               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.5.2022
            COM(2022) 607 final

            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Dānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2022. gada konverģences programmu
            {SWD(2022) 607 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Dānijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2022. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241
                  2
               , ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada [XX]. jūnijā tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

               (2)Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā Portu 2021. gada maija sociālajā samitā atkārtoti nostiprinātā kopīgā apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Dānija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats
                  3
               . Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana un kuru Padome pieņēma 2022. gada 14. martā.

               (3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas, bēgļu pieplūdums no Ukrainas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva
                  4
               , pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

               (4)Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Papildus konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti līdz mainītā atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas dienai, šo plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

               (5)Vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta
                  5
               . Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā
                  6
                izklāstīja viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

               (6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada konverģences programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi
                  7
               . Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem
                  8
                primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

               (7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju
                  9
               . Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

               (8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

               (9)Dānija savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 30. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 13. jūlijā pieņēma lēmumu par Dānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu
                  10
               . Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Dānija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

               (10)Dānija savu 2022. gada valsts reformu programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, un 2022. gada 12. maijā tā iesniedza savu 2022. gada konverģences programmu – tādējādi pēc Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteiktā termiņa. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Dānijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

               (11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Dāniju publicēja 2022. gada 23. maijā
                  11
               . Tajā novērtēts, kā Dānija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Dānija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Dānijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

               (12)Padome 2020. gada 20. jūlijā ieteica Dānijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Dānijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Dānijas vispārējās valdības budžeta bilance uzlabojās no deficīta 0,2 % apmērā no IKP 2020. gadā līdz pārpalikumam 2,3 % apmērā no IKP 2021. gadā, ko sekmēja vienreizēji nodokļu ieņēmumi. Dānijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs palielinājās no 2,6 % no IKP 2020. gadā līdz 4,0 % no IKP 2021. gadā. Dānijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Pēc Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 36,7 % no IKP.

               (13)2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par 2023. gadu – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 3,4 %, savukārt 2023. gadā tas palielināsies par 1,9 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,6 %) un 2023. gadā (1,8 %), kam par iemeslu galvenokārt ir mazāks privātā patēriņa pieaugums. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais pārpalikums samazināsies līdz 0,6 % no IKP 2022. gadā un līdz 0,2 % no IKP 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes palēnināšanos un to, ka netiks gūti konkrēti nodokļu ieņēmumi. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 33,3 % un 2023. gadā kritīsies līdz 32,5 % no IKP. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta pārpalikums 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 0,9 % un 0,6 % no IKP. Tas ir nedaudz vairāk nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais pārpalikums. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota augstāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 34,9 % 2022. gadā un 33,9 % 2023. gadā. Atšķirības iemesls ir daži elementi saistībā ar atlikumu un plūsmu korekciju, kas būs lielāka par sākotnēji plānoto, jo īpaši atbalsts sociālajiem mājokļiem.

               Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, vidējā termiņa (10 gadu vidējais) potenciālais izlaides pieaugums tiek lēsts 1,9 % apmērā. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Dānijas potenciālo izaugsmi.

               (14)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 4,0 % no IKP 2021. gadā līdz 0,0 % no IKP 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā
                  12
               . Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem. Šie pasākumi ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,2 % apmērā no IKP 2022. un 2023. gadā
                  13
               .

               (15)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Dānijai
                  14
                2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Dānijai, kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā arī vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

               (16)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Dānijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –1,6 % apmērā no IKP, kā ieteikusi Padome
                  15
               . Dānija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti saglabāsies stabila salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs neitrāla ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP
                  16
               . Tāpēc Dānija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 1,6 procentpunktiem no vispārējās fiskālās nostājas. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,2 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Pārējie paaugstinātie izdevumi cita starpā ir valsts izdevumi aizsardzības un drošības politikas jomā, kā arī papildu izdevumi, kuru mērķis ir paātrināt zaļo pārkārtošanos un izbeigt atkarību no importētām fosilajām degvielām.

               (17)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta +1,6 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies
                  17
               . Tiek paredzēts, ka Dānija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti samazināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu, atspoguļojot jau agrīnā posmā 2021. un 2022. gadā sniegto finansiālo atbalstu no Atveseļošanas un noturības mehānisma. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām salīdzinājumā ar 2022. gadu būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP
                  18
               . Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi (0,1 % apmērā no IKP), ko radīs ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu izbeigšana, un papildu izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas. Citi iemesli ir mazāki valsts izdevumi par enerģijas patēriņu.

