title: Komisijas Ieteikums (2018. gada 18. jūlijs) par norādījumiem Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas saskaņotai ieviešanai Savienībā (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
               19.7.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 253/1

         KOMISIJAS IETEIKUMS
   (2018. gada 18. jūlijs)
   par norādījumiem Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas saskaņotai ieviešanai Savienībā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2018/C 253/01)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/797 (1) Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra (“Aģentūra”) nodrošina Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (“ERTMS”) saskaņotu ieviešanu un savstarpēju izmantojamību Savienībā. Šādā nolūkā Aģentūra pārbauda paredzēto tehnisko risinājumu atbilstību attiecīgajām savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (“SITS”) un sniedz apstiprinājumu, pieņemot lēmumu.

               (2)

               Tomēr apstiprināšanas process, kas jāizpilda Aģentūrai un pieteikuma iesniedzējiem, nav sīki izklāstīts.

               (3)

               Lai nostiprinātu pieteikuma iesniedzēja tiesisko paļāvību uz Direktīvas (ES) 2016/797 19. pantā noteikto apstiprināšanas procesu un veicinātu ERTMS saskaņotu ieviešanu Savienībā, pieteikuma iesniedzējam un Aģentūrai būtu jāievēro šajā ieteikumā izklāstītie norādījumi.

               (4)

               Lai apzinātu paredzamās tehniskās problēmas un sekmētu Direktīvas (ES) 2016/797 18. pantā noteikto procesu, ar kuru piešķir atļauju nodot ekspluatācijā stacionāras iekārtas, valstu drošības iestādēm (“VDI”) jau no paša sākuma būtu jāiesaistās apstiprināšanas procesā un tām vajadzētu būt pieejamiem pieteikuma iesniedzēja iesniegtajiem dokumentiem.

               (5)

               Ņemot vērā līgumu un piedāvājumu veidu dažādību ERTMS lauka iekārtu apakšsistēmā, Aģentūrai un pieteikuma iesniedzējiem būtu jāizpilda process, kas aptver visus šos līgumu veidus un vienlaikus nodrošina, ka paredzētie tehniskie risinājumi pilnībā atbilst attiecīgajām SITS un tādējādi ir pilnībā savstarpēji izmantojami.

               (6)

               Aģentūrai un pieteikuma iesniedzējam būtu jāizmanto Aģentūras izveidots problēmjautājumu žurnāls kā uzraudzības rīks, ar ko pēc iespējas agrākā posmā konstatē visus iespējamos problēmjautājumus, kuri ietekmē savstarpēju izmantojamību, un izseko to risināšanai. Pieteikuma iesniedzējam būtu jāsniedz pierādījumi par to, ka problēmjautājumi, kuri ietekmē savstarpēju izmantojamību, ir atrisināti.

               (7)

               Aģentūrai arī būtu jāizmanto anonimizēts problēmjautājumu saraksts kā rīks, kas palīdz dalīties pieredzē un veicina saskaņotu ieviešanu ERTMS jomā.

               (8)

               Šajā ieteikumā izklāstītajiem norādījumiem par apstiprināšanas procesu nebūtu jāpārklājas ar atbilstības izvērtēšanas struktūru veikto atbilstības izvērtēšanu, kas aprakstīta Direktīvā (ES) 2016/797 un attiecīgajās SITS. Aģentūrai būtu jānodrošina, ka Komisijas Regulas (ES) 2016/919 (2) 5. pantā un pielikuma 6.1.2.3. punktā noteiktā informācija par Eiropas vilcienu kustības vadības sistēmas (“ETCS”) lauka iekārtu un Globālās mobilo sakaru sistēmas dzelzceļam (“GSM-R”) lauka iekārtu verifikāciju tiktu darīta pieejama saskaņā ar minētajiem noteikumiem. Aģentūrai minētā informācija būtu jānovērtē pēc iespējas drīzāk, lai apzinātu visus paredzamos problēmjautājumus, samazinātu apstiprināšanas procesa izmaksas un saīsinātu tā ilgumu un nodrošinātu paredzētā tehniskā risinājuma savstarpēju izmantojamību.

               (9)

               Lai sekmētu apstiprināšanas procesu, pieteikuma iesniedzējam pirms oficiāla pieteikuma iesniegšanas būtu jāsāk dialogs ar Aģentūru. Šajā sākotnējās iesaistīšanās posmā pieteikuma iesniedzējam un Aģentūrai būtu jāvienojas par apstiprināšanas procesa grafiku, tostarp attiecīgajiem termiņiem, ņemot vērā iepirkuma un apstiprināšanas procesa veidu. VDI var sadarboties un sniegt atzinumu par sākotnējās iesaistīšanās iespējamajiem rezultātiem.

               (10)

               Maksa, kas maksājama Aģentūrai pēc procesa sākotnējās iesaistīšanās posma, būtu jānosaka Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/764 (3).

               (11)

               Apelācijas padomju reglaments būtu jānosaka Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2018/867 (4).

               (12)

               Šajā ieteikumā dotie norādījumi ir iesniegti Direktīvas (ES) 2016/797 51. pantā minētajai komitejai viedokļu apmaiņai,

         IESAKA.

      A iedaļa. Vispārīgi noteikumi

               1.

               Pieteikuma iesniedzējam sazināties ar Aģentūru, tiklīdz tas nodomājis publicēt uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, kas saistīts ar ERTMS lauka iekārtām, kam vajadzīgs Aģentūras apstiprinājums;

               2.

               pieteikuma iesniedzējam iesniegt Aģentūrai pietiekami sīki izstrādātus tehniskos dokumentus, kas Aģentūrai ļauj pārbaudīt, vai tehniskie risinājumi, kurus paredzēts īstenot, ir pilnībā savstarpēji izmantojami;

               3.

               Aģentūrai un attiecīgajām VDI sadarboties un apmainīties ar informāciju nolūkā apzināt un novērst visas paredzamās tehniskās problēmas un tādējādi vienkāršot VDI uzdevumus, kas attiecas uz atļauju nodot ekspluatācijā apakšsistēmu. VDI jebkurā procesa brīdī, arī sākotnējās iesaistīšanās posmā, izmantojot Regulas (ES) 2016/796 12. pantā minēto vienas pieturas aģentūru (turpmāk “vienas pieturas aģentūra”), var sniegt atzinumus par tehniskiem jautājumiem un plānošanu;

               4.

               apstiprināšanas procesā sniegto informāciju darīt pieejamu VDI;

               5.

               pieteikuma iesniedzējam un Aģentūrai izpildīt apstiprināšanas procesu, ko veido trīs posmi:

                           a)

                           sākotnējā iesaistīšanās;

                           b)

                           dokumentācijas iesniegšana un tās pilnīguma pārbaude;

                           c)

                           novērtēšana un lēmuma pieņemšana;

               6.

               pieteikuma iesniedzējam pēc iespējas agrākā posmā, izmantojot vienas pieturas aģentūru, iesniegt turpmāk norādīto pieteikuma dokumentāciju, kas vajadzīga apstiprinājuma saņemšanai, tostarp paredzētā tehniskā risinājuma aprakstu un dokumentārus pierādījumus par paredzētā tehniskā risinājuma atbilstību attiecīgajai vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu SITS, kā norādīts Direktīvas (ES) 2016/797 19. pantā:

                           a)

                           piedāvājuma specifikācijas projekts vai paredzētā tehniskā risinājuma apraksts:

                                       —

                                       projekta apraksts, kurā ietverta sīka informācija par līniju, līniju grupu vai tīklu, uz ko attiecas projekts vai projektu kombinācija: ģeogrāfiskā atrašanās vieta, līnijas ar vienu sliežu ceļu un ar diviem sliežu ceļiem garums kilometros, ERTMS līmenis, bāzlīnija un versija, savstarpējas izmantojamības komponenti un stacijas,

                                       —

                                       pierādījumi, ka piedāvājumā un/vai līgumā ietverta attiecīgā vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu SITS, bāzlīnija un versija,

                                       —

                                       projekta plāns, kurā norādīti nodevumi, starpposma mērķi un termiņi;

                                       —

                                       ieviešamo ERTMS funkciju saraksts,

                                       —

                                       inženiertehniskie noteikumi un darbības testu scenāriji, kas minēti Regulas (ES) 2016/919 5. pantā un minētās regulas pielikuma 6.1.2.3. punktā;

                                       —

                                       testēšanas stratēģija un testu plāni;

                           b)

                           dokumentāri pierādījumi par nosacījumiem, kas vajadzīgi apakšsistēmas tehniskajai un ekspluatācijas savietojamībai ar ritekļiem, kurus paredzēts ekspluatēt attiecīgajā tīklā;

                           c)

                           dokumentāri pierādījumi par paredzētā tehniskā risinājuma atbilstību attiecīgajai vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu SITS un visi citi saistītie dokumenti, piemēram, valsts drošības iestādes atzinumi, verifikācijas deklarācijas vai atbilstības sertifikāti;

                                       —

                                       iepriekšējā atļauja, ko VDI piešķīrusi ERTMS lauka iekārtām un kas attiecas uz paredzētajiem tehniskajiem risinājumiem, kurus iesniedzis pieteikuma iesniedzējs, – ja tāda ir,

                                       —

                                       savstarpējas izmantojamības komponentu EK atbilstības sertifikāti un savstarpējas izmantojamības komponentu EK atbilstības deklarācija, tostarp Aģentūras veidne sertificēšanas vajadzībām un Aģentūras vadlīnijās noteiktās atkāpes, – ja tādi ir,

                                       —

                                       apakšsistēmas verifikācijas sertifikāti un attiecīgā gadījumā apakšsistēmas projekta starpposma verifikācijas apliecinājumi un apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācija, tostarp veidne sertificēšanas vajadzībām un attiecīgajās Aģentūras vadlīnijās noteiktās atkāpes, – ja tādi ir,

                                       —

                                       demonstrējumi, kas parāda, kā ir novērsti riski, kuri ietekmē katra problēmjautājumu žurnālā norādītā problēmjautājuma savstarpējas izmantojamības aspektu,

                                       —

                                       ar ERTMS saistītie valsts noteikumi, kas piemērojami projektam,

                                       —

                                       ja pieteikuma iesniedzējam ir atļauts nepiemērot vienu vai vairākas SITS vai to daļas – dalībvalsts izsniegts dokuments, ar ko piešķirta atkāpe, saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/797 7. pantu;

               7.

               katru problēmjautājumu žurnālā norādīto problēmjautājumu klasificēt vienā no šādām kategorijām:

                           a)

                           vaicājums;

                           b)

                           problēmjautājums slēgts;

                           c)

                           problēmjautājums slēgts ar nosacījumiem;

                           d)

                           problēmjautājums slēgts, bet risinājums nav pieņemams;

               8.

