               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.2.2020
            COM(2020) 35 final
            Ieteikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

                  Eiropas Komisija ar šo ieteikumu aicina Eiropas Savienības Padomi pilnvarot sarunu sākšanu par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, iecelt Komisiju par Savienības sarunu vedēju un dot norādes sarunu vadītājam, un iecelt īpašu komiteju, ar kuru apspriežoties sarunas jārisina.

               2.VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

                  Apvienotā Karaliste 2020. gada 1. februārī izstājās no Eiropas Savienības un no Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Euratom”).

                  Izstāšanās kārtība ir noteikta Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes (“Apvienotā Karaliste”) izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“izstāšanās līgums”)
                     1
                  .

                  Izstāšanās līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī, un tajā paredzēts pārejas periods, kurā saskaņā ar minēto līgumu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā ir piemērojamas Savienības tiesības. Minētais periods beigsies 2020. gada 31. decembrī, ja vien saskaņā ar izstāšanās līgumu izveidotā Apvienotā komiteja līdz 2020. gada 1. jūlijam nepieņems atsevišķu lēmumu, ar kuru pārejas periodu pagarina par laiku, kas nepārsniedz 1 vai 2 gadus.

                  Eiropadome 2018. gada 23. marta nostādnēs vēlreiz apliecināja, ka Savienība ir apņēmības pilna panākt, lai partnerība ar Apvienoto Karalisti nākotnē būtu cik vien iespējams cieša. Saskaņā ar minētajām nostādnēm šai partnerībai būtu jāaptver tirdzniecības un ekonomiskā sadarbība, kā arī citas jomas, jo īpaši terorisma un starptautiskās noziedzības apkarošana, kā arī drošība, aizsardzība un ārpolitika. Eiropadome minētās nostādnes noteica, lai panāktu vispārēju izpratni par turpmāko attiecību satvaru, kuru bija paredzēts formulēt politiskajā deklarācijā, kas pievienojama izstāšanās līgumam un tiek minēta tajā.

                  Politiskajā deklarācijā, kas pievienota izstāšanās līgumam, izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars (“politiskā deklarācija”)
                     2
                  . Tā nosaka parametrus “vērienīgai, plašai, dziļai un elastīgai partnerībai, kas ietver tirdzniecības un ekonomisko sadarbību, kuras centrā būs visaptverošs un līdzsvarots brīvās tirdzniecības nolīgums, tiesībaizsardzību un kriminālo justīciju, ārpolitiku, drošību un aizsardzību un plašākas sadarbības jomas”.

                  Izstāšanās līguma 184. pantā ir noteikts: “Savienība un Apvienotā Karaliste dara visu iespējamo, lai labticīgi un pilnībā ievērojot savu attiecīgo tiesisko kārtību, veiktu pasākumus, kas nepieciešami, lai ātri vienotos par līgumiem, kas reglamentēs to turpmākās attiecības, kā minēts 2019. gada 17. oktobra Politiskajā deklarācijā, un lai attiecībā uz minētajiem līgumiem izpildītu vajadzīgās ratifikācijas vai noslēgšanas procedūras, cenšoties iespēju robežās nodrošināt, ka šos līgumus sāk piemērot no pārejas perioda beigām.”

                  Eiropadome 2019. gada 13. decembra secinājumos atkārtoti apstiprināja vēlmi izveidot pēc iespējas ciešākas turpmākās attiecības ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar politisko deklarāciju un ievērojot iepriekš apstiprinātās Eiropadomes nostādnes, kā arī paziņojumus un deklarācijas, jo īpaši tās, kas paustas 2018. gada 25. novembrī. Eiropadome vēlreiz atkārtoja jo īpaši to, ka turpmākās attiecības ar Apvienoto Karalisti būs jābalsta uz tiesību un pienākumu līdzsvaru un ka tajās būs jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Eiropadome aicināja Komisiju tūlīt pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās iesniegt Padomei visaptveroša pilnvarojuma projektu turpmākajām attiecībām ar Apvienoto Karalisti.

               3.JAUNĀ PARTNERĪBA

                  Vērienīgā un visaptverošā jaunā partnerība, kas paredzēta šajā ieteikumā, atspoguļo Eiropadomes secinājumus un nostādnes un pamatojas uz politisko deklarāciju.

                  Paredzētā partnerība ir vienots kopums, kas sastāv no trim galvenajiem komponentiem:

               –vispārīgie noteikumi (ieskaitot noteikumus par pamatvērtībām un pamatprincipiem un par pārvaldību);

               –ar ekonomiku saistītie noteikumi (ieskaitot noteikumus par tirdzniecību un vienlīdzīgu konkurences apstākļu garantijām) un

               –ar drošību saistītie noteikumi (ieskaitot noteikumus par tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kā arī par ārpolitiku, drošību un aizsardzību).

                  Paredzētās partnerības priekšnoteikums ir atzīšana, ka labklājību un drošību stiprina uz noteikumiem balstīta starptautiskā kārtība, individuālo tiesību un tiesiskuma aizsardzība, augsti darba ņēmēju un patērētāju tiesību un vides aizsardzības standarti, cīņa pret klimata pārmaiņām un brīva un godīga tirdzniecība.

               Saskaņā ar Eiropadomes 2019. gada 13. decembra secinājumiem šajā ieteikumā paredzētās partnerības darbības joma ir visaptveroša. Tā ietver visas politiskajā deklarācijā minētās interešu jomas: tirdzniecības un ekonomisko sadarbību, tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, ārpolitiku, drošību un aizsardzību, dalību Savienības programmās un tematiskās sadarbības jomas. Komisija ir gatava pārejas periodā panākt pēc iespējas vairāk iepriekš minētajās jomās un pēc pārejas perioda beigām turpināt sarunas par visiem atlikušajiem jautājumiem.

                  Paredzētajā partnerībā tiks ievērota Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija un tās tiesiskā kārtība, vienotā tirgus un muitas savienības integritāte un četru brīvību nedalāmība. Partnerībai būtu jānodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzība un jāatspoguļo Apvienotās Karalistes statuss kā Šengenas zonā neietilpstošai trešai valstij, kurai nevar būt tās pašas tiesības un priekšrocības kā dalībvalstīm. Paredzētajai partnerībai vajadzētu būt balstītai uz vispārēju pārvaldības satvaru, kas aptver visas sadarbības jomas.

                  Attiecībā uz paredzētās partnerības teritoriālo darbības jomu tiek atgādināts, ka paziņojumā, kas iekļauts Eiropadomes 2018. gada 25. novembra sanāksmes protokolā, ir ietverta šāda Eiropadomes un Komisijas deklarācija: “Pēc tam, kad Apvienotā Karaliste būs izstājusies no Savienības, starp Savienību un Apvienoto Karalisti slēdzamu nolīgumu teritoriālajā darbības jomā netiks iekļauts Gibraltārs. Tomēr tas neizslēdz iespēju, ka starp Savienību un Apvienoto Karalisti pastāv atsevišķi nolīgumi attiecībā uz Gibraltāru. Neskarot Savienības kompetences un pilnībā respektējot tās dalībvalstu teritoriālo integritāti, kā to garantē Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 2. punkts, minētajiem atsevišķajiem nolīgumiem būs vajadzīga Spānijas Karalistes iepriekšēja piekrišana.”

               4.SARUNAS

               Komisija risinās sarunas saskaņā ar lēmuma pielikumā sniegtajām sarunu norādēm un apspriežoties ar īpašo komiteju, ko ieceļ Padome.

               Komisija risinās sarunas, nodrošinot pastāvīgu koordināciju ar Padomi un ar tās darba sagatavošanas struktūrām, savlaicīgi apspriedīsies ar Padomes darba sagatavošanas struktūrām un ziņos tām par paveikto un savlaicīgi sniegs visu vajadzīgo informāciju un dokumentus, kas saistīti ar sarunām.

               Komisija savlaicīgi sniegs Eiropas Parlamentam pilnīgu informāciju par sarunām.

               Komisija sarunas risinās sadarbībā ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un vienojoties ar viņu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumiem.

               5.JURIDISKAIS PAMATS

               Procesuālais juridiskais pamats lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas un dod norādes sarunu vadītājam, ir LESD 218. panta 3. un 4. punkts. Šajā posmā, ņemot vērā paredzētās partnerības visaptverošo darbības jomu un to, ka šīs partnerības nolūks ir vērienīgu ilgtermiņa attiecību izveidošana, atbilstošais materiālais juridiskais pamats lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas un dod norādes sarunu vadītājam, ir LESD 217. pants. Turklāt, ciktāl lēmuma pielikumā ir ietvertas sarunu norādes par jautājumiem, uz kuriem attiecas Euratom līgums, lēmuma juridiskajā pamatā būtu jāiekļauj EAEK līguma 101. pants. Tāpēc ieteiktā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 218. panta 3. un 4. punktam un EAEK līguma 101. pantam. Jaunās partnerības parakstīšanas un noslēgšanas materiālo juridisko pamatu var noteikt tikai sarunu beigās.

               Ieteikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro sākt sarunas par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 3. un 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               1)Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) 2020. gada 1. februārī izstājās no Eiropas Savienības.

               2)Izstāšanās kārtība ir noteikta Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“izstāšanās līgums”), par kuru sarunas tika risinātas un kurš noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu
                  3
               .

               3)Izstāšanās līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī, un tajā paredzēts pārejas periods, kurā saskaņā ar minēto līgumu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā ir piemērojamas Savienības tiesības. Minētais periods beigsies 2020. gada 31. decembrī, ja vien saskaņā ar izstāšanās līgumu izveidotā Apvienotā komiteja līdz 2020. gada 1. jūlijam nepieņems atsevišķu lēmumu, ar kuru pārejas periodu pagarina par laiku, kas nepārsniedz 1 vai 2 gadus.

               4)Eiropadome 2018. gada 23. marta nostādnēs vēlreiz apliecināja, ka Savienība ir apņēmības pilna panākt, lai partnerība ar Apvienoto Karalisti nākotnē būtu cik vien iespējams cieša. Saskaņā ar minētajām nostādnēm šai partnerībai būtu jāaptver tirdzniecības un ekonomiskā sadarbība, kā arī citas jomas, jo īpaši terorisma un starptautiskās noziedzības apkarošana, kā arī drošība, aizsardzība un ārpolitika. Eiropadome minētās nostādnes noteica, lai panāktu vispārēju izpratni par turpmāko attiecību satvaru, kuru bija paredzēts formulēt politiskajā deklarācijā, kas pievienojama izstāšanās līgumam un tiek minēta tajā.

               5)Politiskajā deklarācijā, kas pievienota izstāšanās līgumam, izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars (“politiskā deklarācija”)
                  4
               . Tā nosaka parametrus vērienīgai, plašai, dziļai un elastīgai partnerībai, kas ietver tirdzniecības un ekonomisko sadarbību, kuras centrā būs visaptverošs un līdzsvarots brīvās tirdzniecības nolīgums, tiesībaizsardzību un kriminālo justīciju, ārpolitiku, drošību un aizsardzību un plašākas sadarbības jomas.

               6)Izstāšanās līguma 184. pantā ir noteikts, ka Savienība un Apvienotā Karaliste dara visu iespējamo, lai labticīgi un pilnībā ievērojot savu attiecīgo tiesisko kārtību, veiktu pasākumus, kas nepieciešami, lai ātri vienotos par līgumiem, kas reglamentēs to turpmākās attiecības, kā minēts politiskajā deklarācijā, un lai attiecībā uz minētajiem līgumiem izpildītu vajadzīgās ratifikācijas vai noslēgšanas procedūras, cenšoties iespēju robežās nodrošināt, ka šos līgumus sāk piemērot no pārejas perioda beigām.

               7)Eiropadome 2019. gada 13. decembra secinājumos atkārtoti apstiprināja vēlmi izveidot pēc iespējas ciešākas turpmākās attiecības ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar politisko deklarāciju un ievērojot iepriekš apstiprinātās Eiropadomes nostādnes, kā arī paziņojumus un deklarācijas, jo īpaši tās, kas paustas 2018. gada 25. novembrī. Eiropadome vēlreiz atkārtoja jo īpaši to, ka turpmākās attiecības ar Apvienoto Karalisti būs jābalsta uz tiesību un pienākumu līdzsvaru un ka tajās būs jānodrošina vienlīdzīgi nosacījumi. Eiropadome aicināja Komisiju tūlīt pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās iesniegt Padomei visaptveroša pilnvarojuma projektu turpmākajām attiecībām ar Apvienoto Karalisti. Eiropadome pauda, ka cieši sekos līdzi sarunām un vajadzības gadījumā noteiks turpmākus vispārīgus politiskos virzienus.

               8)Tāpēc būtu jāsāk sarunas ar mērķi izveidot jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti. Par Savienības sarunu vedēju būtu jāieceļ Komisija. Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos sarunas Komisijai būtu jārisina, vienojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Komisija tiek pilnvarota sākt sarunas ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par jaunu partnerību.

