prezidenta vēlēšanu kandidāts Mikols Statkevičs, kurš no 2011. līdz 2017. gadam bija ieslodzītais pārliecības dēļ, un vēl viens bijušais ieslodzītais pārliecības dēļ Anatolijs Ļebedko, Baltkrievijas Koordinācijas padomes prezidija locekļi Marija Koļesņikova, Lilija Vlasova un Maksims Znaks, prezidenta sāncensis Viktors Babariko un videoblogeris Sergejs Tihanovskis;

                  Z.

                  tā kā Eiropas Parlaments pauž visdziļāko līdzjūtību Aleksandra Taraikovska, Aleksandra Vihora, Artjoma Parukova, Genādija Šutova un Konstantīna Šišmakova ģimenēm un visai Baltkrievijas tautai;

                  AA.

                  tā kā 2020. gada 14. augustā Baltkrievijas režīms liedza Baltkrievijā iebraukt diviem Eiropas Parlamenta deputātiem — Eiropas Parlamenta Delegācijas attiecībām ar Baltkrieviju vadītājam Robert Biedroń un Eiropas Parlamenta pastāvīgajam referentam Baltkrievijas jautājumos Petras Auštrevičius, kuri uz Baltkrieviju devās pēc Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības ielūguma;

                  AB.

                  tā kā kopš 2014. gada 18 000 Baltkrievijas nepilngadīgo ir piespriests nesamērīgi ilgs cietumsods, proti, 8 līdz 15 gadi, par nevardarbīgiem ar narkotikām saistītiem nodarījumiem, pamatojoties uz kriminālkodeksa 328. pantu; tā kā aizturēšanā un ieslodzījumā Baltkrievijas nepilngadīgie saskaras ar daudziem tiesību pārkāpumiem, tostarp fizisku vardarbību un spīdzināšanu, un tiek pakļauti veselībai bīstamiem darba apstākļiem;

                  AC.

                  tā kā 2016. gadā ES atcēla lielāko daļu Baltkrievijai noteikto sankciju, izņemot ieroču embargo un četrām personām noteiktās sankcijas, tomēr tas tika izdarīts nevis tādēļ, ka Baltkrievija bija izpildījusi visus nosacījumus, bet gan ar cerību, ka tā turpinās virzību uz politiskās un pilsoniskās līdzdalības vides uzlabošanu un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu; tā kā šī valsts nav panākusi progresu demokrātiskās pārvaldības un cilvēktiesību jomā un īsteno aizvien lielākas administratīvās, finansiālās un fiziskās represijas pret demokrātisko opozīciju, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, žurnālistiem, blogeriem un pat vienkāršajiem iedzīvotājiem;

                  AD.

                  tā kā Eiropadome 2020. gadā nolēma noteikt sankcijas ievērojamam skaitam personu, kas ir atbildīgas par vardarbību, represijām un vēlēšanu rezultātu viltošanu Baltkrievijā, aizliedzot šīm personām iebraukt ES un iesaldējot viņu ES esošos finanšu aktīvus;

                  AE.

                  tā kā nav pieņemams, ka dalībvalsts skaidri nenosoda vēlēšanu viltošanu, vardarbību un represijas un uzskata Lukašenko režīma Baltkrieviju par partnervalsti, jo stāvoklis Baltkrievijā liek ieņemt skaidru un principiālu nostāju un vienoties par kopīgu ES rīcību;

                  AF.

                  tā kā Baltkrievijas varas iestādes noliedza faktu par Covid-19 izplatību, izniekojot laiku, ko būtu varēts izmantot, lai sagatavotu un aizsargātu valsts iedzīvotājus un jo īpaši medicīnisko personālu, neatcēla masu pasākumus, galvenokārt 2020. gada 9. maija militāro parādi, kurā piedalījies tūkstošiem cilvēku, un gadskārtējo talku, kurā piedalījās ceturtā daļa Baltkrievijas iedzīvotāju, un tā vietā nodarbojās ar to žurnālistu, blogeru, demokrātiskās opozīcijas pārstāvju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vienkāršo iedzīvotāju iebiedēšanu, kas dalījās ar svarīgu informāciju par pandēmiju un nepieciešamajiem aizsardzības pasākumiem, līdz ar to Baltkrievijā ir vieni no Eiropā augstākajiem Covid-19 saslimstības rādītājiem uz vienu iedzīvotāju un tā rada veselības draudus visam reģionam; tā kā Baltkrievijas valdība un prezidents nesniedza faktus par pandēmiju un laicīgi nereaģēja uz to, tā vietā aktīvi izplatot viltus informāciju, kas apdraudēja valsts iedzīvotāju veselību;

                  AG.

                  tā kā ES kopš Covid-19 pandēmijas pirmsākumiem ir solidarizējusies ar Baltkrievijas iedzīvotājiem un piešķīrusi šai valstij 60 miljonus EUR Covid-19 uzliesmojuma tūlītējo un tiešu seku mazināšanai, turklāt, reaģējot uz pēcvēlēšanu situāciju Baltkrievijā, tā ir piešķīrusi vēl 53 miljonus EUR Baltkrievijas iedzīvotāju atbalstam; tā kā Baltkrievija apsver iespēju prasīt ES makrofinansiālo palīdzību;

                  AH.

                  tā kā Covid-19 pandēmija parādīja Baltkrievijas sabiedrības izturētspēju, stipro gribu un bezprecedenta pašorganizācijas spējas, jo īpaši ņemot vērā iestāžu letarģisko reakciju un pat pandēmijas un tās ietekmes noliegšanu;

                  AI.

                  tā kā Baltkrievijā nav reģistrēta neviena neatkarīga Baltkrievijas ziņu aģentūra un kopš 2015. gada Baltkrievijā ir būtiski pasliktinājusies preses brīvība, ko katru gadu apstiprina preses brīvības indekss, un kopš 2020. gada augusta stāvoklis ir kļuvis vēl nopietnāks; tā kā daži valstī vēl darboties spējīgie neatkarīgie žurnālisti, blogeri, fotogrāfi vai mediju elementi, kas ziņo par cilvēktiesību pārkāpumiem, tiek sistemātiski vajāti un sodīti, piemēram, piemērojot arestu vai sākot kriminālizmeklēšanu, tostarp par apsūdzībām nelikumīgā informācijas sagatavošanā un izplatīšanā, ekstrēmismā, neslavas celšanā un prezidenta apvainošanā vai huligānismā, un ir palielinājusies tiesvedība par internetā izteiktiem paziņojumiem; tā kā 2000. un 2016. gadā divi cilvēktiesību žurnālisti tika nogalināti pēc aktīvas ziņošanas par cilvēktiesību pārkāpumiem un Baltkrievijas autoritārās valdības represīvās politikas kritizēšanu;

                  AJ.

                  tā kā pēc prezidenta vēlēšanām Baltkrievijas režīms vēl vairāk ierobežoja plašsaziņas līdzekļu brīvību un iedzīvotāju tiesības iegūt un izplatīt informāciju un ar šādu mērķi bloķēja piekļuvi internetam, traucēja avīžu izdošanu, arestēja un pakļāva spīdzināšanai un necilvēcīgai attieksmei vietējos un ārvalstu korespondentus, kas novēroja demonstrācijas un gatavoja reportāžas par tām, un personas, kas kritizēja valsts vides politiku vai komentēja par Covid-19 pandēmijas situāciju Baltkrievijā; tā kā notika konkrēta vēršanās pret žurnālistiem, un daži žurnālisti tika ievainoti, sniedzot reportāžas par Baltkrievijas režīma sankcionētajiem uzbrukumiem miermīlīgajiem protestētājiem; tā kā valstij piederošās televīzijas stacijas neziņo par notiekošajiem protestiem vai Lukašenko režīma zvērībām un tiek izmantotas, lai izplatītu dezinformāciju, uzbruktu un celtu neslavu Svetlanai Tihanovskai, politiskajiem aktīvistiem un miermīlīgajiem protestētājiem; tā kā pēc valstij piederošajās televīzijas stacijās strādājošo žurnālistu aiziešanas no darba viņus aizstāja ar propagandas ekspertiem no Krievijas;