               Aģentūrai, izmantojot vienas pieturas aģentūru, ieteikt to problēmjautājumu žurnālā norādīto problēmjautājumu sarakstu, kuru statuss ir “vaicājums”;

               9.

               pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar 17. punkta b) apakšpunktā minēto grafiku, par kuru panākta vienošanās, un pirms lēmuma pieņemšanas posma iesniegt pierādījumus, kas liecina, ka visi problēmjautājumu žurnālā norādītie problēmjautājumi ir izskatīti;

               10.

               Aģentūrai atjaunināt problēmjautājumu žurnālā norādīto problēmjautājumu statusu atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja iesniegtajiem pierādījumiem, mainot to uz “problēmjautājums slēgts”, “problēmjautājums slēgts ar nosacījumiem” vai “problēmjautājums slēgts, bet risinājums nav pieņemams”;

               11.

               dot pieteikuma iesniedzējam un VDI iespēju ierosināt papildu problēmjautājumus, kas iekļaujami problēmjautājumu žurnālā;

               12.

               Aģentūrai nolūkā paātrināt procesu un izvairīties no lieka administratīvā darba dot pieteikuma iesniedzējam norādījumus par to, kā pierādīt, ka problēmjautājumi ir izskatīti;

               13.

               Aģentūrai publicēt anonimizētu problēmjautājumu sarakstu kā rīku, kas palīdz dalīties pieredzē un veicina ERTMS lauka iekārtu projektu saskaņotu ieviešanu.

      B iedaļa. 1. posms – sākotnējā iesaistīšanās

               14.

               Pieteikuma iesniedzējam pirms oficiāla pieteikuma iesniegšanas iesaistīties dialogā ar Aģentūru, lai sekmētu apstiprināšanas procesu;

               15.

               sākt sākotnējās iesaistīšanās posmu, pirms publicēts uzaicinājums iesniegt piedāvājumus, kas saistīts ar ERTMS lauka iekārtām, un tad, kad pieteikuma iesniedzējs informē Aģentūru par nodomu iesniegt apstiprinājuma pieprasījumu;

               16.

               sākotnējās iesaistīšanās posmā ietvert tikai ierobežotu skaitu diskusiju, kuru gaitā pieteikuma iesniedzējs iepazīstina ar iecerēto projektu un sīku informāciju par paredzētajiem tehniskajiem risinājumiem, pievienojot 6. punktā norādītos dokumentus, ja tādi ir;

               17.

               sākotnējās iesaistīšanās posma noslēgumā parakstīt vienošanos starp Aģentūru un pieteikuma iesniedzēju, kurā iekļauj:

                           a)

                           pieteikuma tvērumu;

                           b)

                           grafiku, kurā norādīti datumi, kad

                                       i)

                                       iesniedzams katrs no 6. punktā norādītajiem dokumentiem;

                                       ii)

                                       atjaunināms problēmjautājumu žurnāls;

                                       iii)

                                       aprit lēmuma pieņemšanas termiņš;

                           c)

                           problēmjautājumu žurnālu;

               18.

               VDI piedalīties sākotnējās iesaistīšanās posmā un sniegt atzinumu par 17. punktā minētās vienošanās priekšlikumu;

               19.

               pieteikuma iesniedzējam izmantot vienas pieturas aģentūru, lai reģistrētu 6. punktā norādītos dokumentus.

      C iedaļa. 2. posms – dokumentācijas iesniegšana un tās pilnīguma pārbaude

               20.

               Pēc sākotnējās iesaistīšanās posma īstenot dokumentācijas iesniegšanas un tās pilnīguma pārbaudes posmu, kad pieteikuma iesniedzējs, izmantojot vienas pieturas aģentūru, iesniedz pieprasījumu pieņemt lēmumu par apstiprināšanu;

               21.

               pieteikuma iesniedzējam iesniegt visus 6. punktā norādītos dokumentus. Ja kāds no minētajiem dokumentiem ir iesniegts jau iepriekš, izmantojot vienas pieturas aģentūru, pieteikuma iesniedzējs var norādīt šos dokumentus un apstiprināt, ka minētie dokumenti joprojām attiecas uz projektu bez jebkādiem grozījumiem vai papildinājumiem. Ja minētajos dokumentos izdarīti grozījumi vai papildinājumi, pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz atjauninātie dokumenti;

               22.

               Aģentūrai novērtēt iesniegtās dokumentācijas pilnīgumu un pārliecināties, ka iesniegtā dokumentācija ir augšupielādēta vienas pieturas aģentūrā, ka tajā ir iekļauti visi 6. punktā norādītie dokumenti un ka nevienam no problēmjautājumu žurnālā norādītajiem problēmjautājumiem nav piešķirts statuss “vaicājums”;

               23.

               Aģentūrai novērtēt iesniegtās dokumentācijas relevantumu un atbilstību, ņemot vērā 6. punktā norādīto dokumentu sarakstu un vienošanos, kas panākta sākotnējās iesaistīšanās posmā un minēta 17. punktā;

               24.

               ja iesniegtā informācija nav pilnīga, Aģentūrai mēneša laikā pēc oficiāli iesniegtās dokumentācijas saņemšanas, izmantojot vienas pieturas aģentūru, par to informēt pieteikuma iesniedzēju, sniedzot attiecīgus pierādījumus un norādot attiecīgos papildu dokumentus, kas iesniedzami termiņā, par kuru panākta vienošanās sākotnējās iesaistīšanās posmā izstrādātajā grafikā;

               25.

               Aģentūrai tad, ja tā uzskata, ka dokumentācija ir pilnīga, relevanta un atbilstīga, attiecīgi informēt pieteikuma iesniedzēju, izmantojot vienas pieturas aģentūru.

      D iedaļa. 3. posms – novērtēšana un lēmuma pieņemšana

               26.

               Pēc dokumentācijas iesniegšanas un tās pilnīguma pārbaudes posma īstenot novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas posmu;

               27.

               Aģentūrai divos mēnešos pēc novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas posma sākuma pieņemt labvēlīgu vai nelabvēlīgu lēmumu par tehnisko risinājumu daļu, par kuru nav iepriekš pieņemts labvēlīgs Aģentūras lēmums par apstiprinājumu;

               28.

               Aģentūrai ņemt vērā visus atzinumus, ko valsts drošības iestāde sniegusi par apstiprinājuma pieprasījumu;

               29.

               Aģentūrai pieņemt labvēlīgu lēmumu, ja 2. posms ir noslēdzies sekmīgi un visiem problēmjautājumu žurnālā norādītajiem problēmjautājumiem piešķirts statuss “problēmjautājums slēgts”;

               30.

               Aģentūrai pieņemt nelabvēlīgu lēmumu, ja vienam vai vairākiem problēmjautājumu žurnālā norādītajiem problēmjautājumiem piešķirts statuss “problēmjautājums slēgts, bet risinājums nav pieņemams” vai ja novērtēšana 2. posmā ir pabeigta, bet dokumentācija netiek uzskatīta par pilnīgu, relevantu un/vai atbilstīgu;

               31.

               Aģentūrai pieņemt labvēlīgu lēmumu ar nosacījumiem šādos gadījumos:

                           a)

                           vienam vai vairākiem problēmjautājumu žurnālā norādītajiem problēmjautājumiem piešķirts statuss “problēmjautājums slēgts ar nosacījumiem”; un

                           b)

                           nevienam problēmjautājumam nav piešķirts statuss “problēmjautājums slēgts nepieņemami”;

               32.

               Aģentūrai izskaidrot nosacījumus, kas pieteikuma iesniedzējam vēlāk jāizpilda un VDI jāņem vērā, un sniegt kopsavilkumu par galīgajiem problēmjautājumiem, kas reģistrēti problēmjautājumu žurnālā;

               33.

               ja pieteikuma iesniedzējs nevar izpildīt Aģentūras labvēlīgajā lēmumā ar nosacījumiem paredzētu nosacījumu, VDI ieteikt pieteikuma iesniedzējam:

                           a)

                           atkārtoti iesniegt Aģentūras apstiprinājuma pieprasījumu. Šādā gadījumā pieteikuma iesniedzējs norāda, kuri dokumenti no iepriekšējā Aģentūras apstiprinājuma pieprasījuma vēl aizvien ir derīgi, un Aģentūra neveic šo dokumentu atkārtotu novērtēšanu;

                           b)

                           piemērot Regulas (ES) 2016/796 30. panta 2. punktu. Šādā gadījumā Aģentūra piedāvā pati atjaunināt problēmjautājumu žurnālu vienas pieturas aģentūrā;

               34.

               gadījumā, ja Aģentūra pieņem nelabvēlīgu lēmumu, dot pieteikuma iesniedzējam tiesības koriģēt projektu, iesniegt jaunu pieteikumu, norādīt projekta daļas, kuras netiek mainītas, un dokumentus un pierādījumus, kuri vēl aizvien ir piemērojami;

               35.

               ja pieteikuma iesniedzējs saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/797 19. panta 5. punktu iesniedz Aģentūrai pamatotu pieprasījumu pārskatīt tās lēmumu, minēto pieprasījumu iesniegt, izmantojot vienas pieturas aģentūru, un tam pievienot sīki izstrādātu pamatojumu par problēmjautājumiem, kurus pēc pieteikuma iesniedzēja domām Aģentūra nav novērtējusi pienācīgi. Aģentūrai būtu jāapstiprina vai jāpārskata lēmums, koncentrējoties uz minētajā pamatojumā uzsvērtajiem problēmjautājumiem. Pārskatīšanas rezultātā izdarītie konstatējumi divos mēnešos pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma datuma būtu jāpaziņo pieteikuma iesniedzējam, izmantojot vienas pieturas aģentūru;

               36.