               2. pants

               Par Savienības sarunu vedēju tiek iecelta Komisija.

               3. pants

               Komisija sarunas risina, apspriežoties ar [īpašās komitejas nosaukums] un pamatojoties uz pielikumā ietvertajām sarunu norādēm.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 29, 31.1.2020, 7. lpp.

                     (2)

                        OV C 34, 31.1.2020., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 29, 31.1.2020, 7. lpp.

                     (4)

                        OV C 34, 31.1.2020., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.2.2020
            COM(2020) 35 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            ieteikums PADOMES LĒMUMAM,
            ar ko pilnvaro sākt sarunas par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti

               PIELIKUMS

               norādes sarunām par JAUNU PARTNERĪBU ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti

               I.Vispārīgais konteksts

               1.Ievērojot Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes (turpmāk “Apvienotā Karaliste”) paziņojumu par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (turpmāk “Savienība”) un Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk “Euratom”), Savienība ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (turpmāk “LES”) 50. pantu risināja sarunas un noslēdza līgumu, kurā tika noteikta izstāšanās kārtība (turpmāk “izstāšanās līgums”).

               2.Eiropadome 2018. gada 23. marta nostādnēs vēlreiz apliecināja, ka Savienība ir apņēmības pilna panākt, lai partnerība ar Apvienoto Karalisti nākotnē būtu cik vien iespējams cieša. Saskaņā ar minētajām nostādnēm šai partnerībai būtu jāaptver tirdzniecības un ekonomiskā sadarbība, kā arī citas jomas, jo īpaši terorisma un starptautiskās noziedzības apkarošana, kā arī drošība, aizsardzība un ārpolitika. Eiropadome minētās nostādnes pieņēma, lai panāktu vispārēju izpratni par paredzētās partnerības satvaru, ko bija paredzēts izvērst politiskajā deklarācijā, kas pievienojama izstāšanās līgumam un tiek minēta tajā.

               3.Sarunās ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar LES 50. pantu tika rasta vispārēja izpratne par paredzētās partnerības satvaru, kas tika fiksēta politiskajā deklarācijā, kurā izklāstīts Savienības un Apvienotās Karalistes paredzētās partnerības satvars (turpmāk “politiskā deklarācija”), ko Eiropadome (50. pants) apstiprināja 2019. gada 17. oktobrī. Attiecīgi šī politiskā deklarācija tika pievienota Savienības un Apvienotās Karalistes noslēgtajam izstāšanās līgumam.

               4.Izstāšanās līgumā ir paredzēts pārejas periods, kura laikā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā ir piemērojamas Savienības tiesības. Pārejas periods beigsies 2020. gada 31. decembrī, ja vien ar izstāšanās līgumu izveidotā Apvienotā komiteja līdz 2020. gada 1. jūlijam nepieņems atsevišķu lēmumu, ar kuru pārejas periodu pagarina par laiku, kas nepārsniedz 1 vai 2 gadus. Savienība un Apvienotā Karaliste izstāšanās līgumā apņēmās darīt visu iespējamo, lai veiktu pasākumus, kas nepieciešami, lai ātri vienotos par nolīgumiem, kuri reglamentēs paredzēto partnerību, cenšoties iespēju robežās panākt, ka šie nolīgumi ir piemērojami no pārejas perioda beigām. Politiskajā deklarācijā Savienība un Apvienotā Karaliste apņēmās darīt visu iespējamo, lai jauno zvejniecības nolīgumu noslēgtu un ratificētu līdz 2020. gada 1. jūlijam.

               5.Sarunās par paredzēto partnerību priekšnoteikumam būtu jābūt izstāšanās līguma un tā triju protokolu efektīvai īstenošanai. Šajā kontekstā paredzētajai partnerībai būtu jāturpina aizsargāt visas daļas Lielās piektdienas jeb Belfāstas nolīgumā, kas 1998. gada 10. aprīlī noslēgts starp Apvienotās Karalistes valdību, Īrijas valdību un citiem daudzpusējo sarunu dalībniekiem, atzīstot, ka miera process Ziemeļīrijā joprojām būs ārkārtīgi svarīgs miera, stabilitātes un izlīguma nodrošināšanai Īrijas salā.

               II.PAREDZĒTĀS PARTNERĪBAS MĒRĶIS UN TVĒRUMS

               6.Eiropadome (50. pants) 2019. gada 13. decembra secinājumos vēlreiz apliecināja, ka Savienība ir apņēmības pilna panākt, lai partnerība ar Apvienoto Karalisti nākotnē būtu pēc iespējas cieša, atbilstoši politiskajai deklarācijai, kurā noteikti Savienības un Apvienotās Karalistes paredzētās partnerības galvenie parametri. Savienības pieeju turpinās noteikt vispārējās nostājas un principi, kas noteikti attiecīgajās Eiropadomes nostādnēs un secinājumos, jo īpaši 2018. gada 23. marta nostādnēs un 2018. gada 25. novembra secinājumos.

               7.Sarunu mērķis ir izveidot jaunu Savienības (un attiecīgā gadījumā Euratom) un Apvienotās Karalistes partnerību, kas būtu vispusīga un aptvertu politiskajā deklarācijā iezīmētās interešu jomas: tirdzniecības un ekonomisko sadarbību, tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, ārpolitiku, drošību un aizsardzību, kā arī tematiskās sadarbības jomas. Paredzētajai partnerībai būtu jābūt saskaņoti strukturētai un nostiprinātai vispārējā pārvaldības satvarā.

               8.Politiskajā deklarācijā arī paredzēts, ka tad, ja Puses sarunu laikā uzskatīs, ka tas ir to abpusējās interesēs, paredzētā partnerība var aptvert arī citas sadarbības jomas, kas deklarācijā nav aprakstītas. Tajā arī atzīts, ka paredzētā partnerība laika gaitā varētu attīstīties.

               9.Komisijai būtu īsajā pārejas periodā jācenšas panākt pēc iespējas vairāk un būtu jābūt gatavai turpināt sarunas pēc pārejas perioda noslēguma, ja būtu palikuši vēl kādi atklāti jautājumi.

               III.PAREDZĒTĀS PARTNERĪBAS SATURS

               VISPĀRĪGIE PRINCIPI

               10.Savienības un Apvienotās Karalistes paredzētajai partnerībai būtu jābalstās un tajā jāatsaucas inter alia uz šādiem pamatprincipiem un galvenajiem mērķiem:

               -atzīt, ka noteikumos balstīta starptautiskā kārtība, individuālo tiesību un tiesiskuma aizsardzība, augsti darba ņēmēju un patērētāju tiesību un vides aizsardzības standarti, klimata pārmaiņu apkarošana un brīva un godīga tirdzniecība veicina labklājības pieaugumu un drošības uzlabošanos;

               -atkārtoti apliecināt Pušu apņemšanos strādāt kopā pie tā, lai nodrošinātu šo vispārīgo principu ievērošanu, un sadarboties cīņā pret iekšējiem un ārējiem vērtību un interešu apdraudējumiem;

               -nodrošināt tiesību un pienākumu līdzsvaru un vienlīdzīgus nosacījumus. Šim līdzsvaram ir jānodrošina Savienības lēmumu pieņemšanas un tiesiskās kārtības autonomija, jānodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzība un jāsaskan ar pārējiem Savienības principiem, kas noteikti attiecīgajās Eiropadomes nostādnēs, jo īpaši attiecībā uz vienotā tirgus un muitas savienības integritāti un četru brīvību nedalāmību;

               -atspoguļot to, ka Apvienotā Karaliste ir Šengenas zonā neietilpstoša trešā valsts, un to, ka valstij, kura nav Savienības dalībvalsts un kurai nav piemērojami dalībvalstu pienākumi, nevar būt tās pašas tiesības un priekšrocības kā dalībvalstīm.

               I DAĻA. IEVADNOTEIKUMI

               1. SADARBĪBAS PAMATS

               A. Pamatvērtības un pamattiesības

               11.Paredzētajai partnerībai būtu jābalstās uz kopīgām vērtībām un apņemšanām, kas būtu jāformulē piecās saistošās politiskajās klauzulās (kas veido pamatu visām Savienības un trešo valstu visaptverošajām attiecībām) šādās jomās: cilvēktiesības, demokrātija un tiesiskums; masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana; terorisma apkarošana; to personu kriminālvajāšana, kuras apsūdzētas par vissmagākajiem noziegumiem, kas skar starptautisko sabiedrību; kājnieku ieroči un vieglie ieroči. Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanai un aizsardzībai, demokrātijas principiem, tiesiskumam un ieroču neizplatīšanas atbalstam būtu jābūt partnerībā paredzētās sadarbības būtiskajiem elementiem. Pie paredzētās partnerības būtiskajiem elementiem būtu jāpieder arī klimata pārmaiņu apkarošanai atbilstoši UNFCCC procesam un jo īpaši Parīzes nolīgumam. Paredzētajā partnerībā būtu atkārtoti jāapliecina Pušu apņemšanās veicināt efektīvu un noteikumos balstītu multilaterālismu.

               B. Datu aizsardzība

               12.Ņemot vērā datu plūsmu nozīmi, paredzētajai partnerībai būtu jāapliecina Pušu apņemšanās nodrošināt augstu personas datu aizsardzības līmeni, un šajā partnerībā būtu pilnībā jāievēro Savienības personas datu aizsardzības noteikumi, ieskaitot Savienības lēmumu pieņemšanas procesu attiecībā uz lēmumiem par aizsardzības līmeņa pietiekamību. Savienības pieņemtam lēmumam par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ja izpildīti piemērojamie nosacījumi, būtu jābūt faktoram, kas ļauj sadarboties un apmainīties ar informāciju, jo īpaši tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās.

               2. KOPĪGO INTEREŠU JOMAS

               A. Dalība Savienības un Euratom programmās

               13.Paredzētajā partnerībā būtu jānosaka vispārīgie principi un noteikumi Apvienotās Karalistes dalībai un iemaksām Savienības un Euratom programmās atbilstoši attiecīgo instrumentu nosacījumiem tādās jomās kā zinātne un inovācija, jaunatne, kultūra un izglītība, attīstība un starptautiskā sadarbība, aizsardzības spējas, civilā aizsardzība, kosmoss un citas attiecīgās jomas, ja tās ir Savienības interesēs. Tiks iekļauti vispārīgie noteikumi par programmu īstenošanas finansēšanu un kontroli un revīziju un par pienācīgu apspriešanos ar Apvienoto Karalisti.

               14.Paredzētajā partnerībā būtu jānodrošina kopīga apņemšanās izveidot iecerēto programmu PEACE PLUS, jaunajā programmā saglabājot esošās finansējuma proporcijas.

               B. Dialogi

               15.Paredzētajā partnerībā būtu pēc vajadzības jāparedz dialogs un informācijas apmaiņa kopīgo interešu jomās, lai apzinātu sadarbības iespējas, apmainītos ar paraugpraksi un zināšanām un kopīgi rīkotos, tostarp tādās jomās kā kultūra, izglītība, zinātne un inovācija, tūrisms vai statistika. Paredzētajai partnerībai būtu jāatzīst, ka šajās jomās sadarbības nodrošināšanai ir svarīga mobilitāte un priekšmetu un iekārtu pagaidu pārvietošana, kā arī jāatvieglo notiekošā sadarbība ar kultūru un izglītību saistīto grupu starpā.

               II DAĻA. EKONOMIKAS DAĻA

               1. MĒRĶI UN PRINCIPI

               16.Paredzētajai partnerībai būtu jāietver vērienīga, plaša un līdzsvarota ekonomiskā partnerība. Šai partnerībai būtu jābūt visaptverošai un jāietver brīvās tirdzniecības nolīgums, kā arī plašāka sektorālā sadarbība gadījumos, kad tas ir Savienības interesēs. Tai būtu jāatbilst piemērojamajiem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem, jo īpaši Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV pantam un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) V pantam, un jānodrošina, ka visi valsts pārvaldes līmeņi faktiski ievēro šos noteikumus. Tajā būtu jāietver noteikumi par zvejniecību, kas minēti šīs daļas 12. iedaļā, īpaši

                  85

               . punktā, un tās pamatā būtu jābūt stingrām apņemšanām nodrošināt vienlīdzīgus nosacījumus, kas veicina atvērtu un godīgu konkurenci, kā paredzēts šīs daļas 15. iedaļā, kā arī efektīvai pārvaldībai un uzraudzībai un strīdu izšķiršanas un izpildes panākšanas kārtībai, ieskaitot pienācīgus tiesību aizsardzības līdzekļus. Tai būtu pēc iespējas jāsekmē tirdzniecība un investīcijas starp Pusēm, vienlaikus respektējot Savienības vienotā tirgus un muitas savienības integritāti.