                  AK.

                  tā kā neatkarīgi žurnālisti, kas sadarbojas ar ārvalstu plašsaziņas līdzekļiem un strādā tajos, ir sodāmi saskaņā ar Administratīvo pārkāpumu kodeksa 22.9. pantu, kas aizliedz saņemt finansiālu atlīdzību no plašsaziņas līdzekļa, kas Baltkrievijā nav pienācīgi reģistrēts un akreditēts; tā kā Polijā oficiāli reģistrētais televīzijas kanāls “Belsat” nav reģistrēts Baltkrievijā un tas savā darbībā pastāvīgi saskaras ar spiedienu un uzbrukumiem, tostarp tā žurnālisti tiek brutāli aizturēti un līdzstrādniekiem piespriestas sodanaudas, kuru apjoms 2020. gada 18. jūnijā sasniedza 101 791 USD;

                  AL.

                  tā kā Baltkrievija saskaras ar vēl nepieredzētu spiedienu no Krievijas paplašināt integrāciju savienotās valsts kontekstā, kas kaitēs Baltkrievijas suverenitātei, un tas cita starpā ir radījis pašreizējo saspīlējumu attiecībā uz naftas un gāzes importu no Krievijas;

                  AM.

                  tā kā A. Lukašenko 26 gadus ilgo atrašanos pie varas iezīmē politika, kas grauj valsts suverenitāti un neatkarību, kā arī vājina Baltkrievijas identitāti, mantojumu un kultūru;

                  AN.

                  tā kā drošības ziņā Baltkrievija ir cieši saistīta ar Krieviju un atkarīga no tās un iesaistās tādās darbībās, kas apdraud ES dalībvalstis, piemēram, nepārredzamajās 2017. gada kopīgajās militārajās mācībās “Zapad”, plānotajās 2021. gada kopīgajās militārajās mācības “Zapad” un nedrošu kodoliekārtu būvniecībā;

                  AO.

                  tā kā pēc vērienīgu protestu izcelšanās Aleksandrs Lukašenko lūdza palīdzību Krievijai, lai nodrošinātu Baltkrievijas režīma pastāvēšanu, un cenšas glābt savu tēlu un atgūt sabiedrības atbalstu, radot viltus ziņas par rietumvalstu dalībnieku radītajiem ārējiem draudiem Baltkrievijas drošībai un tās izmantojot, lai pamatotu Baltkrievijas militāro spēku darbības un kustības pastiprināšanu Grodņas reģionā pie robežas ar Poliju un Lietuvu, tādējādi radot tiešus draudus Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm;

                  AP.

                  tā kā Baltkrievija partnerībā ar Krievijas korporāciju “ROSATOM” būvē Astravjecas kodolelektrostaciju, kas atradīsies nepiemērotā vietā, tikai 20 km no ES ārējās robežas un 45 km no Lietuvas galvaspilsētas; tā kā Astravjecas kodolelektrostacijas būvniecībā nav tikuši ievēroti starptautiskie kodoldrošības standarti, ir bijuši būtiski drošības pārkāpumi un nopietni negadījumi, tostarp tas, ka būvniecība turpinājās, neraugoties uz Covid-19 uzliesmojumu būvniecības vietā; tā kā Astravjecas kodolelektrostacijas pirmā reaktora palaišana bija plānota pirms prezidenta vēlēšanām 2020. gada augustā, kad vēl pilnībā nebija īstenoti ES kodoldrošības iestāžu ieteikumi, kurus tās sniedza pēc noturības testu veikšanas;

                  AQ.

                  tā kā smagā ekonomiskā situācija, kas tikai pasliktināsies, ņemot vērā valsts mēroga streikus un Baltkrievijas režīma atteikšanos iesaistīties nacionālajā dialogā ar Baltkrievijas iedzīvotājiem, norāda uz to, ka Baltkrievijas ekonomiskais modelis ir sevi izsmēlis un ka valstī varētu sākties pārejas periods, kurā ES var ieņemt svarīgu līdzsvarojošu lomu;

                  AR.

                  tā kā ir ievērojami palielinājusies sadarbība ar Baltkrievijas pilsonisko sadarbību, tostarp īstenojot ES atbalstītas darbības un pastiprinot tiešus personiskus kontaktus,

                  1.

                  sniedz Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos šādus ieteikumus:

            Situācija pēc vēlēšanām Baltkrievijā

                  a)

                  viennozīmīgi atbalstīt ES un tās dalībvalstu lēmumu neatzīt Centrālās vēlēšanu komisijas paziņotos viltotos vēlēšanu rezultātus, pamatoti šauboties par to taisnīgumu, un pēc Aleksandra Lukašenko pašreizējā termiņa beigām ne vēlāk kā 2020. gada 5. novembrī vairs neuzskatīt viņu par likumīgo valsts prezidentu; nosodīt Aleksandra Lukašenko rīcību, pasludinot sevi par Baltkrievijas prezidentu nelikumīgā atklāšanas ceremonijā, kas slepenībā notika 2020. gada 23. septembrī; aicināt viņu respektēt Baltkrievijas tautas lēmumu un miermīlīgi atkāpties; aicināt visas dalībvalstis nosodīt vēlēšanu viltošanu, opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības apspiešanu, cilvēktiesību, vārda brīvības un mediju brīvības ierobežojumus un demokrātijas pamatvērtību un tiesiskuma pārkāpumus;

                  b)

                  stingri norādīt, ka šie notikumi negatīvi ietekmēs ES un Baltkrievijas attiecības;

                  c)

                  viennozīmīgi atbalstīt Baltkrievijas iedzīvotāju likumīgās prasības par jaunām brīvām un taisnīgām vēlēšanām, kas jārīko pēc iespējas ātrāk EDSO un neatkarīgu starptautisko novērotāju uzraudzībā; uzsvērt nepieciešamību pašreizējo krīzi atrisināt miermīlīgi un demokrātiski, balstoties uz neatkarīgiem un brīviem plašsaziņas līdzekļiem un spēcīgu pilsonisko sabiedrību;

                  d)

                  stingri prasīt, lai Baltkrievijas vēlēšanu process pilnībā atbilstu starptautiskajiem standartiem, EDSO ieteikumiem un Venēcijas komisijas atzinumiem, un aicināt veikt grozījumus Baltkrievijas Republikas vēlēšanu regulējumā, lai tajā iekļautu būtiskas procesuālās un juridiskās garantijas, kas uzlabo iekļautību, integritāti un pārredzamību visos vēlēšanu procesa posmos, jo īpaši skaidrus un saprātīgus kritērijus un mehānismus kandidātu reģistrācijai un parakstu pārbaudei, nodrošinot visu vēlēšanu procesa dalībnieku pārstāvju iekļaušanu vēlēšanu komisijās un visiem dalībniekiem sniedzot vienlīdzīgu piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem;

                  e)

                  aicināt rīkot brīvas un taisnīgas vēlēšanas pirms pārredzama un iekļaujoša konstitucionālās reformas procesa, kurā ir publiski jāapspriežas ar visām Baltkrievijas ieinteresētajām personām, jo tā ir izšķiroša iespēja ieviest patiesas izmaiņas, tostarp attiecībā uz pilsoniskajām pamattiesībām un pamatbrīvībām, kas risinātu pašreizējās politiskās sistēmas nepilnības, nodrošinātu pārredzamu un plurālistisku vēlēšanu procesu un ļautu Baltkrievijas iedzīvotājiem būt pārstāvētiem demokrātiski ievēlētā parlamentā un aktīvi piedalīties politiskajā dzīvē un procesos;