               Aģentūrai, ja tā apstiprina sākotnējo nelabvēlīgo lēmumu, sniegt pieteikuma iesniedzējam pienācīgu pamatojumu;

               37.

               dot pieteikuma iesniedzējam tiesības iesniegt pārsūdzību saskaņā ar Regulas (ES) 2016/796 55. pantu izveidotajai Apelācijas padomei, ja Aģentūra ir apstiprinājusi sākotnējo nelabvēlīgo lēmumu.

      Briselē, 2018. gada 18. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Violeta BULC

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīva (ES) 2016/797 par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L 138, 26.5.2016., 44. lpp.).

      (2)  Komisijas 2016. gada 27. maija Regula (ES) 2016/919 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām Eiropas Savienībā (OV L 158, 15.6.2016., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas 2018. gada 2. maija Īstenošanas regula (ES) 2018/764 par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai maksājamām nodevām un maksām un to maksāšanas nosacījumiem (OV L 129, 25.5.2018., 68. lpp.).

      (4)  Komisijas 2018. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2018/867, ar ko nosaka Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras Apelācijas padomes/padomju reglamentu (OV L 149, 14.6.2018., 3. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Ieteikums (2018. gada 26. janvāris) Eiropas Savienības Padomei par Oesterreichische Nationalbank ārējiem revidentiem (ECB/2018/1)

text:
               1.2.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 37/1

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS
   (2018. gada 26. janvāris)
   Eiropas Savienības Padomei par Oesterreichische Nationalbank ārējiem revidentiem
   (ECB/2018/1)
   (2018/C 37/01)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālo centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

               Austrijas Federālā likuma par Oesterreichische Nationalbank 37. panta 1. punkts nosaka, ka Oesterreichische Nationalbank pilnsapulce uz vairāku gadu laika posmu, kas nav garāks par pieciem gadiem, ievēl vienu ārējo revidentu un vienu ārējā revidenta aizstājēju. Ārējā revidenta aizstājējs tiks pilnvarots tikai gadījumā, ja ārējais revidents nevarēs veikt revīziju.

               (3)

                  Oesterreichische Nationalbank pašreizējā ārējā revidenta un pašreizējā ārējā revidenta aizstājēja pilnvaras beidzās pēc 2017. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ jāieceļ ārējie revidenti laika posmam, kas sākas 2018. finanšu gadā.

               (4)

                  Oesterreichische Nationalbank 2018.–2022. finanšu gadam par savu ārējo revidentu izvēlējusies izvēlējusies Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H., bet par savu ārējā revidenta aizstājēju izvēlējusies Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

               1.

               Tiek ieteikts par Oesterreichische Nationalbank ārējo revidentu 2018.–2022. finanšu gadam iecelt Ernst & Young Wirtschaftsprüfungsgesellschaft m.b.H.

               2.

               Tiek ieteikts par Oesterreichische Nationalbank ārējā revidenta aizstājēju 2018.–2022. finanšu gadam iecelt Deloitte Audit Wirtschaftsprüfungs GmbH.

      Frankfurtē pie Mainas, 2018. gada 26. janvārī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI


title: Padomes Ieteikums (2018. gada 15. marts) par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai

text:
               2.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 153/1

         PADOMES IETEIKUMS
   (2018. gada 15. marts)
   par Eiropas satvaru kvalitatīvai un rezultatīvai māceklībai
   (2018/C 153/01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 166. panta 4. punktu un 292. pantu saistībā ar 153. panta 2. punktu un 153. panta 1. punkta b) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Kvalitatīva un rezultatīva māceklība, kas ļauj iegūt ar darbu saistītu prasmju, darbā balstītas pieredzes, mācīšanās darbavietā un galveno prasmju apvienojumu, atvieglo jauniešu ieiešanu darba tirgū, kā arī pieaugušo karjeras virzību un pāreju uz nodarbinātību. Tā ir formālo profesionālās izglītības un apmācības (PIA) sistēmu daļa, un tā pastāv līdztekus citām iespējām, kas saistītas ar mācīšanos darbavietā un/vai profesionālo izglītību.

               (2)

               Labi izstrādātas māceklības shēmas rada ieguvumu gan darba devējiem, gan izglītojamajiem, kā arī pastiprina saikni starp darba pasauli un izglītības un apmācības pasauli. Augstas kvalitātes standarti nepieļauj, ka māceklība tiek novirzīta uz zemas kvalifikācijas darbu un zema līmeņa apmācību, kas grauj tās reputāciju. Kvalitatīva māceklība – papildus tam, ka tā nodrošina ceļu uz izcilību, – var arī palīdzēt sekmēt aktīvu pilsoniskumu un sociālo iekļaušanu, darba tirgū integrējot personas ar dažādu sociālo izcelsmi un personisko pieredzi.

               (3)

               Kvalitatīva un rezultatīva māceklība tiek veidota strukturētās partnerībās, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas, īpaši sociālos partnerus, uzņēmumus, starpniekstruktūras, piemēram, rūpniecības, tirdzniecības un amatniecības palātas, profesionālās un nozares organizācijas, profesionālās izglītības un apmācības iestādes, jaunatnes un vecāku organizācijas, kā arī vietējās, reģionālās un valsts iestādes. Kopš 2013. gada Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām ar Eiropas Māceklību alianses starpniecību veicina māceklības piedāvājumu, kvalitāti un tēlu, un alianse līdz šim ir piesaistījusi vairāk nekā 700 000 māceklības, stažēšanās vai pirmā darba piedāvājumu. Uzņēmumu rosinātas iniciatīvas, tādas kā Eiropas Jaunatnes pakts, ir piesaistījušas vēl citus piedāvājumus un palīdzējušas sekmēt uzņēmējdarbības un izglītības partnerības Savienībā.

               (4)

               Eiropas starpnozaru sociālie partneri ir savākuši faktus par māceklības kvalitāti un rentabilitāti, veicot paralēlu darbu un izstrādājot 2016. gada jūnija kopīgo paziņojumu “Ceļā uz kopīgu māceklības redzējumu”, kas kalpoja par pamatu atzinumam par “Kopīgu redzējumu par māceklību un apmācību darbvietā kvalitāti un efektivitāti”, kuru 2016. gada 2. decembrī pieņēma Arodmācību padomdevēja komiteja (ACVT).

               (5)

               Lai nodrošinātu vēl dziļāku un plašāku ieinteresēto personu iesaisti, Komisija divos posmos, proti, 2017. gada 30. martā un 7. jūnijā, organizēja uzklausīšanas, kurās piedalījās Eiropas starpnozaru un nozares sociālie partneri un tirdzniecības, rūpniecības un amatniecības palātas.

               (6)

               Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra (EKI), kas pirmoreiz tika izveidota 2008. gadā un pārskatīta 2017. gadā (1), uzlabo iedzīvotāju, tostarp mācekļu, kvalifikāciju pārredzamību, salīdzināmību un pārnesi.

               (7)

               Ar Padomes Ieteikumu (2009. gada 18. jūnijs) par Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūru profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQAVET) (2) izveidoja atsauces instrumentu, ar ko dalībvalstīm palīdz veicināt un uzraudzīt to profesionālās izglītības un apmācības sistēmu nepārtrauktus uzlabojumus.

               (8)

               2012. gada Eiropas Stažēšanās un māceklības kvalitātes hartā Eiropas Jaunatnes forums mudināja Eiropas valstis, Eiropas iestādes un sociālos partnerus izveidot vai stiprināt tiesiskās kvalitātes sistēmas attiecībā uz māceklību.

               (9)

               Padomes Ieteikumā (2013. gada 22. aprīlis) par garantijas jauniešiem izveidi (3) dalībvalstīm ir ieteikts nodrošināt, lai visi jaunieši vecumā līdz 25 gadiem saņemtu kvalitatīvu darba, turpmākas izglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas.

               (10)

               2013. gada 2. jūlijā Eiropas sociālie partneri, Eiropas Komisija un Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts Lietuva Kopīgā deklarācijā, ar ko izveido Eiropas Māceklību aliansi, apņēmās veicināt māceklības piedāvājumu, kvalitāti un pievilcību.

               (11)

               Padomes 2013. gada 15. oktobra paziņojumā “Eiropas Māceklību alianse” tika minēts, ka būtu jāveicina māceklības rezultativitāte un pievilcība, ievērojot vairākus vienotus pamatprincipus.

               (12)

               2014. gada 10. martā pieņemtajā Padomes Ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu (4) tika noteikti vairāki principi stažēšanās kvalitātes uzlabošanai ārpus formālās izglītības un apmācības.

               (13)

               Saskaņā ar Kopenhāgenas procesu par Eiropas sadarbību profesionālās izglītības un apmācības jomā – 2015. gada 22. jūnija Rīgas secinājumos, ko apstiprināja ministri, kuri atbild par profesionālo izglītību un apmācību, jebkāda mācīšanās darbavietā, īpašu uzmanību pievēršot māceklībai, un kvalitātes nodrošināšanas mehānismu attīstīšana ir noteiktas par divām no piecām Eiropas prioritātēm laikposmam no 2015. gada līdz 2020. gadam.

               (14)

               Stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) Profesionālās izglītības un apmācības darba grupa savu pilnvaru laikā 2014.–2015. gadā izstrādāja 20 pamatprincipus attiecībā uz rezultatīvu māceklību un mācīšanos darbavietā.

               (15)

               Eiropas Parlaments savā 2016. gada 4. marta ziņojumā par “Erasmus+ un citiem instrumentiem mobilitātes veicināšanai profesionālajā izglītībā un apmācībā – mūžizglītības pieeja” aicināja veikt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt māceklības kvalitātes standartus.

               (16)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/589 (5) nosaka, ka māceklību, kuras pamatā ir darba līgums, no 2018. gada maija var reklamēt Eiropas darbvietu mobilitātes portālā EURES.