               17.Paredzētajā partnerībā būtu jāatzīst, ka viens no Pušu vispārējiem mērķiem ir ilgtspējīgas attīstības nodrošināšana. Ekonomiskajai partnerībai būtu jānodrošina, ka Puses saglabā autonomiju un spēju reglamentēt saimniecisko darbību atbilstoši tādam aizsardzības līmenim, ko katra Puse uzskata par atbilstošu, lai sasniegtu leģitīmus publiskās politikas mērķus tādās jomās kā sabiedrības veselība, dzīvnieku veselība un labturība un augu veselība, sociālie pakalpojumi, publiskā izglītība, drošība, vide (tostarp klimata pārmaiņu apkarošana), sabiedrības morāle, sociālā vai patērētāju tiesību aizsardzība, privātums un datu aizsardzība, kultūras daudzveidības veicināšana un aizsardzība un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošana.

               2. PRECES

               A. Mērķi un principi

               18.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver visaptveroša kārtība attiecībā uz brīvās tirdzniecības zonu, kurā notiek sadarbība muitas un regulatīvajā jomā saskaņā ar šīs iedaļas B., C. un D. apakšiedaļu un kuras pamatā ir stingra apņemšanās nodrošināt vienlīdzīgus nosacījumus, kas veicina atvērtu un godīgu konkurenci, kā arī efektīva pārvaldība un uzraudzība un strīdu izšķiršanas un izpildes panākšanas kārtība, ieskaitot pienācīgus tiesību aizsardzības līdzekļus.

               B. Brīvās tirdzniecības zona

               19.Paredzētajai partnerībai būtu jātiecas izveidot brīvās tirdzniecības zonu, kurā nodrošināts, ka nevienā nozarē nepiemēro tarifus, maksas, maksājumus vai kvantitatīvos ierobežojumus, ar nosacījumu, ka ar stingru apņemšanos palīdzību tiek nodrošināti vienlīdzīgi nosacījumi, kā paredzēts šīs daļas 15. iedaļā. Būtu jābūt aizliegtiem visiem izvedmuitas nodokļiem un visiem pasākumiem ar līdzvērtīgu iedarbību, un nedrīkstētu ieviest jaunus pasākumus. Paredzētajā partnerībā būtu jāaizliedz arī visi tirdzniecības aizliegumi vai ierobežojumi Pušu starpā, ieskaitot kvantitatīvos ierobežojumus vai prasības attiecībā uz atļaujām, kurus neattaisno ekonomiskajā partnerībā paredzētie īpašie noteikumi un izņēmumi, un tajā būtu jāietver pastiprinātas saistības attiecībā uz importa un eksporta licencēšanu, importa un eksporta monopoliem, remontētām precēm, pārkraušanu, pārražotām precēm un izcelsmes marķēšanu.

               20.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver pienācīgi izcelsmes noteikumi, kas balstās uz Savienības preferenciālajiem izcelsmes standartnoteikumiem un ņem vērā Savienības intereses.

               21.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver arī noteikumi par to, kā kopīgi izskatīt iespējamos atbilstošos pasākumus gadījumos, kad kompetentās iestādes pieļāvušas kļūdas, jo īpaši preferenciālo izcelsmes noteikumu piemērošanā. Tajā būtu jānosaka arī procedūras un atbilstošie pasākumi, kurus Puses var veikt, ja konstatēts administratīvās sadarbības trūkums muitas jomā, pārkāpumi vai krāpšana vai ja jāatgūst nesamaksātie nodokļi krāpšanas gadījumos muitas jomā.

               22.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver noteikumi par antidempinga, kompensācijas un aizsardzības pasākumiem ar nosacījumu, ka ikviena Puse var veikt atbilstošus pasākumus saskaņā ar attiecīgi PTO nolīgumiem par GATT 1994 VI panta īstenošanu, PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, pienākumiem saskaņā ar GATT 1994 XIX pantu, PTO Nolīgumu par aizsargpasākumiem un Nolīguma par lauksaimniecību 5. pantu.

               C. Sadarbība muitas jomā un tirdzniecības atvieglošana

               23.Ievērojot Savienības Muitas kodeksu, paredzētajai partnerībai būtu jātiecas optimizēt muitas procedūras, uzraudzību un kontroles un atvieglot likumīgo tirdzniecību, izmantojot atvieglošanas kārtību un tehnoloģijas, taču vienlaikus nodrošinot, ka muitas dienesti var veikt efektīvus pasākumus pie robežas nolūkā panākt leģitīmas publiskās politikas izpildi un aizsargāt finansiālās intereses, tostarp nodrošinot, ka muitas dienesti visām muitas kontrolē esošajām precēm faktiski un efektīvi pārbauda intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanu.

               24.Tālab paredzētajai partnerībai būtu jābalstās uz PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu un jāpārsniedz tā normas. Tajā būtu jāietver visaptverošs ar muitu saistīto noteikumu kopums par muitas procedūru un prakses pārredzamību, efektivitāti un nediskriminējošo raksturu.

               25.Paredzētajā partnerībā būtu jāparedz arī administratīvā sadarbība un savstarpēja palīdzība muitas un pievienotās vērtības nodokļa (PVN) jomā, tostarp informācijas apmaiņa nolūkā cīnīties pret krāpšanu muitas un PVN jomā un citām nelikumīgām darbībām un savstarpējā palīdzība ar nodokļiem saistīto prasījumu piedziņā.

               26.Paredzētajā partnerībā turklāt būtu jāietver kārtība par inspekciju un formalitāšu vienkāršošanu attiecībā uz preču pārvadājumiem un par muitas drošības pasākumiem, tostarp savstarpēji jāatzīst atzīto uzņēmēju programmas, ja tas ir Savienības interesēs un ir izpildīti nepieciešamie nosacījumi attiecībā uz preču tirdzniecības drošību.

               D. Regulatīvie aspekti

               27.Saglabājot regulatīvo autonomiju, paredzētajā partnerībā būtu jāievieš noteikumi, kas veicina tādas regulatīvās pieejas, kuras ir pārredzamas, efektīvas, palīdz izvairīties no nevajadzīgiem šķēršļiem preču tirdzniecībā un ir pēc iespējas saderīgas. Saistībām par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā (TBT) un par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem būtu jābalstās uz attiecīgajiem PTO nolīgumiem un jāpārsniedz to normas.

               28.Konkrēti, TBT saistībās būtu jānosaka principi attiecībā uz standartizāciju, tehniskajiem noteikumiem, atbilstības novērtēšanu, akreditāciju, tirgus uzraudzību, metroloģiju un marķēšanu. TBT noteikumos būtu jāiekļauj starptautisko standartu definīcija, kas balstās uz abu Pušu pašreizējo kopīgo praksi, un tiem būtu jātiecas uz attiecīgo starptautisko standartu izmantošanu par pamatu tehniskajiem noteikumiem, kā arī uz racionalizētām testēšanas un sertificēšanas prasībām, piemēram, atbilstības novērtēšanā piemērojot uz risku balstītu pieeju (ieskaitot pašsertificēšanas izmantošanu nozarēs, kurās tā ir iespējama un lietderīga). Paredzētajā partnerībā būtu arī jāizveido mehānisms, ko izmantot tirdzniecības problēmu ātrai risināšanai saistībā ar TBT pasākumiem, un jāietver noteikumi ar mērķi nodrošināt informācijas par piemērojamajiem TBT pasākumiem laicīgu izplatīšanu abu Pušu importētājiem un eksportētājiem.

               29.Sanitāro un fitosanitāro (SFS) pasākumu jomā paredzētajai partnerībai būtu jābalstās uz PTO Līgumu par SFS pasākumiem un jāpārsniedz tā normas ar mērķi atvieglot Pušu savstarpējo piekļuvi tirgum, vienlaikus aizsargājot cilvēku un dzīvnieku veselību, kā arī augu veselību. Ar SFS noteikumiem būtu jāturpina piemērot Savienības mēroga eksporta atļauju izsniegšanas procesu (viena vienība) un slimību vai kaitēkļu izplatības uzliesmojumu gadījumā būtu jāatzīst reģionalizācija, balstoties uz pienācīgu epidemioloģisko informāciju, ko sniedz eksportētāja Puse. SFS noteikumos būtu jāņem vērā attiecīgie Starptautiskās augu aizsardzības konvencijas (IPPC), Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) un Pārtikas kodeksa starptautiskie standarti, vadlīnijas un ieteikumi. SFS noteikumiem būtu jāreglamentē pārredzamība un nediskriminācija, nepamatotu kavēšanos novēršana, harmonizācija, Pušu veselības statusa un kaitēkļu statusa atzīšana, kontroles, pārbaudes un apstiprināšanas procedūras, revīzijas, sertifikācija, importa pārbaudes, ārkārtas pasākumi, objektu apstiprināšana bez iepriekšējas inspekcijas, regulatīvā sadarbība, sadarbība rezistences pret antimikrobiālajiem līdzekļiem jautājumos, sadarbība daudzpusējos forumos saistībā ar SFS jautājumiem, sadarbība ilgtspējīgu pārtikas sistēmu jomā un mehānisma izveide konkrētu tirdzniecības problēmu ātrai risināšanai attiecībā uz SFS pasākumiem vai attiecīgajiem jautājumiem. Paredzētajai partnerībai būtu jāsekmē sadarbības un informācijas apmaiņas turpināšanās dzīvnieku labturības jomā. Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzētā piesardzības principa piemērošana Savienībā.

               30.Paredzētajai partnerībai būtu jāizveido satvars brīvprātīgai regulatīvajai sadarbībai Savienības interešu jomās, tostarp informācijas un paraugprakses apmaiņai.

               31.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver transversālas saistības par labu regulatīvo praksi un pārredzamību attiecībā uz efektīva un izmaksu ziņā lietderīga preču regulējuma izstrādi un īstenošanu, tostarp agrīnu sabiedrisko apspriešanu par būtisku jaunu regulējumu vai esošo pasākumu būtisku pārskatīšanu.

               3. PAKALPOJUMI UN INVESTĪCIJAS

               A. Mērķi un principi

               32.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver vērienīgi, visaptveroši un līdzsvaroti noteikumi par pakalpojumu tirdzniecību un investīcijām pakalpojumu un citās nozarēs, respektējot katras Puses tiesības reglamentēt. Ar minētajiem noteikumiem būtu jātiecas panākt pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju tādā līmenī, kas pārsniedz Pušu PTO saistības, un tajos būtu jāņem vērā Savienības spēkā esošie brīvās tirdzniecības nolīgumi.

               33.Ievērojot Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) V pantu, paredzētajai partnerībai būtu jātiecas panākt plašu tvērumu nozaru ziņā, ietverot visus pakalpojumu sniegšanas veidus un paredzot, ka ietvertajās nozarēs netiek pieļauta būtībā nekāda diskriminācija. Paredzētajā partnerībā attiecīgā gadījumā būtu jāparedz izņēmumi un ierobežojumi, tostarp jāizslēdz darbības, kuras veic, īstenojot valsts pilnvaras. No liberalizācijas noteikumiem būtu jāizslēdz audiovizuālie pakalpojumi. Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši Protokolu Nr. 26 par sabiedriskiem pakalpojumiem būtu jāsaglabā Savienības sabiedrisko pakalpojumu augstā kvalitāte, ņemot vērā Savienības atrunas šajā jomā, ieskaitot GATS iekļautās atrunas. Noteikumiem par pakalpojumiem un investīcijām būtu jāaptver tādas nozares kā profesionālie pakalpojumi un komercpakalpojumi, telesakaru pakalpojumi, kurjerpasta un pasta pakalpojumi, izplatīšanas pakalpojumi, vides pakalpojumi, finanšu pakalpojumi un transporta pakalpojumi
                  1
               .

               B. Piekļuve tirgum un nediskriminēšana

               34.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver noteikumi par Pušu pakalpojumu sniedzēju un investoru piekļuvi tirgum un uzņēmējas valsts noteikumos paredzētā režīma piemērošanu tiem, kā arī būtu jāpievēršas investoriem noteiktajām snieguma prasībām.

               35.Tajā būtu jāietver noteikumi, kas fiziskām personām ļauj uz laiku ieceļot un uzturēties konkrētu jomu darījumdarbības nolūkos. Tomēr paredzētajai partnerībai nekādā aspektā nevajadzētu liegt Pusēm piemērot valsts normatīvos aktus un prasības ieceļošanas un uzturēšanās jomā, ja vien, to darot, netiek atceltas vai nepasliktinās priekšrocības, ko rada paredzētā partnerība. Būtu jāturpina piemērot Savienībā spēkā esošos normatīvos aktus un prasības attiecībā uz darba apstākļiem un darba ņēmēju tiesībām.

               C. Regulatīvie aspekti

               36.Saglabājot Pušu regulatīvo autonomiju, paredzētajā partnerībā būtu jāietver noteikumi ar mērķi veicināt tādas regulatīvās pieejas, kas ir pārredzamas, efektīvas un pēc iespējas saderīgas un palīdz izvairīties no nevajadzīgām regulatīvajām prasībām.