                  f)

                  aicināt varas iestādes palielināt pārredzamību, likvidēt patvaļīgos šķēršļus, kas nav ļāvuši Baltkrievijā kopš 2000. gada reģistrēt nevienu jaunu partiju, un dot iespēju reģistrēt politiskās partijas, reliģiskās un sabiedriskās organizācijas un neatkarīgās arodbiedrības, kā arī likvidēt jau esošajām organizācijām piemērotos ierobežojumus un izbeigt režīma politisko oponentu vajāšanu;

                  g)

                  norādīt, ka Svetlana Tihanovska, kas pēc neatkarīgām socioloģiskajām aptaujām 2020. gada prezidenta vēlēšanās saņēma vairāk nekā pusi balsu, pēc Baltkrievijas iedzīvotāju domām ir jaunievēlētā prezidente;

                  h)

                  atzīt pēc Svetlanas Tihanovskas ierosmes izveidoto Koordinācijas padomi par tautas leģitīmo pārstāvi, kas pieprasa demokrātiskas pārmaiņas un brīvību Baltkrievijā, un stingri prasīt Baltkrievijas režīmu uzsākt dialogu ar šo struktūru; paust nožēlu par Koordinācijas padomes locekļu vajāšanu un pieprasīt varas iestādēm izbeigt visas pret viņiem veiktās tiesiskās darbības un atbrīvot visas aizturētās un arestētās personas;

                  i)

                  atbalstīt Koordinācijas padomes centienus panākt mierīgu un demokrātisku varas nodošanu, īstenojot iekļaujošu nacionālo dialogu starp Baltkrievijas valdību un opozīciju/pilsonisko sabiedrību/Koordinācijas padomi, iesaistot arī baznīcu pārstāvjus kā cienījamus un neitrālus vidutājus; sniegt vajadzīgo palīdzību, lai stiprinātu Koordinācijas padomes organizāciju un darbību;

                  j)

                  veicināt un atbalstīt demokrātiskai Baltkrievijai veltīta neatkarīga centra izveidi Briselē un citās galvaspilsētās, lai izplatītu informāciju un darbības, kas saistītas ar demokrātiskajiem procesiem Baltkrievijā;

                  k)

                  stingri prasīt, lai A. Lukašenko pieņem EDSO pašreizējā un nākamā priekšsēdētāja piedāvājumu sekmēt nacionālo dialogu ar mērķi atrisināt politisko krīzi un saspringto situāciju valstī, un nodrošināt, lai ES sniegtu konkrētu palīdzību EDSO attiecībā uz tās priekšlikumu uzņemties starpniecību;

                  l)

                  prasīt nekavējoties pārtraukt vardarbību, cietsirdīgās represijas un nesamērīgi bargos pasākumus pret miermīlīgiem protestētājiem un viņu spīdzināšanu; nosodīt paziņojumus, kurus 2020. gada 12. oktobrī izdeva Baltkrievijas Iekšlietu ministrija, draudot izmantot īpašu ekipējumu un nāvējošus ieročus pret miermīlīgiem protestētājiem; aicināt veikt pilnīgu ES/starptautisku izmeklēšanu par noziegumiem, ko Lukašenko režīma tiesībaizsardzības iestādes izdarījušas pret Baltkrievijas iedzīvotājiem, un prasīt iestādēm nodrošināt visiem cilvēktiesību pārkāpumu un ļaunprātīgas varas izmantošanas upuriem iespēju vērsties tiesā un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību;

                  m)

                  pārskatīt un atjaunināt Padomes Regulas (EK) Nr. 765/2006 (2006. gada 18. maijs) (8) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju III pielikumu, kurā iekļauts saraksts ar aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām Baltkrievijā, tostarp minētajam sarakstam pievienot novērošanas bezpilota lidaparātus;

                  n)

                  paust nosodījumu par Baltkrievijas režīma taktiku izklīdināt Koordinācijas padomi, iebiedējot un no Baltkrievijas izraidot tās locekļus, opozīcijas politiķus un aktīvistus, lai viņus attālinātu no iekšējiem politiskajiem procesiem;

                  o)

                  aicināt Baltkrieviju nekavējoties bez nosacījumiem atbrīvot visus politieslodzītos un visus pilsoniskās sabiedrības locekļus, žurnālistus un citas personas, kas patvaļīgi aizturēti pirms vēlēšanu kampaņas, tās laikā un pēc tās, un atsaukt visas pret viņiem izvirzītās apsūdzības; prasīt Baltkrievijā pilnībā atjaunot un ievērot cilvēktiesības un brīvības, tostarp preses brīvību, pulcēšanās brīvību un citas politiskās un pilsoniskās brīvības;

                  p)

                  paust atzinību par to daudzu valsts rūpnīcu strādnieku un iestāžu darbinieku rīcību, kas dažādos veidos pievienojās protestiem, tostarp rīkojot streikus, un sniegt nepieciešamo atbalstu tiem, kurus režīms ir sodījis par demokrātisko tiesību īstenošanu;

                  q)

                  risināt problēmas, ar kurām saskaras neatkarīgās arodbiedrības, tostarp to, ka tām tiek atteikta reģistrācija, notiek to vadītāju politiski motivēta kriminālvajāšana un nesen nolīgtie darbinieki tiek spiesti obligāti iestāties valsts kontrolētajās arodbiedrībās;

                  r)

                  saglabāt modrību attiecībā uz kandidātu, protestētāju, aktīvistu un neatkarīgo žurnālistu arestiem, pazušanu un vajāšanu un izmeklēt šādus gadījumus kopā ar Baltkrievijas varas iestādēm;

                  s)

                  arī turpmāk cieši sekot līdzi arestiem un pazušanas gadījumiem Baltkrievijā, vērst Baltkrievijas iestāžu uzmanību uz šiem gadījumiem un pieprasīt, lai tās pienācīgi un tūlītēji rīkotos; sākt mērķtiecīgu ES palīdzības programmu, lai palīdzētu no politiskajām represijām un policijas vardarbības cietušajām personām, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi juridiskajām konsultācijām, materiālu un medicīnisku palīdzību un rehabilitāciju;

                  t)

                  pieprasīt neatkarīgi un efektīvi izmeklēt Aleksandra Taraikovska, Aleksandra Vihora, Artjoma Porukova, Genādija Šutova un Konstantīna Šišmakova nāves gadījumus, kas saistīti ar protestiem, un 1999. gadā notikušās politiskās opozīcijas pārstāvju Jurija Zaharenko, Anatolija Krasovska un Viktora Gončara slepkavības, kā arī noskaidrot 2000. gadā pazudušā žurnālista Dmitrija Zavadska likteni un atrašanās vietu;

                  u)

                  aicināt Baltkrieviju kriminālkodeksā iekļaut konkrētu spīdzināšanas definīciju, kas atbilstu starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, un nodrošināt, ka par to tiek paredzētas sankcijas, kā arī veikt izmaiņas likumdošanā, lai noteiktu kriminālatbildību par piespiedu pazušanu;

                  v)

                  aicināt varas iestādes uzlabot veselības aprūpes piekļūstamību, pieejamību un kvalitāti ieslodzījuma vietās, jo īpaši ņemot vērā Covid-19 pandēmiju, un medicīnas darbinieku darba apstākļus, ņemot vērā ziņojumus, ka policija nav ļāvusi palīdzēt ievainotajiem protestētājiem un arestējusi medicīnas darbiniekus;

                  w)

                  pēc iespējas ātrāk un jēgpilnā koordinācijā ar starptautiskajiem partneriem īstenot sankcijas, par kurām ir vienojušies ES ārlietu ministri un Eiropadome;

                  x)

                  paplašināt to personu grupu, pret kurām vērstas sankcijas, tajā iekļaujot Aleksandru Lukašenko un ievērojamu skaitu augsta un vidēja līmeņa amatpersonu, kā arī Centrālās vēlēšanu komisijas locekļus, kas ir atbildīgi par prezidenta vēlēšanu rezultātu viltošanu Baltkrievijā vai ir to veicinājuši un ir atbildīgi par pilsonisko tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem vai ir tos veicinājuši; šis saraksts ES būtu jāpiemēro kopumā un būtu pastāvīgi jāatjaunina un jāpaplašina atbilstoši Lukašenko režīma pastrādāto noziegumu līmenim;

                  y)

                  noteikt vīzu aizliegumu un finanšu sankcijas režīma pārstāvjiem, personām, kurām piemērotas sankcijas, un viņu ģimenes locekļiem;

                  z)