               (17)

               Komisija 2016. gada 10. jūnija paziņojumā “Jaunā prasmju programma Eiropai” uzsvēra savu atbalstu sociālajiem partneriem kopīgo projektu rezultātu īstenošanā, piemēram, māceklības kvalitātes satvara izveidē.

               (18)

               Komisijas 2016. gada 7. decembra paziņojumā “Ieguldījums Eiropas jaunatnē” (6) ir pausts aicinājums pastiprināt pasākumus jauniešu atbalstam, lai viņiem nodrošinātu vislabākos apstākļus dzīves uzsākšanai, ieguldot viņu zināšanās, prasmēs un pieredzē, palīdzot viņiem atrast pirmo darbu vai apmācot pirmajam darbam. Mērķis bija palīdzēt jauniešiem izmantot iespējas, labi integrēties sabiedrībā, kļūt par aktīviem pilsoņiem un veidot veiksmīgu profesionālo karjeru, arī ar tāda kvalitātes satvara palīdzību, kurā izklāstīti galvenie māceklības shēmu principi.

               (19)

               2017. gada 25. marta Romas deklarācijā ir pausta apņemšanās strādāt, lai izveidotu Savienību, kurā jaunieši gūst labāko izglītību un apmācību un var studēt un atrast darbu visā kontinentā.

               (20)

               2017. gada 17. novembrī proklamētais Eiropas sociālo tiesību pīlārs nosaka vairākus principus, kas nepieciešami taisnīgu un labi funkcionējošu darba tirgu un sociālās drošības sistēmu atbalstam, tostarp tiesības uz kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību, lai nodrošinātu prasmes, kas ir relevantas darba tirgum un līdzdalībai sabiedrībā.

               (21)

               2017. gada 30. maijā pieņemtā Komisijas priekšlikuma Padomes Ieteikumam par absolventu apzināšanu mērķis ir panākt, ka ir pieejama plašāka kvalitatīva un kvantitatīva informācija par to, ko pēc izglītības un apmācības pabeigšanas dara absolventi, tostarp mācekļi.

               (22)

               Māceklībai atbalstu sniedz Eiropas strukturālie un investīciju fondi (2014–2020), proti, Eiropas Sociālais fonds (ESF) un Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), kā arī Erasmus+, Savienības Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma (COSME), Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI) un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva.

               (23)

               Eiropas Parlaments un ieinteresētās personas nesen aicināja Komisiju uzlabot mācekļu ilgtermiņa mobilitāti ES, dodot jauniešiem iespēju pilnveidot gan darbam nepieciešamās specifiskās iemaņas, gan galvenās prasmes. Komisijas atbilde bija jaunas darbības – Erasmus Pro – ieviešana programmā Erasmus+, ar kuru konkrēti atbalsta ilgāku darba praksi ārzemēs.

               (24)

               Eiropas Revīzijas palāta 2015. un 2017. gada ziņojumos par shēmu “Garantija jauniešiem” iesaka Komisijai izstrādāt kvalitātes kritērijus māceklībai un citiem piedāvājumiem, kas tiek atbalstīti saskaņā ar šo iniciatīvu.

               (25)

               Vienota dalībvalstu izpratne par kvalitatīvu un rezultatīvu māceklību palīdz to centieniem reformēt un modernizēt māceklības sistēmas, kas nodrošina izcilas mācīšanās un karjeras iespējas. Vienota izpratne palīdz vairot savstarpēju uzticēšanos un tādējādi atvieglo mācekļu pārrobežu mobilitāti.

               (26)

               Šā ieteikuma vispārīgais mērķis ir uzlabot mācekļu nodarbināmību un personisko izaugsmi un sekmēt tāda prasmīga un augsti kvalificēta darbaspēka izveidi, kas atbilst darba tirgus vajadzībām.

               (27)

               Konkrētais mērķis ir sniegt saskaņotu satvaru māceklībai, kura pamatā ir vienota izpratne par to, kas nosaka kvalitāti un rezultativitāti, un kurā ņemta vērā profesionālās izglītības un apmācības sistēmu daudzveidība un tradīcijas un politikas prioritātes dažādās dalībvalstīs.

               (28)

               Šis ieteikums neietekmē dalībvalstu kompetenci saglabāt vai izstrādāt detalizētākus noteikumus par māceklību nekā šeit ieteiktie, nedz arī kompetenci uzturēt vai izstrādāt citus mācīšanās darbavietā un/vai profesionālās izglītības un apmācības veidus ārpus šā ieteikuma tvēruma un pilnībā vai daļēji piemērot tiem turpmāk izklāstītos kritērijus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   Dalībvalstīm saskaņā ar valstu tiesību aktiem un ciešā sadarbībā ar ieinteresētajām personām būtu jānodrošina, lai māceklības shēmas būtu pielāgotas darba tirgus vajadzībām un radītu ieguvumus gan izglītojamajiem, gan darba devējiem, balstoties uz turpmāk izklāstītajiem kvalitatīvas un rezultatīvas māceklības kritērijiem.
   Šajā ieteikumā un neskarot valstu terminoloģiju ar māceklību tiek saprastas formālas profesionālās izglītības un apmācības shēmas:

               a)

               kurās mācīšanās izglītības vai apmācības iestādēs ir apvienota ar pamatīgu mācīšanos darbavietā uzņēmumos un citās darbavietās;

               b)

               kuras ļauj iegūt valsts līmenī atzītu kvalifikāciju;

               c)

               kuras ir balstītas uz vienošanos, ar ko nosaka mācekļa, darba devēja un – attiecīgā gadījumā – profesionālās izglītības un apmācības iestādes tiesības un pienākumi, un

               d)

               kuras paredz, ka māceklis par darbavietas komponentu saņem atalgojumu vai cita veida kompensāciju.

      Kritēriji attiecībā uz mācīšanās un darba nosacījumiem

      Rakstiska vienošanās

               1.

               Pirms māceklības sākšanas būtu jānoslēdz rakstiska vienošanās, ar ko nosaka mācekļa, darba devēja un – attiecīgā gadījumā – profesionālās izglītības un apmācības iestādes tiesības un pienākumus saistībā ar mācīšanās un darba nosacījumiem.

      Mācīšanās rezultāti

               2.

               Darba devējiem un profesionālās izglītības un apmācības iestādēm, un – attiecīgā gadījumā – arodbiedrībām būtu jāvienojas par tādu visaptverošu mācīšanās rezultātu kopuma sasniegšanu, kuri definēti saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Tam būtu jānodrošina līdzsvars starp darbam nepieciešamajām specifiskajām iemaņām, zināšanām un galvenajām prasmēm saistībā ar mūžizglītību, tādējādi atbalstot mācekļu personisko izaugsmi un karjeras izaugsmes iespējas visā darba mūža laikā, lai viņi varētu pielāgoties mainīgiem karjeras modeļiem.

      Pedagoģiskais atbalsts

               3.

               Būtu jānozīmē uzņēmumā strādājoši mācību instruktori, kuriem būtu cieši jāsadarbojas ar profesionālās izglītības un apmācības iestādēm un pasniedzējiem, lai nodrošinātu profesionālo orientāciju mācekļiem un sniegtu regulāras savstarpējas atsauksmes. Būtu jāsniedz atbalsts pasniedzējiem, instruktoriem un mentoriem, jo īpaši mikrouzņēmumos un mazajos un vidējos uzņēmumos, lai viņi varētu atjaunināt savas prasmes, zināšanas un kompetences, kas ļautu apmācīt mācekļus atbilstīgi aktuālākajām mācību un apmācības metodēm un darba tirgus vajadzībām.

      Darbavietas komponents

               4.

               Būtiska māceklības daļa, proti, vismaz puse no tās laika, būtu jāīsteno darbavietā, paredzot iespēju daļu no pieredzes darbavietā iegūt ārzemēs, ja tas ir iespējams. Ņemot vērā valstu shēmu daudzveidību, mērķis ir pakāpeniski virzīties uz to, lai mācīšanās darbavietā veidotu minēto būtisko māceklības daļu.

      Darba samaksa un/vai kompensācija

               5.

               Mācekļiem būtu jāsaņem atalgojums vai cita veida kompensācija saskaņā ar valsts vai nozares prasībām vai koplīgumiem, ja tādi ir, un ņemot vērā darba devēju un publisko iestāžu izmaksu sadales kārtību.

      Sociālā aizsardzība

               6.

               Mācekļiem vajadzētu būt tiesībām uz sociālo aizsardzību, ieskaitot nepieciešamo apdrošināšanu atbilstīgi valsts tiesību aktiem.

      Darba, veselības un drošības nosacījumi

               7.

               Uzņemošajai darbavietai būtu jāatbilst attiecīgiem noteikumiem un regulējumam par darba nosacījumiem, īpaši veselības un drošības tiesību aktiem.

      Kritēriji attiecībā uz pamatnosacījumiem

      Tiesiskais regulējums

               8.

               Būtu jāievieš skaidrs un saskaņots tiesiskais regulējums, kura pamatā ir taisnīga un vienlīdzīga partnerības pieeja, tostarp strukturēts un pārredzams dialogs starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Tas var iekļaut akreditācijas procedūras uzņēmumiem un darbavietām, kas piedāvā māceklību, un/vai citus kvalitātes nodrošināšanas pasākumus.

      Sociālo partneru iesaistīšanās

               9.

               Sociālie partneri, tostarp – attiecīgā gadījumā – nozares līmenī un/vai starpniekstruktūras, būtu jāiesaista māceklības shēmu izstrādē, pārvaldībā un īstenošanā atbilstīgi valstu darba attiecību sistēmām un izglītības un apmācības praksei.

      Atbalsts uzņēmumiem

               10.

               Būtu jāparedz finansiāls un/vai nefinansiāls atbalsts, jo īpaši mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas ļautu izveidot uzņēmumiem izmaksu ziņā efektīvu māceklību, attiecīgā gadījumā ņemot vērā darba devēju un publisko iestāžu izmaksu sadales kārtību.