               37.Šajā kontekstā paredzētajā partnerībā būtu jāietver saistības attiecībā uz iekšzemes regulējumu. Minētajā kārtībā būtu jāietver horizontālie noteikumi, kas atbilst Savienības praksei brīvās tirdzniecības nolīgumu jomā, piemēram, par licencēšanas procedūrām, un regulatīvie noteikumi, kas atbilst spēkā esošajiem Savienības brīvās tirdzniecības nolīgumiem, tādās konkrētās nozarēs kā telesakaru pakalpojumi, finanšu pakalpojumi, piegādes pakalpojumi un starptautiskā jūras transporta pakalpojumi.

               38.Paredzētajā partnerībā būtu atkārtoti jāapliecina Pušu apņemšanās ar noteikumiem telesakaru pakalpojumu nozarē nodrošināt abu Pušu pakalpojumu sniedzēju taisnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi otras Puses publiskajiem telesakaru tīkliem un pakalpojumiem un būtu jāpievēršas pret konkurenci vērstai praksei.

               39.Paredzētajai partnerībai būtu jāizveido satvars brīvprātīgai regulatīvajai sadarbībai Savienības interešu jomās, tostarp informācijas un paraugprakses apmaiņai.

               40.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver transversālas saistības par labu regulatīvo praksi un pārredzamību attiecībā uz efektīva un izmaksu ziņā lietderīga pakalpojumu un investīciju regulējuma izstrādi un īstenošanu, tostarp agrīnu sabiedrisko apspriešanu par būtisku jaunu regulējumu vai esošo pasākumu būtisku pārskatīšanu.

               41.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver arī satvars sarunām par nosacījumiem, ar kādiem kompetentās iekšzemes iestādes atzīst profesionālās kvalifikācijas, kas nepieciešamas darbam konkrētās reglamentētajās profesijās, ja tas ir Savienības interesēs.

               4. SADARBĪBA FINANŠU PAKALPOJUMU JOMĀ

               42.Paredzētajā partnerībā būtu atkārtoti jāapliecina Pušu apņemšanās saglabāt finansiālo stabilitāti, tirgus integritāti, investoru un patērētāju aizsardzību un godīgu konkurenci, vienlaikus respektējot Pušu regulatīvo un lēmumu pieņemšanas autonomiju un spēju savās interesēs pieņemt lēmumus par līdzvērtību. Tas neskar Pušu spēju veikt vai paturēt spēkā jebkādus pasākumus, ja tas nepieciešams prudenciālu iemeslu dēļ. Galvenais instruments, kuru Puses izmantos to finanšu sistēmu mijiedarbības regulēšanai, būs to attiecīgie līdzvērtības vienpusējas atzīšanas satvari.

               43.Sadarbībai finanšu pakalpojumu jomā būtu jāietver ciešas un atbilstoši strukturētas brīvprātīgas sadarbības izveide regulatīvajos un uzraudzības jautājumos, tostarp starptautiskajās struktūrās. Šai sadarbībai būtu jāsaglabā Savienības regulatīvā un uzraudzības autonomija. Tās ietvaros būtu jānodrošina neformāla informācijas apmaiņa un divpusējas diskusijas par regulējuma iniciatīvām un citiem interešu lokā esošiem jautājumiem, piemēram, par līdzvērtību. Pēc iespējas būtu jānodrošina šīs sadarbības pienācīga pārredzamība un stabilitāte.

               5. DIGITĀLĀ TIRDZNIECĪBA

               44.Saistībā ar tirdzniecības pieaugošo digitalizāciju, kura aptver gan pakalpojumus, gan preces, paredzētajā partnerībā būtu jāietver noteikumi, kuru mērķis ir atvieglot digitālo tirdzniecību, novērst nepamatotus šķēršļus elektroniski nodrošinātā tirdzniecībā un nodrošināt atvērtu, drošu un uzticamu tiešsaistes vidi uzņēmējiem un patērētājiem, piemēram, noteikumi par elektroniskajiem uzticamības un autentificēšanas pakalpojumiem vai par to, ka netiek izvirzīta prasība iepriekš saņemt atļauju tikai tāpēc vien, ka pakalpojums tiek sniegts elektroniski. Noteikumos būtu jāparedz arī patērētāju tiesību aizsardzība tiešsaistes vidē un attiecībā uz nelūgtiem tiešās tirgvedības paziņojumiem. Šajos noteikumos datu plūsmas būtu jāreglamentē tādā veidā, kas neskar Savienības personas datu aizsardzības noteikumus.

               45.Paredzētajā partnerībā būtu jāparedz sadarbība daudzpusējos un vairāku ieinteresēto personu forumos abpusēju interešu jomās un jāizveido dialogs apmaiņai ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi attiecībā uz jaunajām tehnoloģijām.

               6. KAPITĀLA APRITE UN MAKSĀJUMI

               46.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver noteikumi par kapitāla aprites un maksājumu nodrošināšanu darījumos, kuri liberalizēti paredzētās partnerības ietvaros. Būtu jāietver aizsardzības un izņēmuma noteikumi (piemēram, par Savienības ekonomisko un monetāro savienību un maksājumu bilanci), kuriem būtu jāatbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem par kapitāla brīvu apriti.

               7.INTELEKTUĀLAIS ĪPAŠUMS

               47.Paredzētajā partnerībā būtu jāparedz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un īstenošana, lai stimulētu inovāciju, radošumu un saimniecisko darbību, attiecīgā gadījumā pārsniedzot standartus, kas ietverti PTO Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) konvencijās.

               48.Paredzētajai partnerībai būtu jāuztur Pušu pašreizējais augstais aizsardzības līmenis attiecībā uz tādu intelektuālo īpašumu kā autortiesības un blakustiesības, preču zīmes, nereģistrētas un reģistrētas dizainparauga tiesības, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, patenti, neizpaužama informācija vai augu šķirņu aizsardzības tiesības. Paredzētajai partnerībai būtu jāapliecina, ka atbilstoši izstāšanās līgumā noteiktajam tiks aizsargātas esošās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, un jāizveido turpmāko ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības mehānisms, kas nodrošina tādu pašu aizsardzības līmeni, kāds paredzēts izstāšanās līgumā.

               49.Paredzētajai partnerībai būtu arī jānodrošina intelektuālā īpašuma tiesību ievērošanas efektīva pārbaude, tostarp digitālajā vidē un pie robežas.

               50.Paredzētajai partnerībai būtu jāizveido atbilstošs mehānisms Pušu sadarbībai un informācijas apmaiņai par intelektuālā īpašuma jautājumiem, kas ir to abpusējās interesēs, piemēram, par attiecīgajām pieejām un procesiem attiecībā uz preču zīmēm, dizainparaugiem un patentiem.

               8. PUBLISKAIS IEPIRKUMS

               51.Ievērojot Apvienotās Karalistes paredzēto pievienošanos PTO Nolīgumam par valsts iepirkumu (GPA), paredzētajā partnerībā būtu jāparedz abpusējas iespējas Pušu attiecīgajos publiskā iepirkuma tirgos, balstoties uz Apvienotās Karalistes tirgus piekļuves piedāvājumu saistībā ar pievienošanos GPA un konkrētās jomās pārsniedzot to apņemšanās saskaņā ar GPA, tomēr neskarot Pušu iekšzemes noteikumus savu būtisko drošības interešu aizsardzībai. Minētajām jomām būtu jāietver attiecīgais iepirkums, uz kuru GPA neattiecas, piemēram, iepirkums sabiedrisko pakalpojumu nozarēs, kas GPA nav ietvertas. Ar valsts režīmu būtu jānodrošina vismaz tikpat labvēlīgs režīms, kāds ir paredzēts vietējiem piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem.

               52.Paredzētajā partnerībā Pusēm arī būtu jāapņemas ievērot standartus, kuri balstīti uz GPA standartiem un pārsniedz tos un ar kuriem nodrošina tirgus iespēju, publiskā iepirkuma noteikumu, procedūru un prakses pārredzamību. Paredzētajā partnerībā uz šo standartu pamata būtu jānovērš patvaļīgas rīcības risks līgumslēgšanas tiesību piešķiršanā un jānodrošina efektīvi un pieejami tiesību aizsardzības līdzekļi un pārskatīšanas procedūras, tostarp tiesu iestādēs.

               9. MOBILITĀTE

               53.Paredzētajā partnerībā kārtībai mobilitātes jomā, tostarp par bezvīzu režīmu attiecībā uz īstermiņa uzturēšanos, būtu jābalstās uz diskriminācijas nepieļaušanu starp Savienības dalībvalstīm un uz pilnīgu savstarpību.

               54.Paredzētajai partnerībai būtu jātiecas noteikt nosacījumus attiecībā uz ieceļošanu un uzturēšanos tādiem mērķiem kā pētniecība, mācības un studijas, apmācība un jauniešu apmaiņa.

               55.Paredzētajai partnerībai būtu jāpievēršas sociālā nodrošinājuma koordinēšanai, pienācīgi ņemot vērā personu turpmāko pārvietošanos.

               56.Paredzētie noteikumi nedrīkstētu skart kopējās ceļošanas telpas kārtību, kas piemērojama Apvienotās Karalistes un Īrijas starpā un minēta izstāšanās līguma 38. panta 2. punktā un protokola par Īriju/Ziemeļīriju 3. pantā.

               10. TRANSPORTS

               A. Aviācija

               a) Gaisa transports

               57.Paredzētajā partnerībā būtu visaptveroši jāpievēršas attiecībām ar Apvienoto Karalisti aviācijas jomā. Tajā uz komercprincipu un godīgu un vienlīdzīgu konkurences iespēju pamata būtu jānodrošina savstarpēja, ilgtspējīga un līdzsvarota tirgu atvēršana, vienlaikus saglabājot gaisa transporta pakalpojumu iekšējā tirgus integritāti. Atsevišķus partnerības elementus var īstenot pakāpeniski.

               58.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina, ka visos nolīguma aptvertajos jautājumos attieksme pret visiem Savienības gaisa pārvadātājiem ir vienlīdzīga un nediskriminējoša neatkarīgi no valstspiederības.

               59.Tajā būtu jāietver noteikumi par gaisa pārvadātāju darbības atļaujas pieteikumu izskatīšanu procedūrās, kas ir pēc iespējas ātras.

               60.Lai nodrošinātu satiksmes savienojumu nepārtrauktību, paredzētajā partnerībā būtu pēc savstarpības principa jāietver dažas satiksmes tiesības. Tomēr Apvienotajai Karalistei Savienībā neietilpstošas valsts statusā nevar būt tās pašas tiesības un priekšrocības kā dalībvalstīm. Gaisa satiksmes piektās brīvības elementus var apsvērt, ja, ņemot vērā Apvienotās Karalistes ģeogrāfisko tuvumu, tie tiek līdzsvaroti ar attiecīgiem pienākumiem un ir Savienības interesēs.

               61.Lai nodrošinātu savstarpēju uzticēšanos paredzētās partnerības īstenošanā, tajā būtu jāparedz pienācīgi verifikācijas un informācijas apmaiņas mehānismi. Tajā būtu jāparedz pēc iespējas stingrāki aviācijas drošuma un drošības noteikumi. Tajā būtu jāietver darbības un komerciālās elastības noteikumi, īpašu uzsvaru liekot uz “darījumdarbības veikšanas” jautājumiem.

               62.Papildus šīs daļas 15. iedaļā noteiktajām prasībām par nosacījumu vienlīdzību būtu jāparedz noteikumi par atvērtu un godīgu konkurenci konkrēti aviācijas nozarē.

               63.Paredzētā partnerība nedrīkstētu aizliegt nediskriminējošu nodokļu uzlikšanu gaisa kuģu degvielai, kuru piegādā gaisa kuģiem. Nolīgums nedrīkstētu ietekmēt PVN jomu.

               b) Aviācijas drošums

               64.Paredzētajai partnerībai būtu jāatvieglo aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču tirdzniecība un investīcijas tajos, sadarbojoties tādās jomās kā sertifikācija un uzraudzība, ražošanas pārraudzība, vidiskais apstiprinājums un testēšana. Sarunās par priekšnoteikumu būtu jāizvirza princips, ka abas Puses ir apmierinātas ar otras Puses prasībām, regulatīvajiem procesiem un to īstenošanas spējām.

               65.No paredzētās partnerības nekādā ziņā nevajadzētu izrietēt tam, ka savstarpēji jāakceptē Pušu standarti un tehniskie noteikumi. Tomēr dubulta novērtēšana būtu jāparedz tikai būtisku regulatīvo atšķirību gadījumos, un pēc iespējas būtu jādod iespēja paļauties uz otras Puses sertifikācijas sistēmu. Var noteikt arī kārtību attiecībā uz attiecīgo iestāžu iesaistes līmeni, balstoties, piemēram, uz attiecīgo pieredzi un zināšanām par otru Pusi. Lai atvieglotu iepriekš minētā mērķa sasniegšanu, paredzētajā partnerībā var paredzēt arī regulatīvo sadarbību.