                  ātri ieviest un īstenot ES cilvēktiesību sankciju mehānismu, kas ļauj piemērot sankcijas, kuras līdzīgas ASV Magņitska aktā noteiktajām sankcijām, pret personām un uzņēmumiem, kas ir iesaistīti smagos cilvēktiesību pārkāpumos un atbildīgi par citiem noziegumiem, un piemērot tās Baltkrievijas amatpersonām, tostarp izmeklētājiem un tiesnešiem, kuri ved pret politieslodzītajiem ierosinātās krimināllietas, un citām personām un uzņēmumiem, kas ir saistīti ar miermīlīgu parakstu vākšanas mītiņu un protestu vardarbīgu apspiešanu Baltkrievijā, tostarp sliktu izturēšanos pret aizturētajiem un politieslodzītajiem un viņu spīdzināšanu;

                  aa)

                  apsvērt tādu nozaru sankciju ieviešanu pret Baltkrieviju, kas varētu palielināt spiedienu uz režīmu, bet neradītu negatīvu ilgtermiņa ietekmi uz iedzīvotājiem;

                  ab)

                  atbalstīt Baltkrievijas neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti; stingri pretoties tam, ka trešās valstis, jo īpaši Krievijas Federācija, no ārpuses slepeni vai atklāti iejaucas īpaši tādās jomās kā valsts plašsaziņas līdzekļi un drošības spēki; uzsvērt, ka Baltkrievijas protesti atbalsta demokrātiju un nav ģeopolitiski; atgādināt, ka Eiropas Savienība būtu atvērta turpmākai attiecību attīstībai ar šo valsti gan divpusējā ceļā, gan Austrumu partnerībā tikai tad, ja Baltkrievija ievēros visus iepriekš pieņemtos nosacījumus saistībā ar demokrātiju, tiesiskumu, brīvām un taisnīgām vēlēšanām, starptautiskajām tiesībām, cilvēktiesībām un pamatbrīvībām;

                  ac)

                  mudināt Krievijas Federāciju neiesaistīties nekādās darbībās, kas apdraudētu Baltkrievijas suverenitāti un teritoriālo integritāti; paust bažas par to, ka Krievija izmanto sarunas par nepārtrauktu naftas un gāzes piegādi Baltkrievijai kā politiskā spiediena metodi; publiski nosaukt īstajā vārdā un nosodīt Krievijas Federācijas hibrīdiejaukšanos, piemēram, tā saukto plašsaziņas līdzekļu ekspertu deleģēšanu uz Baltkrievijas valsts plašsaziņas līdzekļiem un padomdevēju deleģēšanu uz militārajām un tiesībaizsardzības institūcijām, un novērst šādas turpmākas darbības; brīdināt nemēģināt situāciju militarizēt un izraisīt saspīlējumu ar kaimiņvalstīm;

                  ad)

                  paust nosodījumu par to, ka Baltkrievija apsūdz Svetlanu Tihanovsku iespējamos publiskos aicinājumos kaitēt valsts drošībai un pārņemt varu, un nosodīt Krievijas Federācijas lēmumu iekļaut viņu starpvalstu meklēto personu sarakstā;

                  ae)

                  uzsvērt, ka 2020. gada augustā pie robežas ar Lietuvu un Poliju īstenotās Baltkrievijas bruņoto spēku militārās mācības, pēc kurām sekoja naidīga un maldinoša informācijas kampaņa, ir nevajadzīgi palielinājušas saspīlējumu un neuzticēšanos;

                  af)

                  atzīt, ka līdz 2020. gada 9. augusta krāpnieciskajām prezidenta vēlēšanām īstenotā kritiskās iesaistīšanās politika ir panākusi zināmu attīstību divpusējās attiecībās, tomēr šīs valsts progress tādās svarīgās jomās kā demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp runas un vārda brīvības, plašsaziņas līdzekļu brīvības un darba tiesību, ievērošana un pilsoniskā sabiedrība tika zaudēts šo vēlēšanu laikā un pēc tām, sociālekonomisko situāciju raksturo zemi mājsaimniecības ienākumi un augsts bezdarba līmenis, ekonomika stagnē un to būtiski ietekmē valstij piederoši uzņēmumi un korupcija; tā kā ES īsteno individualizētu pieeju Austrumu partnerībai un pilnībā pārskata ES un Baltkrievijas attiecības, apsvērt iespēju cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanās gadījumā piemērot principu “mazāk par mazāk”, tomēr tam nevajadzētu ietekmēt sadarbību ar Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību, cilvēktiesību aizstāvjiem, neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem un Baltkrievijas iedzīvotājiem un to atbalstīšanu, tieši otrādi — būtu vēl vairāk jāpalielina politiskais, finansiālais, tehnoloģiskais un informatīvais atbalsts, izmantojot principu “vairāk par vairāk” un veicinot lielāku pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos ES, citu starptautisko organizāciju un atsevišķu valstu atbalstītās iniciatīvās un projektos Baltkrievijā;

                  ag)

                  visaptveroši pārskatīt politiku attiecībā uz Baltkrieviju, jo īpaši koncentrējoties uz ES atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un Baltkrievijas iedzīvotājiem un ņemot vērā dažādus notikumu attīstības scenārijus šajā valstī, un pārtraukt sarunas par ES un Baltkrievijas partnerattiecību prioritātēm līdz brīdim, kad Baltkrievijā būs notikušas brīvas un taisnīgas prezidenta vēlēšanas; pieprasīt, lai ES būtu vienota un uzstājīga, reaģējot uz stāvokli Baltkrievijā pēc prezidenta vēlēšanām;

                  ah)

                  atzinīgi vērtēt Ārlietu padomes 2020. gada 12. oktobra paziņojumu, kurā pausta ES gatavība atbalstīt miermīlīgu pāreju uz demokrātiju un izmantot dažādus instrumentus saskaņā ar Austrumu partnerību, tostarp uzsākt visaptverošu ekonomikas atbalsta plānu;

                  ai)

                  atbalstīt ierosmi izveidot augsta līmeņa misiju Baltkrievijā, kuras sastāvā būtu bijušie valstu vai to valdību vadītāji un kuras uzdevums būtu palīdzēt izbeigt vardarbību, palīdzēt atbrīvot politieslodzītos un aizturētos un izpētīt visas iespējas vietējā un starptautiskā līmenī, lai radītu labvēlīgu vidi iekļaujošam politiskajam dialogam Baltkrievijā;

                  aj)

                  nosodīt darbības, ko Baltkrievijas iestādes veikušas pret Lietuvas un Polijas vēstniecībām Minskā, proti, prasības atsaukt Lietuvas un Polijas vēstniekus un samazināt viņu vēstniecību diplomātisko darbinieku skaitu; nodrošināt koordinētu un vienotu ES dalībvalstu reakciju; šajā sakarībā atzinīgi vērtēt solidaritātes žestus, ko paudušas tās dalībvalstis, kuras ir nolēmušas atsaukt savus vēstniekus uz konsultācijām;