      Elastīgi mācīšanās veidi un mobilitāte

               11.

               Lai atvieglotu piekļuvi, prasībās par uzņemšanu māceklībā būtu jāņem vērā attiecīgā ikdienējā un neformālā mācīšanās un/vai – attiecīgā gadījumā – sagatavošanas programmu pabeigšana. Māceklības ietvaros iegūtās kvalifikācijas būtu jāiekļauj valsts atzītās kvalifikāciju ietvarstruktūrās, kas pielīdzinātas Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūrai (7). Māceklībai būtu jādara pieejamas citas mācīšanās iespējas, ieskaitot augstākos izglītības un apmācības līmeņos, karjeras iespējas un/vai – attiecīgā gadījumā – mācīšanās rezultātu vienību uzkrāšanu. Kā vienu no māceklības kvalifikāciju komponentiem pakāpeniski vajadzētu veicināt mācekļu starptautisku mobilitāti – vai nu darbavietā, vai izglītības un apmācības iestādēs.

      Profesionālā orientācija un informētības uzlabošana

               12.

               Pirms māceklības un tās laikā būtu jānodrošina profesionālā orientācija, mentorēšana un atbalsts izglītojamajiem, lai tādējādi panāktu veiksmīgus rezultātus, novērstu un samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, kā arī sniegtu atbalstu šiem izglītojamajiem atkārtoti iesaistīties attiecīgajos izglītības un apmācības veidos. Māceklība būtu jāpopularizē kā pievilcīgs mācīšanās veids, šajā sakarā īstenojot plaša mēroga mērķtiecīgus informētības uzlabošanas pasākumus.

      Pārredzamība

               13.

               Būtu jānodrošina māceklības piedāvājumu pārredzamība un piekļuve tiem dalībvalstīs un starp tām, tostarp ar publisko un privāto nodarbinātības dienestu, kā arī citu attiecīgo struktūru atbalstu, un attiecīgā gadījumā izmantojot tādus Savienības instrumentus kā EURES, kā paredzēts EURES regulā.

      Kvalitātes nodrošināšana un sekošana līdzi mācekļu gaitām

               14.

               Būtu jāievieš kvalitātes nodrošināšanas pieejas, ņemot vērā Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūru profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQAVET) (8), tostarp process, kas ļauj veikt pamatotu un ticamu mācīšanās rezultātu novērtēšanu. Sekošana līdzi mācekļu nodarbinātības un karjeras attīstībai būtu īstenojama saskaņā ar valstu un Eiropas tiesību aktiem par datu aizsardzību.

      Īstenošana valsts līmenī

   Šā ieteikuma ietvaros dalībvalstīm tā īstenošanas nolūkā būtu:

               15.

               jāveicina sociālo partneru aktīva iesaistīšanās māceklības shēmu izstrādē, pārvaldībā un īstenošanā atbilstīgi valstu darba attiecību sistēmām un izglītības un apmācības praksei;

               16.

               jānodrošina vienlīdzīga piekļuve, jāveicina dzimumu līdzsvars un jānovērš diskriminācija māceklības shēmās;

               17.

               jāiekļauj attiecīgie īstenošanas pasākumi valsts reformu programmās Eiropas pusgada ietvaros;

               18.

               jāņem vērā šis satvars, kad tiek izmantoti Eiropas Savienības fondi un instrumenti māceklības atbalstam.

         Komisijai būtu jāsniedz vajadzīgais atbalsts, tostarp veicot turpmāk minētās darbības.

      Atbalsta pakalpojumi

               19.

               Atbalsta pakalpojumu kopuma izveide zināšanu apmaiņai, tīklu veidošanai un savstarpējas mācīšanās procesam, lai palīdzētu dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām īstenot māceklības shēmas atbilstīgi šim satvaram. Tam vajadzētu ietvert PIA pasniedzēju un instruktoru tālākapmācības vajadzības saistībā ar digitālajām inovācijām māceklībā.

      Informētības uzlabošana

               20.

               Māceklības izcilības un pievilcības, kā arī pozitīva tēla veicināšana jauniešu, viņu ģimeņu un darba devēju vidū, izmantojot informētības uzlabošanas kampaņas, piemēram, Eiropas profesionālo prasmju nedēļu.

      Finansējums

               21.

               Šā ieteikuma īstenošanas atbalstīšana, izmantojot attiecīgu Savienības finansējumu saskaņā ar attiecīgu tiesisko regulējumu.

      Turpmāki pasākumi

               22.

               Šā ieteikuma īstenošanas uzraudzība ar trīspusējās Arodmācību padomdevējas komitejas atbalstu, balstoties uz esošajiem uzraudzības instrumentiem, kurus izmanto Eiropas pusgada ietvaros.

               23.

               Ziņošana Padomei par šā satvara īstenošanu trīs gadu laikā pēc tā pieņemšanas dienas.

      (1)  OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.

      (2)  OV C 155, 8.7.2009., 1. lpp.

      (3)  OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.

      (4)  OV C 88, 27.3.2014., 1. lpp.

      (5)  OV L 107, 22.4.2016., 1. lpp.

      (6)  COM(2016) 940 final.

      (7)  OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.

      (8)  OV C 155, 8.7.2009., 1. lpp.


               20.9.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 337/113

      P8_TA(2017)0354
      ES un Čīles asociācijas nolīguma tirdzniecības pīlāra modernizēšana
      Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. septembra ieteikums Padomei, Komisijai un EĀDD attiecībā uz sarunām par ES un Čīles asociācijas nolīguma tirdzniecības pīlāra modernizēšanu (2017/2057(INI))
      (2018/C 337/17)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas tika noslēgts 2002. gadā, un tā tirdzniecības pīlāru, kas stājās spēkā 2003. gada 1. februārī (1) (turpmāk “AN”),

                  —

                  ņemot vērā 2015. gada aprīlī notikušās sestās ES un Čīles Asociācijas padomes sanāksmes iznākumu (2),

                  —

                  ņemot vērā Apvienotās konsultatīvās komitejas (AKK) 2016. gada 5. oktobrī pieņemto nobeiguma deklarāciju (3),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497) un Komisijas 2017. gada maija pārdomu dokumentus par globalizācijas iespēju izmantošanu (4) un 2017. gada aprīļa globalizācijas sociālo dimensiju (5),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumus un atzinumus (C-350/12 P, 2/13, 1/09) un Eiropas Ombuda 2015. gada 6. janvāra lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu OI/10/2014/RA par informācijas un dokumentu pieejamību (6), ņemot vērā 2017. gada 16. maija Tiesas Atzinumu 2/15,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (7),

                  —

                  ņemot vērā 2017. gada 4. jūlijā (8) pieņemtos grozījumus direktīvas priekšlikumam par ienākuma nodokļa informācijas atklāšanu, ko veic konkrēti uzņēmumi un filiāles,

                  —

                  ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par Parlamenta 2010. gada ieteikumu par sociāliem un vides standartiem, cilvēktiesībām un uzņēmumu sociālo atbildību īstenošanu (9) un 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā (10),

                  —

                  ņemot vērā EPRS pētījumu “The effects of human rights related clauses in the EU-Mexico Global Agreement and the EU-Chile Association Agreement” (“Ar cilvēktiesībām saistīto klauzulu ietekme uz ES un Meksikas Vispārējo nolīgumu un ES un Čīles asociācijas nolīgumu”) (11),

                  —

                  ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) pamatnostādnes starptautiskajiem uzņēmumiem, ANO pamatprincipus uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Trīspusējo deklarāciju par principiem attiecībā uz daudznacionāliem uzņēmumiem un sociālo politiku un SDO Pienācīga darba nodrošināšanas programmu,

                  —

                  ņemot vērā 2015. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvenciju par klimata pārmaiņām (Parīzes nolīgums), kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī (12) un ko ir ratificējusi arī Čīle,

                  —

                  ņemot vērā ES un Čīles Apvienotās parlamentārās komitejas 2016. gada 3. novembra kopīgo deklarāciju (13),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantu, 207. panta 3. punktu un 217. pantu,

                  —

                  ņemot vērā sarunu vadlīniju projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 24. maijā,

                  —

                  ņemot vērā sadaļu par Čīli Starptautiskās darba grupas pamatiedzīvotāju jautājumos (IWGIA) gadagrāmatā “Pirmiedzīvotāju pasaule 2016. gadā” (14),

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 108. panta 4. punktu un 52. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A8-0267/2017),

                  A.

                  tā kā stratēģijā “Tirdzniecība visiem” ir teikts: “Komisijai ir jāīsteno politika, kas sniedz ieguvumus sabiedrībai kopumā un veicina Eiropas un vispārpieņemtus standartus un vērtības, kā arī pamata ekonomiskās intereses, lielu uzmanību pievēršot ilgtspējīgai attīstībai, cilvēktiesībām, nodokļu nemaksāšanas novēršanai, patērētāju aizsardzībai un atbildīgai un taisnīgai tirdzniecībai”;

                  B.

                  tā kā ES un Čīle ir cieši partneri, kurus vieno kopīgas vērtības un apņemšanās veicināt efektīvu daudzpusēju tirdzniecības pārvaldību, cilvēktiesību ievērošanu, kopīgu pārticību un drošību globālā sistēmā, kas balstās uz noteikumiem; tā kā Savienība ir Čīles trešais lielākais tirdzniecības partneris; tā kā Čīle, savukārt, ir nozīmīgs reģionālais dalībnieks ar vienu no visātrāk augošajām ekonomikām Dienvidamerikā pēdējās desmitgadēs, turklāt valstī aizvien tiek veiktas reformas;

                  C.

                  tā kā pašreizējais asociācijas nolīgums ar visu tā tirdzniecības pīlāru tika noslēgts 2002. gadā un kopš 2003. gada, kad to sāka piemērot, tas devis ievērojamu labumu abām pusēm: preču tirdzniecības apjoms divkāršojies, palielinājies arī pakalpojumu tirdzniecības un investīciju apjoms (15); tomēr ņemot vērā, ka pa šo laiku kā ES, tā Čīle ir noslēgušas mūsdienīgākus un ambiciozākus tirdzniecības nolīgumus;