               66.Vienai Pusei otras Puses konstatējumi vai sertifikāti būtu jāakceptē tikai tad un tikai tik ilgi, kamēr pirmajai Pusei ir iespēja iemantot un noturēt uzticēšanos attiecībā uz otras Puses spēju izpildīt tās pienākumus saskaņā ar paredzēto partnerību. Paredzētajā partnerībā būtu jāietver atbilstoši sadarbības mehānismi, kas ļauj savstarpēji verificēt, vai tās īstenošanā iesaistītās regulatīvās struktūras joprojām ir atbilstošas un tām piemīt attiecīgās spējas.

               B. Autotransports

               67.Paredzētajā partnerībā būtu jāparedz abpusēji atvērta piekļuve kravu autopārvadājumu tirgum, ieskaitot tukšbraucienus, saistībā ar šādām darbībām:

               -Savienības kravas autopārvadātāju braucieni no Savienības teritorijas uz Apvienotās Karalistes teritoriju un otrādi;

               -Apvienotās Karalistes kravas autopārvadātāju braucieni uz Savienības teritoriju un otrādi.

               68.Paredzētajā partnerībā būtu jāparedz arī atbilstoša tranzīta kārtība.

               69.Apvienotās Karalistes kravas autopārvadātājiem, esot trešās valsts pārvadātāju statusā, nedrīkstētu piešķirt tādas pašas tiesības un priekšrocības kā Savienības  kravas autopārvadātājiem attiecībā uz kravas autopārvadājumiem no vienas Savienības dalībvalsts uz citu (“lielā kabotāža”) un kravas autopārvadājumiem vienas Savienības dalībvalsts teritorijā (“kabotāža”).

               70.Papildus šīs daļas 15. iedaļā noteiktajām prasībām par nosacījumu vienlīdzību būtu jāparedz konkrēti noteikumi, kas nodrošina, ka kopējais pārvadātāju un autovadītāju aizsardzības līmenis (ieskaitot sociālos noteikumus) autotransporta jomā netiek pazemināts zem līmeņa, ko paredz Savienībā un Apvienotajā Karalistē piemērojamie kopējie standarti laikā, kad noslēdzas pārejas periods.

               71.Paredzētajā partnerībā būtu jāreglamentē prasības attiecībā uz tahogrāfa tehnoloģijām.

               72.Attiecībā uz starptautiskajiem pasažieru (neregulārajiem un regulārajiem) pārvadājumiem ar autobusu paredzētajā partnerībā būtu jāņem vērā daudzpusējais Interbus nolīgums un minētā nolīguma protokols par regulārajiem un speciālajiem regulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem, kurš minētā nolīguma un protokola līgumslēdzējās pusēs pašlaik ir parakstīšanas vai ratifikācijas procesā.

               C. Dzelzceļa transports

               73.Paredzētajā partnerībā attiecīgā gadījumā būtu jāpievēršas konkrētajai Lamanša tuneļa situācijai.

               11. ENERĢĒTIKA UN IZEJVIELAS

               A. Horizontālie noteikumi par enerģētiku un izejvielām

               74.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver horizontālie noteikumi par tirdzniecības un investīciju aspektiem attiecībā uz enerģētiku un izejvielām. Paredzētajai partnerībai būtu jātiecas nodrošināt atvērtu, pārredzamu, nediskriminējošu un paredzamu darījumdarbības vidi un novērst divējādu cenu noteikšanu šajā jomā. Tai būtu jātiecas noteikt pārredzamus un nediskriminējošus noteikumus par izpēti un ražošanu un konkrētus noteikumus par piekļuvi tirgum un būtu jāietver noteikumi par atjaunojamo energoresursu enerģiju. Paredzētajā partnerībā būtu jāietver arī noteikumi, kas atbalsta un vēl vairāk veicina tirdzniecību un investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijas sektorā.

               75.Paredzētajai partnerībai būtu arī jāveicina sadarbība iepriekš minētajās jomās. Paredzētajai partnerībai būtu jātiecas veicināt ilgtspējīgas un drošas mazoglekļa ekonomikas attīstību, piemēram, investīcijas atjaunojamo energoresursu enerģijā un energoefektīvos risinājumos.

               B. Elektroenerģija un gāze

               76.Paredzētajā partnerībā būtu jāparedz sadarbība nolūkā atbalstīt izmaksu ziņā efektīvu, tīru un drošu elektroenerģijas un gāzes piegādi, kas balstās uz konkurenciāliem tirgiem un nediskriminējošu piekļuvi tīkliem. Šai sadarbībai nepieciešama stingra apņemšanās nodrošināt vienlīdzīgus nosacījumus, ieskaitot efektīvas oglekļa cenas atbilstoši šīs daļas 15. iedaļai, un atjaunojamo energoresursu enerģijas integrēšana energosistēmā. Lai panāktu konkurenciālus tirgus un nediskriminējošu piekļuvi tīkliem, nepieciešama efektīva tīkla operatoru atsaiste, neatkarīgs regulējums un pasākumi, ar kuriem novērš ļaunprātīgu praksi, kas ietekmē enerģijas vairumtirgus.

               77.Paredzētajā partnerībā būtu jāparedz, ka tiek izveidots satvars tehniskās sadarbības atvieglošanai starp elektroenerģijas un gāzes tīklu operatoriem un organizācijām, kas darbojas elektroenerģijas un gāzes jomā. Ņemot vērā, ka Apvienotā Karaliste pametīs iekšējo enerģijas tirgu, satvarā būtu jāietver arī mehānismi, ar ko pēc iespējas nodrošina apgādes drošību un efektīvu tirdzniecību, izmantojot starpsavienotājus dažādos laika griezumos.

               C. Civilā kodoljoma

               78.Atzīstot nozīmi, kāda ir kodoldrošumam un kodolieroču neizplatīšanai, paredzētajā partnerībā būtu jāietver noteikumi par plašu Euratom un Apvienotās Karalistes sadarbību attiecībā uz kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem mērķiem.

               79.Noteikumiem par sadarbību kodoljomā būtu jābalstās uz attiecīgajām starptautiskajām konvencijām un līgumiem. Noteikumu par sadarbību kodoljomā pamatā būtu jāliek apņemšanās uzturēt augstos kodoldrošuma standartus, kas piemērojami laikā, kad noslēdzas pārejas periods, un Euratom un Apvienotās Karalistes apņemšanās turpināt uzlabot Konvencijas par kodoldrošumu principu īstenošanu.

               80.Noteikumiem par sadarbību kodoljomā būtu jāatvieglo kodolmateriālu un iekārtu tirdzniecība un kodoltehnoloģiju pārnese un jānodrošina sadarbība un informācijas apmaiņa starp Euratom, Apvienoto Karalisti un tās valsts iestādēm, ieskaitot informācijas apmaiņu par kodolgarantijām, kodoldrošumu, radioaktivitātes līmeņiem vidē un medicīnisko radioizotopu nodrošinājumu.

               12. ZVEJNIECĪBA

               81.Paredzētās partnerības ekonomiskajai daļai būtu jāietver zvejniecības noteikumi, kuros tiktu definēts kopīgo zivju krājumu apsaimniekošanas satvars, kā arī nosacījumi par piekļuvi ūdeņiem un resursiem. Tai būtu pastāvīgi jānodrošina atbildīga zvejniecība, kas garantē jūras ūdeņu bioloģisko resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar attiecīgajiem starptautisko un Savienības tiesību principiem, jo īpaši tiem, uz kuriem balstās kopējā zivsaimniecības politika un kuri ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1380/2013. Zvejniecības noteikumos būtu jāiekļauj efektīvas pārvaldības un uzraudzības principi un strīdu izšķiršanas un izpildes kārtība, tostarp piemēroti tiesību aizsardzības līdzekļi.

               82.Zvejniecības noteikumos būtu jāparedz sadarbība tādu pasākumu izstrādē, kas veltīti resursu ilgtspējīgai izmantošanai un saglabāšanai, tostarp tādas izšķērdīgas prakses izskaušanai kā izmešana. Šādiem pasākumiem vajadzētu būt nediskriminējošiem un veidotiem, ievērojot zinātnes atziņās balstītu pieeju, kuras mērķis ir panākt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu no attiecīgajiem krājumiem. Paredzētajai partnerībai vajadzētu ietvert noteikumus par sadarbību datu vākšanā un pētniecībā.

               83.Zvejniecības noteikumu mērķim vajadzētu būt tiklab sadarbībai saglabāšanas, apsaimniekošanas un regulējuma jomā, kā arī atbalstam Savienības zvejas darbībām. Konkrētāk, tiem būtu jācenšas novērst to Savienības zvejnieku ekonomisko dislokāciju, kuri tradicionāli allaž ir zvejojuši Apvienotās Karalistes ūdeņos.

               84.Lai sasniegtu šo mērķi, zvejniecības noteikumu pamatā vajadzētu būt pašreizējiem savstarpējās piekļuves nosacījumiem, kvotu daļām un Savienības zvejas flotes tradicionālajām darbībām, un tālab būtu:

               -jāparedz, ka Savienības un Apvienotās Karalistes kuģiem arī turpmāk saglabājas savstarpēja piekļuve visām attiecīgajām sugām Savienības un Apvienotās Karalistes ūdeņos,

               -jānosaka stabilas kvotu daļas, kuras drīkst koriģēt tikai ar abu pušu piekrišanu,

               -jāparedz kārtība, kas regulē kvotu nodošanu un apmaiņu un viena vai vairāku gadu laikā kopējās pieļaujamās nozvejas (vai zvejas piepūles ierobežojumu) noteikšanu, pamatojoties uz ilgtermiņa apsaimniekošanas stratēģijām,

               -jāsakārto zvejas atļauju iegūšanas kārtība un noteikumi, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi un izpildi, tostarp kopīgas kontroles un inspekcijas darbības.

               85.Noteikumi par piekļuvi ūdeņiem un kvotu daļām būs noteicoši, izstrādājot nosacījumus, kas regulē citus paredzētās partnerības ekonomiskās daļas aspektus, jo īpaši piekļuves nosacījumus brīvās tirdzniecības zonā, kas paredzēta šīs daļas 2. iedaļas B. apakšiedaļā.

               86.Zvejniecības noteikumi būtu jāpieņem līdz 2020. gada 1. jūlijam, lai uz to pamata varētu laikus noteikt zvejas iespējas pirmajam gadam pēc pārejas perioda.

               13. MAZIE UN VIDĒJIE UZŅĒMUMI

               87.Paredzētajā partnerībā būtu jāiekļauj īpaša, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) veltīta nodaļa, kurai būtu jāpalīdz MVU pilnībā izmantot paredzētās partnerības priekšrocības, inter alia uzlabojot MVU informētību un piekļuvi noderīgai informācijai par darījumdarbības noteikumiem, nosacījumiem un procedūrām, tostarp publiskā iepirkuma jomā.

               14.GLOBĀLĀ SADARBĪBA

               88.Paredzētajai partnerībai būtu jāietver noteikumi, kuros atzīts, ka globālā sadarbība ir svarīga, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar kopīgām ekonomiskām, vidiskām un sociālām interesēm. Ņemot to vērā, paredzētajai partnerībai, saglabājot savu lēmumu pieņemšanas autonomiju, būtu jāparedz sadarbība tādos starptautiskos forumos kā G7 un G20, ja tas ir Pušu savstarpējās interesēs, tostarp šādās jomās: klimata pārmaiņas; ilgtspējīga attīstība; pārrobežu piesārņojums; vides aizsardzība; sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība; finansiālā stabilitāte; cīņa pret tirdzniecības protekcionismu.

               15. VIENLĪDZĪGI NOSACĪJUMI UN ILGTSPĒJA

               A. Vispārīga informācija

               89.Tā kā Savienība un Apvienotā Karaliste ir ģeogrāfiski tuvas un ekonomiski atkarīgas viena no otras, paredzētajai partnerībai ir jānodrošina atvērta un godīga konkurence, kas ietver stingras saistības nodrošināt vienlīdzīgus nosacījumus. Šīm saistībām būtu jāatbilst visas paredzētās partnerības apmēram un pakāpei un Pušu ekonomikas savienotībai. Ar šīm saistībām būtu jānovērš tirdzniecības kropļošana un negodīgas konkurences radītas priekšrocības. Tālab paredzētajā nolīgumā būtu jāsaglabā kopējie augstie standarti valsts atbalsta, konkurences, valsts uzņēmumu, sociālo, nodarbinātības un vides standartu, klimata pārmaiņu un attiecīgu nodokļu jautājumu jomā. To nodrošinot, nolīgumam būtu jābalstās uz piemērotiem un atbilstošiem Savienības un starptautiskiem standartiem. Tajā būtu jāiekļauj pienācīgi mehānismi, kas nodrošinātu faktisku īstenošanu iekšzemē, izpildi un strīdu izšķiršanu, tostarp piemēroti tiesību aizsardzības līdzekļi. Savienībai vajadzētu arī būt iespējai piemērot autonomus pagaidu noregulējuma pasākumus, lai strauji reaģētu uz konkurences apstākļu vienlīdzības traucējumiem attiecīgajās jomās.