                  ak)

                  piedāvāt alternatīvu ciešākai un daudz tuvākai sadarbībai ar Baltkrieviju, kas no ES puses arī ietvertu būtiski lielākas finansiālās un tehniskās saistības, ja demokrātiskas pārmaiņas, tostarp jaunas vēlēšanas, kļūtu par realitāti;

                  al)

                  izstrādāt visaptverošu programmu Baltkrievijai pēc jaunajām prezidenta vēlēšanām un organizēt līdzekļu devēju konferenci demokrātiskai Baltkrievijai, kurā piedalītos starptautiskās finanšu iestādes, G7 valstis, ES dalībvalstis un iestādes, kā arī citi, kas vēlas apņemties piešķirt vairāku miljardu euro finansējumu, lai atbalstītu turpmākos reformu centienus un ekonomikas pārstrukturēšanu;

                  am)

                  nekavējoties izbeigt ES finansiālās palīdzības sniegšanu nelikumīgajām Baltkrievijas iestādēm un nesniegt finansējumu valdības un valsts kontrolētiem projektiem, tostarp mērķsadarbības un pārrobežu sadarbības projektiem, un neizmantot šīs struktūras, lai sniegtu pilsoniskajai sabiedrībai paredzētu palīdzību vai finansējumu; izstrādāt skaidrus nosacījumus, ar kuriem tiktu garantēts, ka ES finansiālais atbalsts Baltkrievijai nenonāks režīma pārstāvju rokās vai nekalpos to darbību leģitimizācijai, ja vien režīms nepārtrauks visas represijas, nesāks dialogu ar pilsoņiem un nenodrošinās jaunas brīvas un taisnīgas vēlēšanas;

                  an)

                  nodrošināt, lai papildu atbalsts 53 miljonu EUR apmērā atbilstu Baltkrievijas iedzīvotāju vajadzībām, tāpēc papildus palīdzībai, kas saistīta ar Covid-19, atbalstīt to Baltkrievijas iedzīvotāju medicīnisko aprūpi, kuri ir ievainoti un traumēti brutālās protestētāju apspiešanas rezultātā, visnopietnākajos gadījumos atvieglojot un atbalstot ārstēšanu un atveseļošanos ES dalībvalstīs; atbalstīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas un aktīvistus, tostarp tos, kuri strādā trimdā, organizācijas un juristus, kas sniedz juridiskos pakalpojumus Baltkrievijas režīma upuriem, cilvēktiesību pārkāpumu dokumentēšanu un izmeklēšanu, streikojošos Baltkrievijas darba ņēmējus, neatkarīgās arodbiedrības, neatkarīgos plašsaziņas līdzekļus un pētniecisko žurnālistiku;

                  ao)

                  sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību un Baltkrievijas tautas demokrātiskiem pārstāvjiem, ES un starptautiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iestādēm, kam ir pieredze darbā ar Baltkrieviju, izstrādāt stratēģiju ES līdzekļu sadalei;

                  ap)

                  stingri pieprasīt, lai ar EIB, ERAB, Pasaules banku, ANO un citu starptautisku organizāciju starpniecību īstenotās atbalsta programmas arī būtu atkarīgas no cilvēktiesību un demokrātijas situācijas uzlabošanas un no starptautisko kodoldrošības standartu ievērošanas; ņemt vērā un risināt situāciju, ka pašlaik programmās, ko Baltkrievijas valsts struktūras īsteno sadarbībā ar šīm starptautiskajām organizācijām, parasti to pārvaldes struktūrās nav iekļautas neatkarīgas ieinteresētās personas, kas ne tikai liek apšaubīt šādu programmu sasniegumus, bet arī veicina to, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiek izstumtas no ES sadarbības struktūras, tās aizstājot ar valstij piederošām publiskā sektora organizācijām (valdības organizētajām nevalstiskajām organizācijām jeb VONVO;

                  aq)

                  atzinīgi vērtēt daudzos solidaritātes pasākumus ar Baltkrievijas iedzīvotājiem, tostarp līdzekļu vākšanu, labdarību un humāno palīdzību; šajā sakarībā nosodīt “NSZZ Solidarność” organizētā humānās palīdzības transporta apturēšanu;

                  ar)

                  atbalstīt Eiropas politisko fondu darbu pilsoniskuma attīstības stiprināšanā un lomu sabiedrisko lietu veidošanā un pilsoņu lomu sabiedrības dzīves veidošanā un turpmāko politisko līderu iespēju nodrošināšanā Baltkrievijā;

                  as)

                  atgādināt Baltkrievijas varas iestādēm, ka ES ātri reaģēja un atbildēja uz valsts steidzamajām vajadzībām Covid-19 pandēmijas laikā, mobilizējot vairāk nekā 60 miljonus EUR, lai palīdzētu apmierināt neatliekamās vajadzības, piemēram, atbalstu veselības nozarei un neaizsargātām kopienām, kā arī īstermiņa vajadzības, lai atbalstītu sociālo un ekonomikas atveseļošanos;

                  at)

                  prasīt, lai jebkāds turpmāks ES makrofinansiālais atbalsts Covid-19 pandēmijas ekonomisko seku mazināšanai tiktu sniegts, izvirzot stingrus politiskus un ekonomiskus kritērijus, jo īpaši saistībā ar demokrātiju un cilvēktiesībām, konkrēti paredzot, ka ir jāizbeidz politiskās represijas un jāatbrīvo visi politieslodzītie; norādīt uz dažu ES dalībvalstu paustajām bažām par kodoldrošību un Baltkrievijas un Krievijas militārās sadarbības radīto apdraudējumu un stingri prasīt, lai tiktu īstenoti pienācīgi vīrusa apkarošanas un iedzīvotāju aizsardzības pasākumi;

                  au)

                  stingri prasīt šādu atbalstu cieši uzraudzīt, lai novērstu ES līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu, piemēram, eksperimentālu zāļu vai vakcīnu finansēšanai;

                  av)

                  uzsvērt nepieciešamību pievērsties Baltkrievijas režīma centieniem izplatīt dezinformāciju, attēlojot ES atbalstu kā atbalstu režīmam; paust bažas par viltus ziņu un dezinformācijas izplatību Baltkrievijā Covid-19 pandēmijas laikā un mudināt gan Baltkrievijas varas iestādes, gan ES izstrādāt īpašas programmas dezinformācijas un propagandas apkarošanai;

                  aw)

                  aicināt Baltkrievijas varas iestādes publiski atzīt Covid-19 radīto apdraudējumu, stiprinot veselības aprūpes sistēmu, pārredzami un iekļaujoši sniedzot iedzīvotājiem noderīgu dzīvībai svarīgu informāciju un statistikas datus par pandēmiju, īstenot ieteikumus, ko 2020. gada aprīlī sniedza PVO ekspertu misija Baltkrievijā, uzlabot medicīnas darbinieku darba apstākļus un veselības aprūpes piekļūstamību, pieejamību un kvalitāti, tostarp ieslodzījuma vietās;

                  ax)

                  joprojām uzskatīt kodoldrošību par Eiropas Savienībai svarīgu problemātisku jautājumu, ņemot vērā iespējamās katastrofālās sekas, ko visā reģionā radītu kodolnegadījums; steidzami risināt jautājumu par Astravjecas atomelektrostaciju, jo tā drīzumā sāks savu darbību, ņemot vērā, ka no Krievijas ir saņemta pirmā kodoldegvielas krava, kas jau ir ielādēta pirmajā reaktorā, un tiek veikti turpmāki sagatavošanas darbi, lai 2020. gada novembrī sāktu elektroenerģijas ražošanu;

                  ay)