                  D.

                  tā kā 2016. gadā ES uz Čīli eksportēja preces EUR 8,6 miljardu vērtībā, bet Čīle uz ES –– EUR 7,4 miljardu vērtībā; tā kā 2015. gadā ES pakalpojumu tirdzniecības ar Čīli vērtība bija EUR 3,8 miljardi, bet Čīles ar ES –– EUR 2 miljardi; tā kā ES ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) Čīlē apmērs ir EUR 42,8 miljardi (16);

                  E.

                  tā kā pašreizējā AN cita starpā nav ietvertas atsevišķas sadaļas par ieguldījumiem, MVU, intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT), enerģētiku un dzimumu un tajā nav arī iekļauta sadaļa par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību (TSDC), tostarp saistības ievērot darba un vides standartus un veicināt paraugpraksi tādās jomās kā korporatīvā sociālā atbildība (KSA) un ilgtspējas nodrošināšana;

                  F.

                  tā kā visās ES tirdzniecības sarunās ir jāsaglabā valdību tiesības un iespēja pieņemt regulējumu sabiedrības interesēs, lai, piemēram, sargātu un veicinātu sabiedrības veselību, sociālos pakalpojumus, sabiedrības un patērētāju aizsardzību, valsts nodrošinātu izglītību, drošību, vidi, dzīvnieku labturību, sabiedrības morāli, privātumu un datu aizsardzību, kā arī kultūras daudzveidību;

                  G.

                  tā kā ikvienās ES tirdzniecības sarunās ir jāgarantē pušu panākto visaugstāko standartu piemērošana sociālajā, darba un vides aizsardzības jomā un šādas sarunas var kalpot par instrumentu sociālā taisnīguma un ilgtspējīgas attīstības veicināšanai kā ES, tā citviet pasaulē; tā kā AN modernizācija būtu jāuztver kā iespēja Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm savos tirdzniecības nolīgumos arī turpmāk veicināt kopējus augstus standartus un saistības, īpaši tādās jomās kā darba tiesības, vides aizsardzība, patērētāju tiesības un iedzīvotāju labklājība; tā kā Komisija ir paziņojusi, ka tā apdomās, kā nodrošināt šo saistību ievērošanu, apsverot arī uz sankcijām balstītu mehānismu;

                  H.

                  tā kā ES un Čīles apvienotās konsultatīvās komitejas, kurā ietilpst abu pušu pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, pirmā sanāksme notika 2016. gada 4. un 5. oktobrī un tās mērķis bija pārraudzīt pašlaik spēkā esošā AN īstenošanu, kā arī sarunas par tā atjaunināšanu, iekļaujot pilsoniskās sabiedrības sniegto ieguldījumu un veicinot dialogu un sadarbību starp ES un Čīles valdības kanāliem; tā kā attiecībā uz modernizēto nolīgumu nevajadzētu atkārtot šādu ievērojamu kavēšanos ar apvienotās konsultatīvās komitejas izveidi; tā kā, stājoties spēkā modernizētajam nolīgumam, pilsoniskās sabiedrības līdzdalības pamatā jābūt skaidrām struktūrām, pārstāvības līdzsvaram un ziņošanas mandātiem;

                  I.

                  tā kā ES un Čīle ir iesaistījušās daudzpusējās sarunās par vēl lielāku pakalpojumu tirdzniecības liberalizāciju (TiSA);

                  J.

                  tā kā Čīlei PTO Nolīgumā par valsts iepirkumu ir nevis puses, bet tikai novērotāja statuss un tā nepiedalās daudzpusējās sarunās par Vides preču nolīgumu;

                  K.

                  tā kā 2002. gada ES un Čīles asociācijas nolīguma sadarbības sadaļā ir iekļauti noteikumi, kas paredz, ka nolīgumam ir jāpalīdz nostiprināt politiku un programmas, ar ko tiek uzlabota, garantēta un paplašināta sieviešu un vīriešu līdzvērtīga iesaistīšanās visās politikas, ekonomikas, sabiedriskās dzīves un kultūras jomās;

                  L.

                  tā kā Čīle ir parakstījusi Klusā okeāna valstu partnerības (TPP) nolīgumu, kura nākotne šobrīd ir neskaidra, un tā kā Čīle ir parakstījusi brīvās tirdzniecības nolīgumus ar visām TPP parakstītājvalstīm un tiek plaši uzskatīta par stabilu un uzticamu partneri;

                  M.

                  tā kā 2010. gadā Čīle bija pirmā Dienvidamerikas valsts, kas kļuva par ESAO locekli, un tai ir stabila makroekonomiskā sistēma;

                  N.

                  tā kā ir svarīgi maksimāli izmantot potenciālās iespējas, ko uzņēmumiem, sevišķi MVU, un iedzīvotājiem kā ES, tā Čīlē visekskluzīvākajā veidā paver AN tirdzniecības pīlāra modernizācija; tā kā šajā ziņā vēl varētu darīt daudz, tostarp izplatīt pieejamu informāciju, kas varētu radīt būtisku ieguvumu pastiprinošo ietekmi AN pusēm;

                  O.

                  tā kā Čīlei ir divpusējie investīciju nolīgumi ar 17 ES dalībvalstīm, kuru saturs neatspoguļo jaunākās tendences un labāko praksi investīciju politikas jomā un kuri tiks aizstāti un vairs netiks piemēroti, tiklīdz stāsies spēkā nolīgums starp Savienību Čīli, kurā būs sadaļa par investīcijām;

                  P.

                  tā kā nesamērīgi stingrie Čīles tiesību aktos noteiktie nosacījumi, kas jāievēro ES zvejas kuģiem, neļauj šiem kuģiem izmantot Čīles ostu infrastruktūru, lai izkrautu vai pārkrautu kravas, uzpildītu degvielu vai iegūtu zvejas rīkus;

                  Q.

                  tā kā pašreizējās Čīles eksporta iezīmes asi kontrastē ar Eiropas eksporta iezīmēm, jo Čīles eksportā dominē izejvielas, piemēram, varš, augļi un dārzeņi,

                  1.

                  iesaka Padomei, Komisijai un EĀDD:

                              a)

                              nodrošināt, ka visā sarunu gaitā Eiropas Parlaments regulāri saņem pilnīgu un precīzu informāciju, jo tam ir jālemj par to, vai sniegt piekrišanu modernizētā AN, tostarp tā tirdzniecības pīlāra, noslēgšanai ar Čīli; paturēt prātā, ka, lai arī AN, kas noslēgti saskaņā ar LESD 217. pantu, parasti ir jauktas dabas nolīgumi un aptver jomas, kas sniedzas pāri kopīgajai tirdzniecības politikai, saskaņā ar Savienības Tiesas atzinumu par ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu, ir pamatīgi jāapdomā virzība uz ES un Čīles AN modernizāciju, lai visā sarunu procesa gaitā un nolīguma parakstīšanas un noslēgšanas laikā nošķirtu un aizsargātu tirdzniecības jomas, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, no tām, kas ir ar dalībvalstīm dalītā kompetencē; minēto iemeslu dēļ noslēgt divus atsevišķus nolīgumus, skaidri nošķirot tirdzniecības un investīciju nolīgumu, kurā iekļauti tikai tie jautājumi, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, no otra nolīguma, kurā tiktu iekļauti jautājumi, kas ir ar dalībvalstīm dalītā kompetencē;

                              b)

                              ņemt vērā, ka kopš asociācijas nolīguma stāšanās spēkā kā ES, tā Čīle ir noslēgusi daudz modernākus, ambiciozākus un visaptverošākus tirdzniecības nolīgumus un ka nolīgums neaptver vairākas jomas, kas ir svarīgas, lai sniegtu labumu abu pušu iedzīvotājiem abās pusēs un nodrošinātu, ka tiek panākta kopīga izaugsme, vienlīdzīgas iespējas, pienācīgas darbvietas un ilgtspējīga attīstība, kā arī ievēroti un sekmēti darba un vides standarti, dzīvnieku labturība un dzimumu līdztiesība;

                              c)

                              uzskatīt, ka, lai tiktu ņemtas vērā pēdējo 15 gadu laikā notikušās ekonomiskās un politiskās pārmaiņas, ir svarīgi un nepieciešami censties modernizēt ES un Čīles asociācijas nolīgumu, jo īpaši tā tirdzniecības komponentu, ievērojot savstarpību, abpusēju izdevīgumu un līdzsvaru, un ņemt vērā konsekventu atbalstu nolīguma modernizēšanai, ko paudusi ES un Čīles apvienotā parlamentārā komiteja, kā arī to, ka AKK vērtē atzinīgi virzību uz nolīguma atjaunināšanu;

                              d)

                              atcerēties, ka par globalizāciju un tirdzniecības politiku pēdējā laikā daudz tiek debatēts gan Eiropā, gan citviet, jo ieguvumi no tās, iespējams, netiek sadalīti līdzvērtīgi; uzskatīt, ka ir nepieciešams prognozēt tendences un to iespējamo ietekmi, garantēt, ka ieguvumi no tirdzniecības tiek sadalīti iekļaujošāk un nodrošināt atbilstošu aizsardzību tiem, kuri nav guvuši labumu no pašreizējā nolīguma un varētu būt nelabvēlīgākā situācijā arī turpmāk; izstrādāt politikas pasākumus galvenokārt valstu, bet arī Savienības līmenī citās jomās, kas ir ārpus tirdzniecības nolīgumu darbības jomas un var būt spektrā no rūpniecības līdz fiskālajai un sociālajai politikai;

                              e)

                              paturēt prātā daudzpusējās programmas svarīgumu un to, ka nevienas daudzpusējas sarunas nedrīkst apdraudēt mērķi panākt progresu visās pusēs; uzskatīt, ka pastiprinātām divpusējām attiecībām un sadarbībai starp ES un Čīli vajadzētu arī veicināt lielāku sadarbību un sinerģiju starp pusēm daudzpusējas un plurilaterālas darbības gadījumos; šai sakarā veicināt to, ka Čīle var piedalīties sarunās par PTO EGA un PTO GPA pārskatīšanā;