               90.Paredzētajai partnerībai būtu Pusēm jārada saistības arī turpmāk uzlabot savu attiecīgo aizsardzības līmeni, lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni jomās, kas minētas

                  89

               . punktā. Pārvaldības struktūrai būtu jānodrošina pilnvaras, kas ļauj ieviest izmaiņas nosacījumu vienlīdzības nodrošināšanas saistībās, lai iekļautu papildu jomas vai laika gaitā noteiktu augstākus standartus.

               B. Konkurence

               91.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina, ka Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā tiek piemēroti Savienības valsts atbalsta noteikumi. Attiecībā uz Apvienotās Karalistes piešķirtu atbalstu, kas ietekmē tirdzniecību starp Lielbritāniju un Savienību, Apvienotajai Karalistei būtu jāizveido neatkarīga un ar pietiekamiem resursiem nodrošināta izpildiestāde ar efektīvām pilnvarām piemērojamo noteikumu izpildes panākšanā, kurai būtu cieši jāsadarbojas ar Komisiju. Strīdi par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu Apvienotajā Karalistē būtu jārisina, izmantojot strīdu izšķiršanas mehānismu.

               92.Paredzētajā partnerībā būtu jānosaka, ka pret konkurenci vērsti nolīgumi, dominējošā stāvokļa ļaunprātīga izmantošana un uzņēmumu koncentrācija, kas rada konkurences izkropļojumu draudus, ir aizliegti, ja tie ietekmē tirdzniecību starp Savienību un Apvienoto Karalisti, izņemot, ja minētās izpausmes tiek novērstas. Pusēm arī būtu jāapņemas nodrošināt efektīvu īstenošanu, šajā nolūkā izmantojot konkurences tiesības un iekšzemes administratīvās un tiesas procedūras, kas ļauj efektīvi un laikus vērsties pret konkurences noteikumu pārkāpumiem, un paredzēt efektīvus tiesību aizsardzības līdzekļus.

               C. Valsts uzņēmumi

               93.Paredzētajā partnerībā būtu jāiekļauj noteikumi par valsts uzņēmumiem, struktūrām ar monopola tiesībām un uzņēmumiem, kam piešķirtas īpašas tiesības vai privilēģijas, šiem noteikumiem nodrošinot, ka minētie uzņēmumi un struktūras nedrīkst izkropļot konkurenci vai radīt šķēršļus tirdzniecībai un investīcijām.

               D. Nodokļi

               94.Paredzētajai partnerībai būtu jāatzīst un jāuzliek Pusēm saistības, ka tām jāīsteno labas pārvaldības principi nodokļu jomā, tostarp globālie standarti attiecībā uz pārredzamību un informācijas apmaiņu, nodokļu taisnīgu uzlikšanu un ESAO standarti cīņai ar nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS). Tai būtu jānodrošina, ka Apvienotā Karaliste piemēro kopējos standartus, kas pārejas perioda beigās bija piemērojami Savienībā un Apvienotajā Karalistē, vismaz šādās jomās: informācijas apmaiņa par ienākumiem, finanšu pārskatiem, nodokļu nolēmumiem, pārskatiem par katru valsti, faktiskajām īpašumtiesībām un potenciālajām pārrobežu nodokļu plānošanas shēmām. Tai arī būtu jānodrošina, ka attiecībā uz cīņu pret nodokļu apiešanas praksēm un attiecībā uz kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību publisko pārskatu sniegšanu par katru valsti Apvienotā Karaliste piemēro kopējos standartus, kas pārejas perioda beigās bija piemērojami Savienībā un Apvienotajā Karalistē.

               95.Paredzētajai partnerībai būtu atkārtoti jāapliecina Pušu apņemšanās ierobežot kaitējošus nodokļu pasākumus, ņemot vērā G20 un ESAO BEPS rīcības plānu. Tai arī būtu jānodrošina, ka Apvienotā Karaliste atkārtoti apliecina savu apņemšanos ievērot Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem.

               E. Darba un sociālā aizsardzība

               96.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina, ka normatīvajos aktos un praksē paredzētais darba un sociālās aizsardzības līmenis netop zemāks par līmeni, kādu paredz kopējie standarti, kurus Savienība un Apvienotā Karaliste pārejas perioda beigās piemēroja vismaz šādās jomās: pamattiesības darbā; darba aizsardzība, tostarp piesardzības princips; taisnīgi darba apstākļi un nodarbinātības standarti; tiesības uz informāciju un uzklausīšanu uzņēmuma līmenī un saistībā ar pārstrukturēšanu. Tai arī būtu jāaizsargā un jāveicina sociālais dialogs darba jautājumos starp darba ņēmējiem, darba devējiem, to attiecīgajām organizācijām un valdībām.

               97.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina, ka Apvienotā Karaliste faktiski īsteno savas saistības un tās atspoguļojošos normatīvos aktus un praksi, iesaistīdama ar pietiekamiem resursiem nodrošinātas iekšzemes iestādes, efektīvu darba inspekciju sistēmu un efektīvas administratīvās un tiesas procedūras.

               F. Vide

               98.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina, ka normatīvajos aktos un praksē paredzētais vides aizsardzības līmenis netop zemāks par līmeni, kādu paredz kopējie standarti, kurus Savienība un Apvienotā Karaliste pārejas perioda beigās piemēroja vismaz šādās jomās: piekļuve vides informācijai; sabiedrības dalība un iespēja griezties tiesā saistībā ar vides jautājumiem; ietekmes uz vidi novērtējums un stratēģiskais vides novērtējums; rūpnieciskās emisijas; emisijas gaisā un gaisa kvalitātes mērķrādītāji un robežlielumi; dabas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana; atkritumu apsaimniekošana; ūdensvides aizsardzība un saglabāšana; jūras vides aizsardzība un saglabāšana; ķīmisko vielu ražošanas, izmantošanas, izdalīšanās un likvidēšanas radīto cilvēku veselības vai apkārtējās vides apdraudējumu novēršana, samazināšana un likvidēšana; klimata pārmaiņas. Būtu jāņem vērā fakts, ka Savienībai un Apvienotajai Karalistei abām ir kopīga biosfēra, kas ir svarīgs aspekts no pārrobežu piesārņojuma viedokļa. Paredzētajai partnerībai attiecīgā gadījumā būtu jānosaka saistību minimums, kurā jāatspoguļojas standartiem (arī mērķrādītājiem), kas bija spēkā minētajās jomās pārejas perioda beigās. Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina, ka Puses ievēro piesardzības principu un principus, kas nosaka, ka jāveic preventīvas darbības, ka videi nodarīta kaitējuma labošana būtu jāveic, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un ka jāmaksā būtu piesārņotājam.

               99.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina, ka Apvienotā Karaliste ievieš pārredzamu sistēmu, kura tās teritorijā efektīvi nodrošina monitoringu, ziņošanu, pārraudzību un tās pienākumu izpildi, ko veic neatkarīga un ar pietiekamiem resursiem nodrošināta struktūra vai struktūras.

               G. Cīņa pret klimata pārmaiņām

               100.Paredzētajai partnerībai būtu atkārtoti jāapliecina Pušu apņemšanās efektīvi īstenot starptautiskos nolīgumus cīņai ar klimata pārmaiņām, tostarp tos, kas noslēgti uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) pamata, piemēram, Parīzes nolīgumu.

               101.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina, ka Apvienotā Karaliste uztur oglekļa cenas noteikšanas sistēmu, kura ir vismaz tikpat efektīva un ar tikpat plašu tvērumu, kā paredzēts kopējos standartos (arī mērķrādītāju ziņā), kas bija pieņemti Savienībā pirms pārejas perioda beigām un ir piemērojami turpmākajā periodā. Pusēm būtu jāapsver iespēja savienot Apvienotās Karalistes valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju tirdzniecības sistēmu ar Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS). Šādai sistēmu savienošanai būtu jābalstās uz nosacījumiem, kas pieņemti Savienībā, un jānodrošina Savienības ETS integritāte un vienlīdzīgi nosacījumi un jāparedz iespēja sistēmu laika gaitā padarīt stingrāku.

               102.Paredzētajai partnerībai būtu arī jānodrošina, ka jomās, ko neaptver oglekļa cenas noteikšanas sistēma, Apvienotā Karaliste nenosaka zemāku aizsardzības līmeni par to, kas paredzēts kopējos standartos (arī mērķrādītāju ziņā), kuri bija pieņemti Savienībā pirms pārejas perioda beigām un ir piemērojami turpmākajā periodā.

               103.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina, ka Apvienotā Karaliste ievieš pārredzamu sistēmu, kura tās teritorijā efektīvi nodrošina monitoringu, ziņošanu, pārraudzību un tās pienākumu izpildi, ko veic neatkarīga un ar pietiekamiem resursiem nodrošināta struktūra vai struktūras.

               H. Citi ilgtspējīgas attīstības instrumenti

               104.Ņemot vērā Pušu mērķi nodrošināt ilgtspējīgu attīstību, paredzētajai partnerībai būtu jāveicina ANO ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam īstenošana. Tai būtu jāietver noteikumi par attiecīgo starptautiski saskaņoto principu un noteikumu ievērošanu un efektīvu īstenošanu. Tiem būtu jāietver Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un Eiropas Padomes Eiropas Sociālā harta. Paredzētajai partnerībai būtu jāaptver arī daudzpusējie vides nolīgumi, tostarp ar klimata pārmaiņām saistītie, jo īpaši Parīzes nolīgums, un ar klimata pārmaiņu mazināšanu saistītās daudzpusējās iniciatīvas, piemēram, Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) īstenotās.

               105.Turklāt gadījumos, kad Puses paaugstina savu vides, sociālās un darba, kā arī klimata aizsardzības līmeni virs

                  96

               .,

                  98

               . un

                  100

               . līdz

                  102

               . punktā noteiktajām saistībām, paredzētajai partnerībai būtu Puses jāattur no minēto jauno līmeņu pazemināšanas, tām cenšoties stimulēt tirdzniecību un investīcijas.

               106.Tālab paredzētajai partnerībai būtu jāveicina tas, lai tirdzniecība un ieguldījumi vairāk sekmētu ilgtspējīgu attīstību, tostarp ar divpusējas sadarbības, starptautisku forumu un citu līdzekļu palīdzību pievēršoties tādām jomām kā atvieglota tirdzniecība ar videi un klimatam draudzīgām precēm un pakalpojumiem un brīvprātīgu ilgtspējas nodrošināšanas sistēmu un uzņēmumu sociālās atbildības veicināšana. Turklāt tai vajadzētu paredzēt sadarbību tādos starptautiskajos forumos kā UNFCCC, G7 un G20 un divpusējā kārtībā, lai noteiktu vērienīgākus mērķus ilgtspējīgas attīstības darba kārtībā un cīņā pret klimata pārmaiņām. Tai arī vajadzētu veicināt tirdzniecību, kas sekmē pret klimata pārmaiņām noturīgu mazemisiju attīstību. Paredzētajai partnerībai turklāt būtu jāveicina tirdzniecība ar likumīgi iegūtiem un ilgtspējīgi pārvaldītiem dabas resursiem, it īpaši attiecībā uz bioloģisko daudzveidību, faunu un floru, ūdens ekosistēmām un mežsaimniecības produktiem, un tajā būtu jāietver attiecīgie starptautiskie instrumenti un prakse.

               107.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina pilsoniskās sabiedrības dalība un dialogs.

               108.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina paredzētās partnerības saistību īstenošanas un sociālās un vides ietekmes pārraudzība, inter alia izmantojot atklātu pārskatīšanu, publisko kontroli un strīdu risināšanas mehānismus, kā arī pamudinājuma instrumentus un ar tirdzniecību saistītus sadarbības pasākumus, tostarp attiecīgos starptautiskos forumos.

               16. VISPĀRĒJI IZŅĒMUMI

               109.Paredzētajai partnerībai būtu jāietver vispārēji izņēmumi, kuri ir piemērojami attiecīgajām paredzētās partnerības daļām, tostarp attiecībā uz drošību, maksājumu bilanci, prudenciālo uzraudzību un nodokļu uzlikšanu, pamatojoties uz PTO nolīgumu attiecīgajiem pantiem.

               III DAĻA. DROŠĪBAS DAĻA

               1. MĒRĶI UN PRINCIPI

               110.Lai panāktu Savienības un tās pilsoņu drošību, Pusēm būtu jāizveido plaša, visaptveroša un līdzsvarota drošības partnerība. Šajā partnerībā tiks ņemts vērā ģeogrāfiskais tuvums un mainīgie draudi, tostarp smaga starptautiskā noziedzība, organizētā noziedzība, terorisms, kiberuzbrukumi, dezinformācijas kampaņas, hibrīddraudi, uz noteikumiem balstītas starptautiskās kārtības vājināšanās un valstu izraisītu draudu atkalparādīšanās.