                  pieprasīt atlikt plānoto Astravjecas AES nodošanu ekspluatācijā līdz brīdim, kad būs izpildīti starptautiskie kodoldrošības standarti, rīkotas obligātas atklātas uzklausīšanas un nostabilizējusies politiskā situācija Baltkrievijā, ņemot vērā vairākas neatrisinātas kodoldrošības problēmas, kas konstatētas noturības testu laikā, to, ka nav galīgā secinājuma par atomelektrostacijas drošību, izlietotās kodoldegvielas un enerģijas rezervju uzglabāšanas jauda nav pietiekama, kā arī pašreizējo nestabilo situāciju Baltkrievijā, kas sarežģītu reaģēšanas pasākumus avārijas gadījumā, kuras risks sakarā ar reaktora palaišanu ir palielinājies;

                  az)

                  paust bažas par to, ka Baltkrievija pilnībā neīstenos to noturības testu ieteikumus, kurus ES kodoldrošības iestādes veica pirms Astravjecas AES pirmā reaktora palaišanas, turklāt norādot, ka Astravjecas AES tiek būvēta, nenodrošinot sekundāro kontroles rezervi, kas nepieciešama drošai AES darbībai;

                  ba)

                  pieprasīt, lai pilnībā tiktu ievēroti starptautiskie kodoldrošības un vides drošības standarti, notiktu pārredzama, iekļaujoša un konstruktīva sadarbība ar starptautiskajām iestādēm un lai neatkarīgām Baltkrievijas vides organizācijām tiktu nodrošināta piekļuve Astravjecas AES un iespēja to uzraudzīt, turklāt šo prasību īstenošanu sasaistīt ar ES finansiālā atbalsta izmaksu; atbalstīt centienus nodrošināt Eiropas solidaritāti attiecībā uz aizliegumu ES tirgū importēt Astrjavecas AES ražoto elektroenerģiju;

            Cilvēktiesības un plašsaziņas līdzekļu brīvība

                  bb)

                  izteikt atzinību Baltkrievijas tautai par tās drosmi un apņēmību un stingri atbalstīt tās vēlmi pēc demokrātiskām pārmaiņām, sociālā taisnīguma un brīvības, kā arī vēlmi savas valsts nākotni balstīt uz demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību principiem, lai nodrošinātu Baltkrievijas Republikas brīvību, neatkarību, suverenitāti un labklājību;

                  bc)

                  stingri norādīt, ka ir jāgroza Baltkrievijas Republikas tiesību akti, lai nodrošinātu pilsoniskās pamattiesības un pamatbrīvības, piemēram, pulcēšanās, biedrošanās, vārda un viedokļa brīvību, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību, un atbilstību starptautiskajiem nolīgumiem un EDSO pamatnostādnēm par mierīgas pulcēšanās brīvību; aicināt Baltkrieviju pilnībā sadarboties ar ANO īpašo referentu par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā, tostarp ļaut šai amatpersonai apmeklēt Baltkrieviju, ANO Komiteju pret spīdzināšanu un ANO Cilvēktiesību komiteju, lai veiktu sen novēlotās reformas ar mērķi aizsargāt cilvēktiesības, stiprināt demokrātiju un risināt jautājumu par aizturēto personu spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos pret šiem cilvēkiem vai viņu sodīšanu Baltkrievijā;

                  bd)

                  paust nosodījumu par to, ka Baltkrievijā joprojām tiek piemēroti nāvessodi, un turpināt strādāt ar Baltkrievijas varas iestādēm, lai noteiktu moratoriju nāvessodam, kas būtu pirmais solis ceļā uz tā pilnīgu atcelšanu, un līdz nāvessoda atcelšanai strādāt pie tā, lai piespriesta nāvessoda gadījumā tiktu nodrošinātas efektīvas tiesības uz pārsūdzību; mudināt organizēt intensīvākas publiskās debates par nāvessoda atcelšanu, paverot ceļu iespējamam turpmākam referendumam par šo jautājumu;

                  be)

                  paust nosodījumu par cilvēktiesību aizstāvju, opozīcijas dalībnieku, tostarp prezidenta amata kandidātu, viņu atbalstītāju un ģimenes locekļu, miermīlīgo protestētāju, pilsoniskās sabiedrības aktīvistu, vēlēšanu novērotāju, vides tiesību aizstāvju, reliģisko līderu, sportistu, studentu un pētnieku, kā arī neatkarīgo žurnālistu un blogeru pastāvīgo iebiedēšanu un vajāšanu, jo īpaši viņu pazušanu un varas iestāžu piemērotajiem lielajiem finansiālajiem sodiem; aicināt Baltkrieviju pārtraukt šīs represijas un ļaut šiem cilvēkiem bez jebkādiem ierobežojumiem veikt savu darbību, nebaidoties no represijām; paust nožēlu par to, ka tiek apklusināti un iebiedēti ārsti, medicīnas darbinieki un citi, kas atklāti runāja un brīdināja par Covid-19 izplatīšanos Baltkrievijā;

                  bf)

                  ņemt vērā, ka notiek centieni pārtraukt un ierobežot Cilvēktiesību centra “Viasna” locekļu, jo īpaši Aleksandra Burakova, Aļesjas Burakovas, Romāna Kisļaka, Vladimira Vjaličkina, Aļonas Masļukovas, Andreja Medvedjeva un Sergeja Lacinska, darbu un apklusināt viņus, un prasīt izbeigt šo cilvēku un viņu ģimenes locekļu aizturēšanu, kriminālvajāšanu un iebiedēšanu;

                  bg)

                  atzīt represiju bremzējošo ietekmi uz pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvju svarīgo lomu neatkarīgas uzraudzības nodrošināšanā, jo īpaši vēlēšanu laikā;

                  bh)

                  nosodīt Baltkrievijas režīma centienus liegt iebraukt valstī tiem Baltkrievijas iedzīvotājiem, kas pret to ir kritiski noskaņoti, piemēram, Baltkrievijas katoļu baznīcas vadītājam arhibīskapam Tadeušam Kondrusevičam, kā arī neatkarīgajiem žurnālistiem, cilvēktiesību jomas darbiniekiem un starptautiskās sabiedrības pārstāvjiem, tostarp Eiropas Parlamenta deputātiem;

                  bi)

                  izstrādāt skaidru procedūru un spējas ES dalībvalstīs, lai paātrinātu Šengenas vīzu izskatīšanu un piešķiršanu un izveidotu humanitāro koridoru Baltkrievijas pilsoņiem gadījumos, kad viņiem ir steidzami nepieciešama medicīniskā palīdzība vai viņi meklē patvērumu politisku iemeslu dēļ;

                  bj)

                  paust nosodījumu par personu ar invaliditāti, personu ar HIV, minoritāšu, LGBTIK personu un aizturēto ģimeņu nepārtraukto diskrimināciju un stigmatizāciju visā Baltkrievijā un aicināt izveidot neatkarīgu valsts cilvēktiesību iestādi, izstrādāt jaunu rīcības plānu cilvēktiesību jomā un pieņemt visaptverošus diskriminācijas novēršanas tiesību aktus;

                  bk)

                  atgādināt, ka Baltkrievijas Republika ir ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, saskaņā ar kuru valsts tiesību aktiem ir jāgarantē visām personām vienlīdzīga un efektīva aizsardzība pret jebkāda veida diskrimināciju: pamatojoties uz rasi, ādas krāsu, dzimumu, valodu, reliģiju, politisko vai citu pārliecību, nacionālo vai sociālo izcelsmi, īpašuma piederību, dzimšanas vietu vai citiem apstākļiem; paust bažas par to, ka valdības amatpersonu, tiesnešu, prokuroru un juristu informētība un zināšanas par paktu joprojām ir ierobežotas; aicināt Baltkrievijas varas iestādes uzlabot izglītības sistēmu un izplatīt informāciju plašsaziņas līdzekļos, lai sekmētu iecietīgu attieksmi pret neaizsargātām grupām;