                              f)

                              likt modernizācijas procesa pamatā kopīgās vērtības un, tāpat kā šajā nolīgumā, arī turpmāk visos asociācijas nolīgumos iekļaut cilvēktiesību klauzulu;

                              g)

                              nodrošināt, ka viss modernizētā asociācijas nolīguma teksts skaidri un nepārprotami garantē un nostiprina pušu spēju pieņemt un piemērot pašām savus normatīvos aktus, kas ir sabiedrības interesēs, lai pildītu leģitīmus publiskās politikas mērķus, tādus kā sargāt un veicināt cilvēktiesību ievērošanu, tostarp nodrošināt ūdens pieejamību, sabiedrības veselību, sociālos pakalpojumus, valsts nodrošinātu izglītību, drošību, vidi, sabiedrības morāli, sabiedrības un patērētāju aizsardzību, privātumu un datu aizsardzību, kā arī sargāt un veicināt kultūras daudzveidību; nodrošināt, ka nekādas investoru prasības nevar vājināt šos mērķus; šajā sakarā uzsvērt, ka Eiropas brīvās tirdzniecības nolīgumu mērķis nav ierobežot likumīgās Savienības, tās dalībvalstu vai federālo struktūru likumīgās tiesības pieņemt regulējumu, kas ir sabiedrības interesēs;

                              h)

                              notiekošajās sarunās par preču tirdzniecību censties panākt vērienīgus uzlabojumus tirgus piekļuvei visās tarifu pozīcijās, atceļot nevajadzīgus šķēršļus, tostarp šķēršļus, kas neļauj ES kuģiem izmantot ostu infrastruktūru, vienlaikus ņemot vērā to, ka ir virkne sensitīvu lauksaimniecības un rūpniecības produktu, kuriem vajadzīgs atbilstošs regulējums, piemēram, nosakot tarifa likmes kvotas (TRQ), nosakot pietiekami ilgu pārejas laiku vai vajadzības gadījumā piemērojot atrunas; iekļaut izmantojamu un efektīvu divpusējo drošības klauzulu, kas ļauj uz laiku apturēt preferenču sistēmas piemērošanu, ja, stājoties spēkā modernizētajam asociācijas nolīgumam, importa apjoma pieaugums rada vai draud radīt kaitējumu jutīgajām nozarēm;

                              i)

                              iekļaut sarunās norādes, kuru mērķis ir vienkāršot izcelsmes noteikumus un muitas procedūras, lai tos pielāgotu aizvien sarežģītāko globālo vērtības ķēžu realitātei; nodrošināt, ka modernizētajā asociācijas nolīgumā ir iekļauti krāpšanas apkarošanas noteikumi un pasākumi un pienākums standartizēt muitas noteikumus un praksi, lai palielinātu pārredzamību, juridisko noteiktību, efektivitāti un sadarbību starp muitas iestādēm, vienlaikus modernizējot un vienkāršojot procedūras, kas noteiktas PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīgumā (TAN) un pārskatītajā Kioto konvencijā;

                              j)

                              attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību — uzskatīt, ka pašreizējā AN pakalpojumu nozares potenciāls nav pilnībā izmantots un ka modernizētajā AN jānovērš nevajadzīgie šķēršļi tirgus piekļuvei un saistībā ar valstu režīmiem; uzskatīt, ka pušu saistībām jābalstās uz Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) un ka vajadzības gadījumā noteikumi būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā notikumu attīstību; izslēgt no nolīgumu piemērošanas jomas audiovizuālos pakalpojumus; nodrošināt un nepārprotami paredzēt, ka modernizētais AN neliedz pusēm noteikt, regulēt, nodrošināt un atbalstīt sabiedriskos pakalpojumus, kas ir sabiedrības interesēs, ka tas nekādā ziņā neprasa valstīm privatizēt kādu pakalpojumu, neliedz valdībām sniegt tādus sabiedriskos pakalpojumus, ko agrāk snieguši privāti pakalpojumu sniedzējiem, vai no jauna pakļaut valsts kontrolei pakalpojumus, ka valdība iepriekš nolēmusi privatizēt, tas arī neliedz valdībām paplašināt sniegto sabiedrisko pakalpojumu klāstu un tajā nav klauzulu, noteikumu vai saistību, kas mazinātu nepieciešamo elastību no jauna pakļaut valsts kontrolei pašreizējos vai nākotnes pakalpojumus, kas ir vispārējās sabiedrības interesēs;

                              k)

                              nodrošināt, ka modernizētais asociācijas nolīgums paredz nepieciešamos pasākumus, lai panāktu lielāku regulējuma pārredzamību un savstarpēju atzīšanu, tostarp tajā ir ietverti noteikumi, lai nodrošinātu objektivitāti un tiktu ievēroti augstākie aizsardzības standarti attiecībā uz prasībām, kvalifikāciju un licencēm, un šajā sakarā paredzēt institucionālu mehānismu apspriedēm ar ieinteresētajām personām, piemēram, MVU un pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

                              l)

                              nodrošināt, ka, uzņemoties saistības atvieglot fizisku personu ieceļošanu un uzturēšanos darījumdarbības nolūkā, pusēm jānodrošina, ka ārvalstu pakalpojumu sniedzēji ievēro ES un dalībvalstu sociālo regulējumu un darba tiesības, bet attiecībā uz darba ņēmējiem, kas gūst labumu no 4. režīma, — spēkā esošos koplīgumus;

                              m)

                              nodrošināt, ka vērienīgā sadarbība regulējuma jomā un standartu saskaņošana joprojām ir brīvprātīga, tiek ievērota regulatīvo iestāžu autonomija, balstās tikai un vienīgi uz pastiprinātu informācijas apmaiņu un administratīvo sadarbību ar mērķi apzināt nevajadzīgus šķēršļus un administratīvo slogu, un ka tiek saglabāts piesardzības princips; paturēt prātā, ka regulatīvās sadarbības mērķim ir jābūt globālās ekonomikas pārvaldībai, ko var panākt ar intensīvāku konverģenci un sadarbību starptautisko standartu jomā, nodrošinot augstāko patērētāju, vides, sabiedrības un darba ņēmēju aizsardzības līmeni;

                              n)

                              apsvērt iespēju modernizētajā asociācijas nolīgumā attiecībā uz finanšu pakalpojumiem ieviest prudenciālu regulējumu, kas ir līdzīgs tam, kas iekļauts ES un Kanādas visaptverošajā tirdzniecības nolīgumā (CETA), lai nostiprinātu iespēju pusēm regulēt savas finanšu un banku nozares ar mērķi nodrošināt finanšu sistēmu stabilitāti un integritāti; iekļaut aizsardzības pasākumus un vispārējus izņēmumus attiecībā uz kapitāla apriti un maksājumiem, kuri jāpiemēro gadījumos, kad kapitāla aprite un maksājumi rada vai draud radīt nopietnas grūtības netraucētai ekonomikas un monetārās savienības darbībai vai ES maksājumu bilancei;

                              o)

                              iekļaut noteikumus par labu nodokļu pārvaldību un pārerdzamības standartus, kas apliecinātu pušu apņemšanos īstenot starptautiskus standartus cīņā pret krāpšanos ar nodokļu maksāšanu, nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, īpaši ESAO ieteikumus saistībā ar nodokļu bāzes samazināšanos un peļņas novirzīšanu, un noteikt prasību par automātisku datu apmaiņu un publisku faktisko īpašnieku reģistru izveidi attiecībā uz uzņēmumu trestiem, kā arī sadaļās ar finanšu pakalpojumiem, kapitāla apriti un uzņēmumu reģistrēšanu paredzēt konkrētus noteikumus, kas korporācijām neļauj nepamanīti veikt nodokļu optimizācijas plānošanu;

                              p)

                              paturēt prātā, ka korupcija grauj cilvēktiesības, līdztiesību, sociālo taisnīgumu, tirdzniecība un godīgu konkurenci un kavē ekonomikas izaugsmi; iekļaujot īpašu sadaļu ar skaidrām un spēcīgām saistībām un pasākumiem, noteikt pusēm pienākumu apkarot korupciju visos tās veidos un īstenot starptautiskos standartus un daudzpusējās pretkorupcijas konvencijas;

                              q)

                              ņemt vērā, ka stingri noteikumi par publiskā iepirkuma atvēršanu, visizdevīgākā piedāvājuma principa ievērošanas veicināšana, kas ietver arī sociālos, vides un inovācijas kritērijus, vienkāršotas procedūras pārredzamība pretendentiem, tostarp faktiska piekļuve pretendentiem no citām valstīm, arī var būt efektīvi līdzekļi, lai apkarotu korupciju un veicinātu godīgumu valsts pārvaldē, vienlaikus nodrošinot ieguldīto līdzekļu atdevi nodokļu maksātājiem; modernizētajā AN paredzēt labāku piekļuvi publiskā iepirkuma tirgiem, tostarp subcentrālajā līmenī, un pārredzamas procedūras, kas balstītas uz valstu noteikumiem, objektivitāti un taisnīgumu;

                              r)

                              nodrošināt, ka investīciju politikā ir iekļauta laba pārvaldība, ka tā paredz veicināt investīcijas un ka tajā ir izstrādāti un nostiprināti investoru pienākumi, vienlaikus uzlabojot investoru aizsardzību;

                              s)

                              nodrošināt, ka sarunu norādēs Komisijai uzdots risināt sarunas par modernu investīciju sadaļu, ņemot vērā labāko praksi starptautiskā mērogā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) Investīciju politikas satvaru ilgtspējīgai attīstībai un jaunāko Tiesas atzinumu par ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu;

                              t)