               111.Paredzētajai partnerībai būtu atkārtoti jāapliecina Pušu apņemšanās veicināt globālo drošību, labklājību un efektīvu multilaterālismu, kas balstās uz to kopīgajiem principiem, vērtībām un interesēm. Drošības partnerībai būtu jāaptver tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, ārpolitika, drošība un aizsardzība, kā arī tematiska sadarbība kopējo interešu jomās.

               2. TIESĪBAIZSARDZĪBAS IESTĀŽU UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA KRIMINĀLLIETĀS

               112.Drošības partnerībai būtu jānodrošina cieša tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu sadarbība saistībā ar noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, ņemot vērā to, ka Apvienotās Karalistes turpmākais statuss kā trešai valstij, kas neietilpst Šengenas zonā, neparedz personu pārvietošanās brīvību. Drošības partnerībā būtu jānodrošina savstarpība, jāsaglabā Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija un tās tiesiskās kārtības integritāte un jāņem vērā fakts, ka trešai valstij nevar būt tādas pašas tiesības un priekšrocības kā dalībvalstij.

               113.Paredzētajai partnerībai būtu jābalstās uz apņemšanos ievērot pamattiesības, tostarp tiesības uz pienācīgu datu aizsardzību, kas ir sadarbības priekšnoteikums. Šajā kontekstā paredzētajā partnerībā būtu jāparedz, ka tiesībaizsardzības iestāžu sadarbība un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās tiek automātiski izbeigta, ja Apvienotā Karaliste pārtrauktu dalību Eiropas Cilvēktiesību konvencijā (ECTK). Tajā vajadzētu paredzēt arī automātisku sadarbības apturēšanu, ja Apvienotā Karaliste atceltu iekšzemes tiesību aktu, ar kuru kļūst piemērojama ECTK, un tādējādi liegtu fiziskām personām iespēju Apvienotās Karalistes tiesās atsaukties uz ECTK paredzētajām tiesībām. Drošības partnerībā paredzētās tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības vērienīgums būs atkarīgs no Apvienotajā Karalistē nodrošinātā personas datu aizsardzības līmeņa. Komisija šīs sadarbības veicināšanas labad sagatavos lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ja būs izpildīti piemērojamie nosacījumi. Paredzētajā partnerībā būtu jānosaka, ka drošības partnerībā noteiktā tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu sadarbība tiek apturēta, ja Komisija atceļ lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību vai aptur tā darbību vai ja Eiropas Savienības Tiesa (EST) to atzīst par spēkā neesošu. Drošības partnerībā būtu jānosaka arī tiesiskās garantijas uz taisnīgu tiesu, tostarp procesuālās tiesības, piemēram, reāla iespēja izmantot tiesības uz advokāta palīdzību. Būtu jānosaka arī pienācīgi iemesli, uz kuru pamata var noraidīt sadarbības pieprasījumu, kas ietvertu gadījumus, kad šāds pieprasījums attiecas uz personu, kura dalībvalstī vai Apvienotajā Karalistē ar galīgu spriedumu ir notiesāta vai attaisnota par vieniem un tiem pašiem faktiem.

               A. Datu apmaiņa

               114.Paredzētajā partnerībā būtu jānosaka kārtība, kā pasažieru informācijas nodaļām laikus veikt efektīvu, lietderīgu un savstarpēju apmaiņu ar pasažieru datu reģistra (PDR) datiem un datu apstrādes rezultātiem, ko glabā attiecīgajās valstu PDR apstrādes sistēmās. Tajā arī būtu jānosaka pamats, uz kura gaisa pārvadātāji Apvienotajai Karalistei pārsūta PDR datus par lidojumiem starp Apvienoto Karalisti un kādu dalībvalsti. Šādai kārtībai būtu jāatbilst attiecīgajām prasībām, tostarp tām, kuras ir noteiktas EST atzinumā 1/15.

               115.Paredzētajā partnerībā būtu jānosaka kārtība, kā Puses nodrošinās savstarpēju piekļuvi valsts līmenī pieejamajiem datiem par aizdomās turēto un notiesāto personu DNS un pirkstu nospiedumiem, kā arī transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (Prīme).

               116.Neskarot tiesībaizsardzības informācijas apmaiņu, ko īsteno Interpols, Eiropols un uz divpusējo un starptautisko nolīgumu pamata, paredzētajā partnerībā būtu jānosaka vienkāršota pašreizējās informācijas un izlūkdatu apmaiņa starp Apvienotās Karalistes un dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, lai, ciktāl tas ir tehniski un juridiski iespējams un tiek uzskatīts par vajadzīgu un Savienības interesēm atbilstošu, nodrošinātu spējas, kas līdzinātos Padomes Pamatlēmumā 2006/960/TI paredzētajām. Tā ietvertu informāciju par meklēšanā izsludinātām un pazudušām personām un priekšmetiem.

               B. Operatīva sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās

               117.Paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina sadarbība starp Apvienoto Karalisti un Eiropolu un Eurojust saskaņā ar kārtību, kas attiecīgajos Savienības tiesību aktos nosaka sadarbību ar trešām valstīm.

               118.Paredzētajai partnerībai būtu jāizveido efektīva kārtība, kas balstās uz racionālām, tiesā pārskatāmām procedūrām un termiņiem un kas dotu iespēju Apvienotajai Karalistei un Savienības dalībvalstīm efektīvi un ātri izdot aizdomās turētas un notiesātas personas, paredzot iespējas konkrētu nodarījumu gadījumā atcelt prasību par abpusēju sodāmību, un konstatēt, vai šī kārtība ir piemērojama saviem valstspiederīgajiem un attiecībā uz politiskiem nodarījumiem.

               119.Lai nodrošinātu efektīvu un iedarbīgu praktisko sadarbību starp tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm krimināllietās, paredzētajai partnerībai būtu jāsekmē un vajadzības gadījumā jāpapildina attiecīgo Eiropas Padomes konvenciju piemērošana, tostarp, nosakot termiņus un ieviešot standartveidlapas. Būtu jāiekļauj arī savstarpējās tiesiskās palīdzības nepieciešamās papildu veidlapas un kārtība, kas atbilst Apvienotās Karalistes turpmākajam statusam, tostarp attiecībā uz kopējām izmeklēšanas grupām un jaunākajiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem, lai, ciktāl tas ir tehniski un juridiski iespējams un tiek uzskatīts par vajadzīgu un Savienības interesēm atbilstošu, nodrošinātu spējas, kas līdzinātos Savienības instrumentos paredzētajām.

               120.Papildinot un veicinot 1959. gada 20. aprīļa Eiropas Konvencijas par savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās un tās papildu protokolu piemērošanu, paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina Apvienotās Karalistes turpmākajam statusam atbilstoša kārtība, kā noris informācijas apmaiņa par sodāmību, lai, ciktāl tas ir tehniski un juridiski iespējams un tiek uzskatīts par vajadzīgu un Savienības interesēm atbilstošu, nodrošinātu spējas, kas līdzinātos Savienības instrumentā paredzētajām.

               C. Cīņa pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu

               121.Paredzētajai partnerībai būtu jāietver saistības sekmēt starptautiskos pūliņus novērst un cīnīties pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu, jo īpaši, nodrošinot atbilstību Finanšu darbību darba grupas (FATF) standartiem. Paredzētās partnerības noteikumiem būtu jāpārsniedz FATF standarti par informāciju par faktiskajiem īpašniekiem, cita starpā paredzot publiskus reģistrus ar informāciju par uzņēmumu faktiskajiem īpašniekiem un daļēji publiskus reģistrus ar informāciju par trastu un citu juridisko nodibinājumu faktiskajiem īpašniekiem.

               3. ĀRPOLITIKA, DROŠĪBA UN AIZSARDZĪBA

               122.Paredzētajai partnerībai būtu jānosaka vērienīga, cieša un ilgstoša sadarbība ārējās darbības jomā, lai aizsargātu pilsoņus no ārējiem apdraudējumiem, novērstu konfliktus, stiprinātu starptautisko mieru un drošību un pievērstos globālu izaicinājumu pamatcēloņiem.

               123.Paredzētajai partnerībai būtu jāsaglabā Savienības lēmumu pieņemšanas autonomija, tostarp attiecībā uz ārpolitikas, drošības un aizsardzības veidošanu. Paredzētajai partnerībai būtu jāievēro Savienības tiesiskā kārtība, kā arī tās stratēģiskās un drošības intereses.

               124.Ja Apvienotās Karalistes intereses sakrīt ar Savienības interesēm, paredzētajai partnerībai būtu jādod iespēja Apvienotajai Karalistei trešās valsts statusā sadarboties ar Savienību.

               125.Partnerībai, pilnībā izmantojot pašreizējo satvaru, kurā notiek sadarbība ar trešām valstīm, tostarp ANO un NATO sadarbības satvaru, būtu jāpaver iespējas piemērotiem dialoga, apspriešanās, informācijas apmaiņas un sadarbības mehānismiem, kas ir elastīgi, mērogojami un samērīgi ar Apvienotās Karalistes iesaistīšanās līmeni salīdzinājumā ar Savienību.

               A. Apspriešanās un sadarbība

               126.Paredzētajai partnerībai būtu jārada iespēja rīkot strukturētas apspriešanās starp Savienību un Apvienoto Karalisti, izmantojot politisko dialogu par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), kā arī nozaru dialogus. Šādas strukturētas apspriešanās Puses attiecīgā gadījumā var ieviest vēl pirms pārejas perioda beigām.

               127.Paredzētajai partnerībai būtu jārada sadarbības iespējas starp Savienību un Apvienoto Karalisti trešās valstīs, tostarp konsulārās aizsardzības ziņā, un starptautiskajās organizācijās, jo īpaši ANO satvarā, lai apvienotu pūliņus ārējās darbības un globālo izaicinājumu pārvaldības jomā.

               B. Sankcijas

               128.Lai Apvienotajai Karalistei dotu iespēju pieskaņoties Savienības sankciju politikai, ja ārpolitikas mērķi ir kopīgi, paredzētajai partnerībai būtu jāsekmē dialogs un savstarpējā informācijas apmaiņa starp Savienību un Apvienoto Karalisti piemērotos abu Pušu attiecīgo sankciju režīmu politikas cikla posmos.

               C. Operācijas un misijas

               129.Paredzētajai partnerībai būtu jāizveido pašreizējiem noteikumiem atbilstošs satvars, kas Apvienotajai Karalistei katrā atsevišķajā gadījumā pēc Savienības uzaicinājuma dos iespēju piedalīties KDAP misijās un operācijās, kuras ir pieejamas trešām valstīm.

               130.Šajā satvarā un tās KDAP misijas vai operācijas kontekstā, kurā Apvienotā Karaliste piedalās, paredzētajai partnerībai būtu jānodrošina mijiedarbība un informācijas apmaiņa ar Apvienoto Karalisti, kas ir samērīga ar Apvienotās Karalistes iesaistes līmeni.

               D. Aizsardzības spēju veidošana

               131.Paredzētajai partnerībai būtu jāsaglabā Savienības stratēģiskā autonomija un rīcības brīvība, kuru pamatā ir tās aizsardzības rūpnieciskā bāze. Ja Savienības rūpnieciskajās un tehnoloģiskajās interesēs ir atvieglot attiecīgo bruņoto spēku sadarbspēju, drošības partnerība var radīt šādas iespējas, ja un ciktāl tas ir iespējams saskaņā ar Savienības tiesību normām:

               a)sadarbība ar Apvienoto Karalisti Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) pētniecības un spēju projektu izstrādē uz administratīvas vienošanās pamata;

               b)tiesīgo Apvienotās Karalistes vienību dalība aizsardzības sadarbības projektos, kuros iesaistītas Savienības vienības un kurus atbalsta Eiropas Aizsardzības fonds;

               c)izņēmuma kārtā notiekoša Apvienotās Karalistes dalība pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) projektos, kad Savienība ir aicinājusi to piedalīties.

               132.Paredzētajā partnerībā būtu jānosaka, ka jebkādai Apvienotās Karalistes dalībai EAA vai Eiropas Savienības Satelītcentra (EUSC) darbībās, kas ir saistītas ar plašāku Savienības politiku, būtu jāatbilst Savienības tiesībās noteiktajiem dalības noteikumiem.

               E. Izlūkdatu apmaiņa

               133.Paredzētajai partnerībai būtu jārada Savienībai un Apvienotajai Karalistei iespēja pēc vajadzības laikus un brīvprātīgi uz savstarpības pamatiem apmainīties ar izlūkdatiem, ievērojot Savienības izlūkdatu produktu ieguves autonomiju. Šādai izlūkdatu apmaiņai būtu jāveicina kopīga izpratne par Eiropas drošības telpu un jāsekmē sadarbība starp Savienību un Apvienoto Karalisti.