                  bl)

                  aicināt rīkoties, lai efektīvi vērstos pret pastāvīgo stereotipu veidošanu par sievietēm un viņu diskrimināciju, cita starpā uzlabojot viņu darba apstākļus, ļaujot sievietēm piekļūt visiem nodarbinātības sektoriem, samazinot vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību un veicinot sieviešu politisko iesaistīšanos; integrēt dzimumu līdztiesību ES attiecībās ar Baltkrieviju;

                  bm)

                  izvirzīt jautājumu par baltkrievu valodā runājošo diskrimināciju Baltkrievijā un atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir veicināt baltkrievu valodas plašāku izmantošanu izglītībā, sabiedriskajā un kultūras dzīvē un plašsaziņas līdzekļos;

                  bn)

                  paust nožēlu par piespiedu darba izplatību, kas nesamērīgi skar neaizsargātu cilvēku kategorijas, tostarp valsts uzņēmumu un pārvaldes iestāžu darbiniekus, studentus, cilvēkus, kas atrodas tā dēvētajos darba ārstēšanas centros, ieslodzītos un armijā iesauktās personas; aicināt Baltkrieviju atcelt visus tiesību aktus, kas ļauj izmantot piespiedu darbu, un nespiest Baltkrievijas iedzīvotājus piedalīties gadskārtējā talkā;

                  bo)

                  risināt jautājumu par nesamērīgu sodīšanu Baltkrievijas tiesību sistēmā, jo īpaši Kriminālkodeksa 328. pantu, saskaņā ar kuru nepilngadīgie par nevardarbīgiem ar narkotikām saistītiem nodarījumiem tiek sodīti ar nesamērīgi ilgu ieslodzījumu;

                  bp)

                  mudināt uz ES un Baltkrievijas cilvēktiesību dialoga turpināšanu, tomēr stingri norādīt, ka tā sniegtais patiesais labums ir ne tikai iestāžu kontakti, bet arī izmērāms progress, kas saskaņā ar Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības dalīborganizāciju sniegto informāciju nenotiek;

                  bq)

                  uzraudzīt plašsaziņas līdzekļu brīvības situāciju Baltkrievijā, kā arī atbalstīt un radīt drošu darba vidi neatkarīgiem mediju elementiem, blogeriem un žurnālistiem, tostarp tiem, kas ir nereģistrētu ārvalstu plašsaziņas līdzekļu un tādu Polijā izvietotu plašsaziņas līdzekļu kā “Belsat TV”, “European Radio for Belarus” un “Radio Racja” ārštata darbinieki, jo viņi ir svarīgs informācijas avots gan Baltkrievijai, gan informācijas saņemšanai par Baltkrieviju un nodrošina tik ļoti nepieciešamo kanālu alternatīvu viedokļu paušanai;

                  br)

                  stingri nosodīt interneta un plašsaziņas līdzekļu apspiešanu, ceļu blokādes, žurnālistu iebiedēšanu un masveidīgu akreditācijas atņemšanu ar mērķi apturēt informācijas plūsmu par situāciju valstī, kā arī liegšanu iebraukt Baltkrievijā starptautisko plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem un demokrātisku valstu parlamentu deputātiem vai valdības locekļiem;

                  bs)

                  nosodīt Baltkrievijas Ārlietu ministrijas lēmumu anulēt visu to žurnālistu akreditāciju, kuri strādā ārvalstu plašsaziņas līdzekļu organizācijās un atspoguļo valstī notiekošos protestus, atsaucoties uz akreditācijas procedūru atjaunināšanu;

                  bt)

                  paust uzslavu par to žurnālistu un sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu darbinieku rīcību, kuri, neraugoties uz represijām un draudiem, palika uzticīgi žurnālistu ētosam, turpināja atbalstīt demokrātisko opozīciju un pēc tam tika atlaisti; atzīt darbu, ko veic neatkarīgie plašsaziņas līdzekļi, tostarp “Charter 97”, “Belsat TV”, “Radio Svoboda” un citi; izmantot Eiropas Demokrātijas fondu un citus instrumentus, lai atbalstītu šos plašsaziņas līdzekļus un žurnālistus, pret kuriem režīms vērš represijas;

                  bu)

                  modri vērsties pret Baltkrievijas valsts plašsaziņas līdzekļu izplatītajiem propagandas vēstījumiem un dezinformāciju, kuros tie apsūdz ES un tās dalībvalstis par iejaukšanos Baltkrievijā notiekošajos procesos un iedomātu draudu radīšanu valsts teritoriālajai integritātei, kā arī pret jebkādiem trešo pušu struktūru radītiem hibrīddraudiem; prasīt, lai tiktu atstādināti, iespējams, Krievijas sūtītie “žurnālisti”, ar kuriem tika aizstāti Baltkrievijas valstij piederošo televīzijas raidstaciju darbinieki, kas iesniedza atlūgumus;

            Ekonomiskā un nozaru sadarbība

                  bv)

                  atgādināt Baltkrievijai, ka ES ir tās otrā lielākā tirdzniecības partnere un ka ekonomisko attiecību pastiprināšana varētu līdzsvarot Baltkrievijas ārējo tirgu, kas ir ārkārtīgi nepieciešams, jo tas joprojām ir ļoti atkarīgs no Krievijas un Eirāzijas Ekonomikas savienības;

                  bw)

                  uzvērt, ka ir svarīgi arī turpmāk atbalstīt Baltkrievijas iestāšanās procesu Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), jo tas veicinās ekonomikas modernizāciju un diversifikāciju, palīdzēs valstī radīt stabilāku uzņēmējdarbības vidi un atvieglos uz noteikumiem balstītu tirdzniecību ar ES;

                  bx)

                  norādīt, ka Ķīnas prezidents bija pirmais, kas pēc vēlēšanām apsveica A. Lukašenko; paust bažas par to, ka arvien pieaug Ķīnas investīcijas stratēģiskajā infrastruktūrā, un brīdināt, ka tas varētu padarīt Baltkrieviju atkarīgu no Ķīnas;

                  by)

                  norādīt, ka Baltkrievijas ekonomika stagnē, vairāk nekā piektdaļa Baltkrievijas iedzīvotāju dzīvo absolūtā nabadzībā un viņu skaitam ir tendence pieaugt Covid-19 izraisītās krīzes dēļ; norādīt, ka minimālā alga Baltkrievijā ir 375 Baltkrievijas rubļi jeb 137 EUR un ka valsts saskaras ar demogrāfisko krīzi, jo sarūk darbspējas vecuma iedzīvotāju skaits un notiek masveidīga darbaspēka emigrācija no Baltkrievijas;

                  bz)

                  norādīt uz kaitējošo ietekmi, ko Baltkrievijas ekonomikai rada Baltkrievijas režīma atteikums sākt dialogu ar tautu, jo īpaši pastāvīgajiem valsts mēroga darbinieku streikiem valsts uzņēmumos un skolotāju, sociālo un kultūras darbinieku streikiem; norādīt arī uz kaitējošo ietekmi uz IT nozari, kas var neatgriezties iepriekšējā līmenī;

                  ca)

                  paust nožēlu par Baltkrievijas varas iestāžu nevēlēšanos ievērot starptautisko finanšu iestāžu, piemēram, Pasaules Bankas un SVF, ieteikumus vai īstenot reformas, lai samazinātu valsts uzņēmumu lielo skaitu, reformētu uzņēmējdarbības nozari, veicinātu uzņēmējdarbību, atbalstītu MVU, samazinātu valsts parādu, izmantotu ārpakalpojumus iedzīvotāju reālo dzīves izmaksu segšanai un uzlabotu darba tirgus apstākļus;

                  cb)