                              panākt progresu nepieciešamajā starptautisko strīdu izšķiršanas režīma reformā; censties panākt, ka visas puses apņemas par prioritāti izvirzīt vēršanos kompetentajā tiesā un aizstāt investora un valsts strīdu izšķiršanas mehānismu (ISDS) ar valsts investoru tiesu sistēmu (ICS), kas paredz pārsūdzības mehānismu, stingrus noteikumus par interešu konfliktu un piemērojamu rīcības kodeksu; apdomāt investoru pienākumus un paturēt tiesības pieņemt regulējumu leģitīmu valsts politikas mērķu sasniegšanai, piemēram, veselības, ūdensapgādes, darba tiesību un vides aizsardzības jomā; izvirzīt par mērķi nepieļaut nepamatotu tiesvedību un nodrošināt visas demokrātiskās procesuālās garantijas, piemēram, tiesības bez diskriminācijas piekļūt tiesu iestādēm (jo īpaši uz MVU), tiesu iestāžu neatkarību, pārredzamību un atbildību, vienlaikus cenšoties panākt daudzpusējas investīciju tiesas (MIC) izveidi;

                              u)

                              nodrošināt, ka modernizētais AN ietver stabilu un ambiciozu TSDC, kas satur saistošus un piemērojamus noteikumus, kuri pakļauti piemērotiem un efektīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem, dažādu piemērošanas metožu starpā apsverot iespēju izmantot arī uz sankcijām balstītus mehānismus, nodrošinot pienācīgu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos; uzskatīt, ka cita starpā TSDC būtu jāietver pušu apņemšanās savos tiesību aktos un noteikumos pieņemt un saglabāt principus, kas noteikti SDO konvencijās, un efektīvi īstenot modernizētos SDO instrumentus, jo īpaši pārvaldības konvencijas, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmu, SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju tiesībām, konvenciju par vienlīdzīgām iespējām un vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm, konvenciju par mājsaimniecībās nodarbinātajām personām un konvenciju darba ņēmējiem, kuriem ir ģimenes pienākumi, kā arī darba standartus, kas piemērojami migrējošajiem darba ņēmējiem, un korporatīvo sociālo atbildību, tostarp īstenojot ESAO nozaru vadlīnijas, ANO Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipus un procedūru, kas ļauj sociālajiem partneriem un pilsoniskajai sabiedrībai, izmantojot AKK, prasīt, lai valdība ar tiem apspriežas;

                              v)

                              atsaucoties uz Čīles panākto progresu divpusējās tirdzniecības sarunās ar Urugvaju un Kanādu, nodrošināt, ka puses nolīgumā iekļauj īpašu sadaļu par dzimumu līdztiesību un iespēju došanu sievietēm tirdzniecībā, kas sniedzas pāri pušu saistībām, kuras izriet no starptautiskajām cilvēktiesībām, darba un sociālajiem standartiem, paredzot aktīvus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu iespējas gūt labumu no iespējām, ko sniedz AN; paredzēt pasākumus, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot darba un ģimenes dzīves līdzsvaru un piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem; cita starpā nodrošināt, ka puses apņemas vākt pa dzimumiem sadalītus datus, kas ļautu veikt rūpīgu ex ante un ex post analīzi par modernizētā AN ietekmi uz dzimumu līdztiesību; īstenot sieviešu lielāku līdzdalību uzņēmumu (īpaši mikrouzņēmumu un MVU) publiskajā iepirkumā, pamatojoties uz pieredzi, ko guvusi Čīles dzimumu līdztiesības ministrija, kas 2015. gadā izveidoja atbalsta programmu (Chile Compras), lai stiprinātu sieviešu uzņēmēju kā piegādātāju līdzdalību publiskajā iepirkumā; atbalstīt sieviešu uzņēmumu internacionalizāciju un sieviešu dalību 4. režīma pasākumos; nodrošināt, ka sarunu grupās ir iekļauti dzimumu līdztiesības eksperti un ka AKK notiek periodiskas debates par šīs sadaļas īstenošanu, kurās vajadzētu iekļaut arī dzimumu līdztiesības veicināšanas organizācijas;

                              w)

                              iekļaut arī visaptverošu sadaļu par MVU un mikrouzņēmumiem, paredzot ievērojamu progresu attiecībā uz tirdzniecības atvieglošanu, tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu un nevajadzīga administratīvā sloga novēršanu, kā arī aktīvus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka radušās iespējas ir pietiekami izmantojamas un paziņotas visiem galvenajiem un potenciālajiem dalībniekiem (t. i., ieviešot vienotas, specializētas tīmekļa vietnes un publicējot nozaru ceļvežus ar informāciju par procedūrām un jaunajām tirdzniecības un investīciju iespējām);

                              x)

                              iekļaut sadaļu par enerģiju, kas aptvertu, piemēram, enerģiju no atjaunojamiem avotiem un izejvielu izmantošanu; atzīt, ka ir svarīgi īstenot daudzpusējos nolīgumus vides jomā, jo īpaši Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, iekļaut ar tirdzniecību saistītus noteikumus un pienākumu iesaistīties starptautiskos instrumentus, sarunās un savstarpēji atbalstošā tirdzniecības un vides politikā, reaģējot uz aprites ekonomikas mērķiem, tostarp saistības attiecībā uz videi nekaitīgu izaugsmi, un atbalstīt un veicināt tirdzniecību un investīcijas vides precēs un pakalpojumos, atjaunojamajā enerģija, kā arī klimatam draudzīgu tehnoloģiju jomā;

                              y)

                              pieņemt sarunu norādes, kas pastiprinātu dzīvnieku labturības noteikumus, kuri iekļauti pašreizējā asociācijas nolīgumā, izveidojot efektīvu divpusēju sadarbību šajā jautājumā un liberalizāciju ar nosacījumiem gadījumiem, kad atsevišķu produktu ražošanā ir apdraudēta dzīvnieku labturība;

                              z)

                              pieņemt sarunu norādes, kuras skaidri norāda prasības konkurences tiesību aktu piemērošanas jomā, noteikumus par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem (SPS) un atspoguļo pārredzamības, procesuālā taisnīguma un nediskriminācijas principus, kā arī noteikumus par subsīdijām;

                              aa)

                              paturēt prātā, ka jebkurā tirdzniecības nolīgumā jāiekļauj patērētāju labklājība kā viens no vispārējiem mērķiem un jānodrošina, ka AN puses apņemas garantēt augstas pakāpes patērētāju drošību un aizsardzību, kā arī atbilstību augstākajiem starptautiskajiem standartiem un izstrādāt saskaņotu paraugpraksi, jo īpaši attiecībā uz patērētāju aizsardzību finanšu pakalpojumu, produktu marķēšanas un e-komercijas jomā;

                              ab)

                              pieņemt, ka sarunās būtu jānonāk līdz stingriem un izpildāmiem noteikumiem, kas aptver intelektuālā īpašuma tiesību visu veidu atzīšanu un aizsardzību, tostarp ambiciozus noteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN), paplašinot noteikumus šai jomā, kas iekļauti esošajā AN, nodrošinot labāku tirgus pieejamību, piemērošanu un iespējas pievienot jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes; nodrošināt, ka AN ir iekļauta IĪT sadaļa, kas garantē nepieciešamo elastību un to, ka ar IĪT saistītie noteikumi nekļūst par šķērsli iespējai valstu veselības aprūpes programmu ietvaros saņemt cenu ziņā pieejamas pamatzāles un ārstēšanu; nodrošināt, ka šajā sadaļā ir ietverts vairāk kā Nolīguma par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (TRIPS) noteikumos;

                              ac)

                              nodrošināt, ka puses garantē maksimālu pārredzamību un līdzdalību, nodrošināt, ka sarunu mērķi ir izpildīti un ka tas nozīmē pastāvīgu un pienācīgi uz informāciju balstītu dialogu ar visām iesaistītajām pusēm, tostarp ieinteresētajām pusēm, piemēram, uzņēmumiem un arodbiedrībām un pilsonisko sabiedrību, tostarp pirmiedzīvotāju pārstāvjiem; šajā sakarā visā AN dzīves ciklā no sarunām līdz īstenošanai un izvērtēšanai sistemātiski iesaistīt gan kompetentās parlamentu struktūras, īpaši ES un Čīles APK un AKK, un īstenošanas posmā atbalstīt oficiālas Čīles pilsoniskās sabiedrības līdzdalības struktūras izveidi, kas atspoguļotu Čīles pilsoniskās sabiedrības plurālismu, veltot īpašu uzmanību pirmiedzīvotājiem; šajā nolūkā, neapdraudot ES sarunu stratēģiju, kopā ar Čīli nodrošināt, ka attiecīgā informācija tiek publicēta plašai sabiedrībai pēc iespējas pieejamākā veidā, tostarp kā informatīvi datu apkopojumi, kas tulkoti spāņu valodā, kas ir abām pusēm kopīga oficiālā ES valoda;

                              ad)

                              ņemt vērā Parlamenta aicinājumus darīt sabiedrībai pieejamus sarunu mandātus, publicēt sarunu norādes par AN modernizāciju, tiklīdz tās ir pieņemtas;

                              ae)

                              garantēt, ka AN ietver nepieciešamos mehānismus, lai nodrošinātu, ka tā īstenošanas laikā tas patiešām praksē tiek ievērots un ka tas paredz modernu, efektīvu valsts strīdu izšķiršanas mehānismu;

                  2.

                  uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Komisijai, EĀDD, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Čīles Republikas valdībai un parlamentam.

         (1)  OV L 352, 30.12.2002., 3. lpp.

         (2)  Padomes paziņojums presei 197/15, 21.4.2015.

         (3)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-eu-chile-jcc-01-declaration

         (4)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-globalisation_lv.pdf

         (5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-social-dimension-europe_lv.pdf

         (6)  . https://www.ombudsman.europa.eu/lv/cases/decision.faces;jsessionid=C17F60239E71D026FDBBC9B9150D8E8D

         (7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0041.

         (8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0284.

         (9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0298.

         (10)  OV C 99 E, 3.4.2012., 94. lpp.

         (11)  http://www.europarl.europa.eu/thinktank/lv/document.html?reference=EPRS_STU%28 2017%29558764

         (12)  http://unfccc.int/files/essential_background/convention/application/pdf/english_paris_ agreement.pdf

         (13)  http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/113103/1107500EN.pdf

         (14)  http://www.iwgia.org/publications/search-pubs?publication_id=740

         (15)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/countries/chile/

         (16)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2006/september/tradoc_113364.pdf