               134.Paredzētajā partnerībā būtu jāietver iespēja izlūkdatu un sensitīvas informācijas apmaiņai starp attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām un Apvienotās Karalistes iestādēm. Paredzētajai partnerībai būtu jāietver sadarbība starp Apvienoto Karalisti un EUSC satelītuzņēmumu jomā saskaņā ar Padomes Lēmumu par EUSC izveidi.

               F. Kosmoss

               135.Paredzētajai partnerībai būtu jāparedz iespēja Apvienotajai Karalistei piekļūt Galileo publiskajam regulētajam pakalpojumam (PRP) saskaņā ar noteikumiem par PRP, kas atbilst Savienības tiesībām. Šādiem noteikumiem par PRP vajadzētu atļaut Apvienotajai Karalistei gūt piekļuvi visstabilākajam Galileo pakalpojumam, kas domāts sensitīviem lietojumiem Savienības operāciju vai tādu ad hoc operāciju kontekstā, kurās ir iesaistītas tās dalībvalstis.

               136.Tā kā piekļuve tehnoloģiju izstrādei ir izslēgta, piekļuvei Galileo PRP vajadzētu būt atkarīgai no tā, vai:

               a)ir nodrošināts, ka Apvienotās Karalistes PRP izmantojums nav pretrunā Savienības un tās dalībvalstu būtiskajām drošības interesēm;

               b)Apvienotā Karaliste piedalās ar drošību nesaistītajās Savienības Kosmosa programmas darbībās, kā paredzēts I daļas 2. iedaļas A. apakšiedaļā par dalību Savienības programmās, izņemot gadījumu un līdz brīdim, kad Apvienotā Karaliste piešķir Savienībai piekļuvi plānotajai Apvienotās Karalistes globālajai navigācijas satelītu sistēmai.

               G. Sadarbība attīstības jomā

               137.Paredzētajai partnerībai būtu jādod iespēja Apvienotajai Karalistei sniegt ieguldījumu Savienības instrumentos un mehānismos, pilnībā ievērojot Savienības autonomiju attīstības prioritāšu plānošanā. Paredzētajai partnerībai būtu jāsekmē ilgtspējīga attīstība un nabadzības izskaušana. Šajā ziņā partnerībai būtu jānodrošina pastāvīgs Pušu atbalsts ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu un Eiropas Konsensa par attīstību īstenošanai.

               4. TEMATISKĀ SADARBĪBA

               A. Kiberdrošība

               138.Paredzētajai partnerībai būtu jārada iespēja dialogam starp Savienību un Apvienoto Karalisti par kiberdrošību, ietverot sadarbību, kuras mērķis ir veicināt efektīvu globālo kiberdrošības praksi attiecīgajās starptautiskajās struktūrās.

               139.Paredzētajai partnerībai būtu jārada iespēja savlaicīgai un savstarpējai informācijas apmaiņai starp Savienību un Apvienoto Karalisti par kiberdrošību, tostarp par incidentiem un tendencēm.

               140.Šajā kontekstā paredzētajai partnerībai būtu jārada sadarbības iespējas, kas nodrošina savstarpību starp Apvienoto Karalisti un Eiropas Savienības datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERT-EU). Apvienotajai Karalistei būtu jādod iespēja piedalīties sadarbības grupas, kas izveidota ar Savienības Tīklu un informācijas sistēmu drošības direktīvu, un Eiropas Savienības Kiberdrošības aģentūras (ENISA) attiecīgajās darbībās.

               B. Neatbilstīga migrācija

               141.Paredzētajā partnerībā vajadzētu paredzēt sadarbību neatbilstīgas migrācijas, tostarp tās virzītājspēku un seku, novēršanai, tajā pašā laikā atzīstot gan nepieciešamību aizsargāt visneaizsargātākās personas, gan to, ka Apvienotās Karalistes turpmākais statuss kā trešai valstij, kas neietilpst Šengenas zonā, neparedz personu pārvietošanās brīvību. Šai sadarbībai būtu jāietver:

               a)sadarbība ar Eiropolu, lai cīnītos pret organizēto noziedzību imigrācijas jomā saskaņā ar kārtību, kas attiecīgajos Savienības tiesību aktos noteikta sadarbībai ar trešām valstīm;

               b)dialogs par kopīgajiem mērķiem un sadarbību, tostarp trešās valstīs un starptautiskos forumos, lai novērstu neatbilstīgu migrāciju tās izcelsmes posmā.

               IV DAĻA. INSTITUCIONĀLA UN CITA HORIZONTĀLA KĀRTĪBA

               1. STRUKTŪRA

               142.Paredzētā partnerība būtu jāintegrē vispārējā pārvaldības satvarā, kas aptver visas ekonomiskās un drošības sadarbības jomas un attiecīgā gadījumā nolīgumus un kārtību, kas papildina paredzēto partnerību.

               143.Paredzētajā partnerībā jāpieļauj iespēja to periodiski pārskatīt.

               2. PĀRVALDĪBA

               144.Lai nodrošinātu paredzētās partnerības pienācīgu darbību, tajā būtu atkārtoti jāapliecina saistības īstenot regulāru dialogu un izveidot stabilu, lietderīgu un efektīvu kārtību tās pārvaldībai, uzraudzībai, īstenošanai, pārskatīšanai un attīstībai laika gaitā, kā arī strīdu izšķiršanai un izpildei, pilnībā ievērojot Pušu attiecīgās tiesiskās kārtības autonomiju.

               145.Paredzētajā partnerībā būtu jānosaka autonomu pasākumu iespēja, tostarp partnerības piemērošanas, kā arī jebkura papildinošā nolīguma pilnīga vai daļēja apturēšana, ja netiek ievēroti būtiskie elementi.

               A. Stratēģiskā vadība un dialogs

               146.Paredzētajai partnerībai būtu jāietver dialogs attiecīgajos līmeņos, lai nodrošinātu stratēģisko vadību un apspriestu sadarbības iespējas savstarpējo interešu jomās.

               147.Attiecīgajos līmeņos būtu jārīko arī īpaši tematiski dialogi, kam būtu jānotiek tik bieži, cik nepieciešams paredzētās partnerības efektīvai darbībai.

               148.Paredzētajā partnerībā arī būtu jāizveido dialogs starp Eiropas Parlamentu un Apvienotās Karalistes Parlamentu, ja šie likumdevēji to uzskata par piemērotu, lai apmainītos viedokļiem un ekspertu zināšanām par jautājumiem, kas saistīti ar paredzēto partnerību.

               149.Paredzētajai partnerībai būtu jārosina pilsoniskās sabiedrības dialogs.

               B. Pārvaldība, administrēšana un uzraudzība

               150.Paredzētajā partnerībā būtu jāizveido pārvaldības struktūra, kas atbild par paredzētās partnerības īstenošanas un darbības pārvaldību un uzraudzību un palīdz izskatīt strīdus turpmāk aprakstītajā kārtībā. Tai būtu jāpieņem lēmumi un jāsniedz ieteikumi par savu turpmāko attīstību.

               151.Pārvaldības struktūras sastāvā vajadzētu būt Pušu piemērota līmeņa pārstāvjiem, tai būtu jālemj, savstarpēji vienojoties, un jātiekas tik bieži, cik nepieciešams savu uzdevumu izpildei. Minētā struktūra pēc vajadzības varētu arī izveidot specializētas apakškomitejas, kas tai palīdzētu uzdevumu izpildē.

               C. Interpretācija

               152.Paredzētā partnerība būtu jāinterpretē un jāpiemēro konsekventi, pilnībā ievērojot Pušu tiesiskās kārtības autonomiju.

               D. Strīdu izšķiršana

               153.Paredzētajā partnerībā būtu jāiekļauj atbilstoša strīdu izšķiršanas un izpildes kārtība, tostarp noteikumi par problēmu risināšanu bez liekas kavēšanās. Tālab tajā būtu jāiekļauj noteikumi, kas Puses mudinātu darīt visu iespējamo, lai atrisinātu jebkuru jautājumu, kurš saistīts ar paredzētās partnerības darbību, rīkojot diskusijas un apspriešanos, tostarp pārvaldības struktūrā, kas nodrošina oficiālu izšķiršanu.

               154.Pārvaldības struktūra attiecīgā gadījumā jebkurā laikā var vienoties nodot strīdu neatkarīgai šķīrējtiesai, un iespējai šādi rīkoties vajadzētu būt katrai no Pusēm, ja pārvaldības struktūra noteiktā termiņā nav panākusi savstarpēji pieņemamu risinājumu. Būtu jānosaka, ka neatkarīgās šķīrējtiesas lēmumi Pusēm ir saistoši.

               155.Ja strīdā rodas jautājums par Savienības tiesību interpretāciju, ko var norādīt arī jebkura no Pusēm, šķīrējtiesai šis jautājums būtu jānodod EST kā vienīgajam Savienības tiesību arbitram, kas pieņem saistošu nolēmumu. Šķīrējtiesai strīds būtu jāizšķir saskaņā ar EST pieņemto nolēmumu.

               156.Ja kāda Puse saprātīgā termiņā neveic pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai izpildītu saistošo strīda risinājumu, otra Puse būtu tiesīga pieprasīt finansiālu kompensāciju vai veikt samērīgus un pagaidu pasākumus, tostarp apturēt savu saistību izpildi paredzētās partnerības ietvaros. Kā paredzēts izstāšanās līguma 178. panta 2. punktā, paredzētajā partnerībā būtu jānosaka nosacījumi, saskaņā ar kuriem viena Puse gadījumā, ja otra puse ilgstoši nepilda izstāšanās līguma 173. pantā minēto šķīrējtiesas nolēmumu, var apturēt saistību izpildi, kas izriet no paredzētās partnerības jebkuras daļas, kā arī no papildinošajiem nolīgumiem.

               3. KLASIFICĒTA UN SENSITĪVA NEKLASIFICĒTA INFORMĀCIJA

               157.Paredzētajā partnerībā būtu jānosaka savstarpējas garantijas rīcībai ar Pušu klasificēto informāciju un tās aizsardzībai.

               158.Vajadzības gadījumā Pusēm būtu jāparedz noteikumi tādas sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzībai, kuru tās sniedz viena otrai un ar kuru tās apmainās.

               4. IZŅĒMUMI UN DROŠĪBAS PASĀKUMI

               159.Paredzētajā partnerībā būtu jānosaka atbilstoši izņēmumi. To vidū vajadzētu būt ar Pušu drošības interesēm saistītas informācijas izpaušanai.

               160.Paredzētajā partnerībā būtu jāaplūko iespēja, ka kāda Puse būtisku ekonomisku, sociālu vai ar vidi saistītu grūtību apstākļos aktivizē pagaidu drošības pasākumus, kas citādi būtu tās saistību pārkāpums. Uz to būtu jāattiecina stingri nosacījumi un jāietver otras Puses tiesības veikt līdzsvara atjaunošanas pasākumus. Veiktie pasākumi būtu jāizskata neatkarīgai šķīrējtiesai.

               IV. TERITORIĀLĀ DARBĪBAS JOMA

               161.Neviens Savienības un Apvienotās Karalistes nolīgums, par kuru sarunas notikušas uz šo sarunu norāžu pamata, nedrīkstētu skart Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju un Protokolu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā.

               162.Neviens Savienības un Apvienotās Karalistes nolīgums, par kuru sarunas notikušas uz šo sarunu norāžu pamata, neietvers Gibraltāru.

               V.AUTENTISKĀS VALODAS

               163.Paredzētajā partnerībā, kurai būtu jābūt vienlīdz autentiskai visās Savienības oficiālajās valodās, būtu jāietver attiecīga klauzula par valodām.

               VI. SARUNU RISINĀŠANAS PROCESUĀLĀ KĀRTĪBA

               164.Komisijai būtu jārisina sarunas, nodrošinot nepārtrauktu koordināciju un pastāvīgu dialogu ar Padomi un tās darba sagatavošanas struktūrām. Šajā sakarībā Padomei un COREPER, kam palīdz [specializētās komitejas nosaukums], būtu jāsniedz ievirze Komisijai.

               165.Komisijai būtu laikus jāapspriežas ar Padomes darba sagatavošanas struktūrām un jāziņo tām par paveikto. Tālab Padomei pirms un pēc katras sarunu kārtas būtu jāorganizē [specializētās komitejas nosaukums] sanāksme. Būtu jāparedz, ka Komisija laikus sniedz visu ar sarunām saistīto nepieciešamo informāciju un dokumentus.

               166.Komisijai būtu laikus jānodrošina Eiropas Parlamentam pilnīga informācija par sarunām.

               167.Komisijai sarunas būtu jārisina, sadarbojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un vienojoties ar viņu KĀDP jautājumos.

                     (1)
                   Attiecībā uz dažiem transporta pakalpojumiem skatīt arī 10. iedaļu.