                  paust bažas par privātajam sektoram kaitējošiem valsts noteikumiem, jo īpaši par prasību maksāt minimālo algu, kas nav zemāka par vidējo algu desmit veiksmīgākajos valsts uzņēmumos;

                  cc)

                  paust bažas par izplatīto plaša mēroga sistēmisko korupciju Baltkrievijas valsts iestādēs un valsts uzņēmumos, veicināt un atbalstīt korupcijas izmeklēšanu un informācijas kampaņas, paust bažas par to žurnālistu aizskaršanu un vajāšanu, kuri ziņo par korupcijas lietām, un stingri prasīt nodrošināt drošu vidi pētnieciskajiem žurnālistiem un trauksmes cēlējiem;

                  cd)

                  pieprasīt visaptveroši izmeklēt Aleksandra Lukašenko ģimenes un viņa sabiedroto finanšu plūsmas, tostarp Baltkrievijas valsts uzņēmumu ārzonas darbības, kā arī korupcijas shēmas Baltkrievijas uzņēmumos;

                  ce)

                  atzinīgi vērtēt un iedrošināt Baltkrievijas enerģētikas diversifikāciju un tās atkarības samazināšanu no Krievijas, ko panāktu, importējot naftu un gāzi no citiem piegādātājiem, tostarp pa ES teritoriju; arī mudināt uzlabot vides ilgtspēju un attīstīt alternatīvus enerģijas avotus;

                  cf)

                  uzsvērt to, ka ES lielu nozīmi pievērš cīņai ar klimata pārmaiņām, jo īpaši īstenojot Eiropas zaļo kursu un 2015. gada Parīzes nolīgumu, un mudināt Baltkrieviju pastiprināt sadarbību ar ES vides jautājumos, lai panāktu zaļo pārveidi, energoefektivitāti, ilgtspēju un klimatneitralitāti un izmantotu iespējas, ko sniedz Austrumeiropas energoefektivitātes un vides partnerība, vienlaikus uzstājot, ka ir jāizbeidz vides aktīvistu vajāšana; aicināt Baltkrieviju darīt vairāk klimata pārmaiņu apkarošanas jomā un integrēt klimata politikas aspektus visās politikas veidošanas jomās;

                  cg)

                  uzsvērt Ziemeļu dimensijas vides partnerības (NDEP) iniciatīvas, kuru mērķis ir risināt aktuālākās vides problēmas šajā reģionā;

            Tieši personiskie kontakti

                  ch)

                  norādīt, ka ES ir ieinteresēta pēc iespējas plašākos tiešos personiskos kontaktos, kas ir labākais veids, kā satuvināties ES un Baltkrievijai, kā arī sekmēt abpusēju saprašanos un paraugprakses apmaiņu; veicināt apmaiņas programmas ar pierādītiem rezultātiem, piemēram, Mērķtiecīgu tiešu personisko kontaktu mobilitātes shēmu (MOST), un atkārtoti uzsvērt, ka nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu ir šīs politikas taustāma izpausme;

                  ci)

                  atzinīgi vērtēt progresu mobilitātes partnerības un vīzu režīma atvieglošanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumu īstenošanā, kas ir daļa no drošas un labi pārvaldītas mobilitātes vides ES un Baltkrievijas starpā;

                  cj)

                  atzīt un izmantot to, ka pieaugošā mobilitāte starp ES un Baltkrieviju nozīmē arvien lielāku iedzīvotāju saskari ar Eiropas vērtībām un atbalstu demokrātiskai pārveidei;

                  ck)

                  apsvērt iespējas noteikt bezvīzu ceļošanas iespējas Baltkrievijas pilsoņiem, lai tiešie personiskie kontakti neciestu Baltkrievijas iestāžu nedemokrātisko principu dēļ;

                  cl)

                  atbalstīt pārrobežu sadarbību un pārvietošanos starp Baltkrieviju un kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm, jo īpaši mudinot Baltkrievijas varas iestādes īstenot vietējās pierobežas satiksmes režīmu ar Lietuvu, kas nāktu par labu tiem, kuri dzīvo 50 kilometru rādiusā abās robežas pusēs;

                  cm)

                  atzīt Baltkrievijas diasporas lomu Baltkrievijā notiekošajā demokrātiskajā atmodā un atbalstīt tās locekļus ES dalībvalstīs kā svarīgus Baltkrievijas nacionālā dialoga dalībniekus;

                  cn)

                  atbalstīt sadarbību kultūras jomā, izmantojot tādas programmas kā “Radošā Eiropa” un jo īpaši projektus, kuru mērķis ir veicināt radošumu, iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un iniciatīvas vietējā līmenī; veicināt un mobilizēt Eiropas solidaritāti ar Baltkrievijas sabiedrību, izmantojot kultūras izpausmes;

                  co)

                  pastiprināt centienus, lai nodrošinātu, ka Baltkrievijas jaunieši var gūt labumu no kvalitatīvākas izglītības, ko panāk ar progresu Boloņas procesa īstenošanā, lielāku akadēmisko mobilitāti un iespējām studēt ES, izmantojot programmu “Erasmus+”, kas gan šobrīd, gan ilgtermiņā var palīdzēt izmainīt domāšanu Baltkrievijā, dabiski pārnest Eiropas vērtības uz šo valsti un veicināt tās demokratizāciju;

                  cp)

                  atbalstīt Baltkrievijas jauniešus, kuriem, ņemot vērā viņu dalību valsts mēroga protestos, tiks liegta izglītība Baltkrievijā, un piešķirt viņiem stipendijas studijām ES dalībvalstu izglītības iestādēs;

                  cq)

                  saglabāt ES finansiālo atbalstu Eiropas Humanitārajai universitātei (EHU), kas ir Baltkrievijas universitāte trimdā, proti, Viļņā;

                  cr)

                  piešķirt stipendijas akadēmiķiem, kuri zaudējuši pedagoģisko un pētniecisko amatu par piedalīšanos protestos;

                  cs)

                  nekavējoties nodrošināt humāno palīdzību, tostarp Šengenas vīzas un stipendijas, sportistiem un viņu ģimenes locekļiem, kuriem ir liegti ienākumi viņu politiskās nostājas dēļ un kuriem bija jāizcieš fiziskas un psiholoģiskas represijas, ko veica A. Lukašeno režīms;

                  ct)

                  atbalstīt izglītības programmas to Baltkrievijas civildienesta ierēdņu profesionālai pārorientēšanai, kuri tika atlaisti vai brīvprātīgi atstāja civildienestu;

                  cu)

                  atbalstīt izglītības digitalizāciju saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu Baltkrievijā;

                  cv)

                  atzīt, ka daudzi Baltkrievijā notiekošās demokrātiskās revolūcijas dalībnieki ir absolvējuši ES dalībvalstu augstskolas vai piedalījušies ES atbalstītās profesionālās kvalifikācijas paaugstināšanas un profesionālās darbības veicināšanas programmās;

                  cw)

                  mudināt Baltkrievijas zinātnieku aprindas pastiprināt sadarbību ar Eiropas kolēģiem un pilnībā izmantot pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”;

                  cx)

                  pastiprināt demokrātijas atbalsta programmas un stratēģisko komunikāciju un atbalstīt plašāku saziņu ar vietējām kopienām ārpus tradicionālajām proeiropeiskajām kohortām;

                  2.

                  uzdod priekšsēdētājam šo ieteikumu nosūtīt Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos.

         (1)  OV L 181, 9.6.2020., 3. lpp.

         (2)  OV L 180, 9.6.2020., 3. lpp.

         (3)  OV C 224, 27.6.2018., 135. lpp.

         (4)  OV C 298, 23.8.2018., 60. lpp.

         (5)  OV C 390, 18.11.2019., 100. lpp.

         (6)  OV C 11, 13.1.2020., 18. lpp.

         (7)  Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0231.

         (8)  OV L 134, 20.5.2006., 1. lpp.