               (18)2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums pakāpeniski stabilizēsies 0,6 % apmērā no IKP 2024. gadā, savukārt līdz 2025. gadam tas samazināsies līdz 0,4 % no IKP. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2024. gadā palielināsies līdz 34,0 % no IKP, savukārt 2025. gadā tā sasniegs 33,9 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet zemi.

               (19)Regulāriem īpašuma nodokļiem Dānijā patlaban ir noteikta maksimālā robežvērtība, kā rezultātā tie nepieaug līdztekus tirgus cenām. Tādēļ šie nodokļi nevar mīkstināt mājokļu cenu ciklus, un tie izraisa nelabvēlīgu distributīvu ietekmi. Parlamentā jau 2017. gadā tika apstiprināta jauna īpašuma nodokļu sistēma, taču tā vēl aizvien nav ieviesta. Mājokļu cenu pieaugums un garas rindas uz sociālajiem mājokļiem ir izraisījuši izmaksu ziņā pieejamu mājokļu trūkumu lielākajās pilsētu teritorijās. Turklāt Kopenhāgenas reģionā ir ievērojami pieaudzis tādu hipotekāro aizdevumu īpatsvars, kuru gadījumā parāda un ienākumu attiecība pārsniedz 4, savukārt aizdevuma un ķīlas vērtības attiecība pārsniedz 60 %, kā rezultātā šādu aizdevumu ņēmēji ir potenciāli neaizsargāti pret procentu likmju palielinājumiem vai mājokļu cenu būtisku kritumu. Dānijas Sistēmisko risku padome ir nākusi klajā ar ieteikumiem, kuru mērķis ir samazināt ar šādiem hipotekārajiem aizdevumiem saistītos riskus, taču šie ieteikumi vēl nav īstenoti.

               (20)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās atrisinās visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Dānijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Dānijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, plānā galvenā uzmanība ir veltīta investīcijām saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, jo īpaši tīrā un efektīvā enerģijas ražošanā un izmantošanā, ilgtspējīgā transportā, kā arī pētniecībā un inovācijā. Pētniecības jomas pasākumiem ir potenciāls paplašināt inovācijas bāzi un iesaistīt vairāk uzņēmumu pētniecības un inovācijas darbībās. Daži no konkrētajai valstij adresētajiem ieteikumiem, proti, ieteikums “koncentrēt ar investīcijām saistītu ekonomikas politiku uz izglītību un prasmēm”, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir novērst veselības aprūpes darbinieku trūkumu un nodrošināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma efektīvu uzraudzību un izpildi, ir risināti ārpus plāna. Pasākumi, kas attiecas uz šīm jomām, netika iekļauti atveseļošanas un noturības plānā.

               (21)Paredzams, ka Dānijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Dānijā atbilst 59 % no plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Dānijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām un turpinās stiprināt Dānijas noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

               (22)Dānija 2022. gada 4. aprīlī iesniedza partnerības nolīgumu, savukārt 2022. gada 11. aprīlī tā iesniedza pirmo kohēzijas politikas plānošanas dokumentu
                  19
               . Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Dānijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

               (23)Papildus ekonomikas un sociālajām problēmām, kas risinātas atveseļošanas un noturības plānā, Dānija saskaras ar vairākām citām problēmām, kuras saistītas ar atkarības mazināšanu no fosilajām degvielām, aprites ekonomikas stiprināšanu zaļās pārkārtošanās atbalstam un to, lai padarītu mājokļu tirgu un parādu apgrūtinātas mājsaimniecības noturīgākus.

               (24)Kaut arī Dānijas atveseļošanas un noturības plānā 59 % no līdzekļiem ir paredzēti zaļajām iniciatīvām, tomēr Dānijas sniegums dažās aprites ekonomikas jomās nesasniedz vidējos rādītājus. Materiālu apritīgas izmantošanas rādītājs Dānijā ir krietni zemāks par ES vidējo rādītāju. Valstī patlaban tiek radīts lielākais sadzīves atkritumu daudzums Eiropas Savienībā uz vienu iedzīvotāju, proti, 845 kg uz vienu iedzīvotāju gadā. Kaut arī Dānija nedaudz pārsniedz ES vidējo rādītāju attiecībā uz reciklēšanai savāktajiem sadzīves atkritumiem (53,9 % 2020. gadā salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju, proti, 47,8 %), tomēr valstī tiek sadedzināti 45,2 % no sadzīves atkritumiem, kas ir gandrīz divreiz vairāk par ES vidējo rādītāju. Lielākā daļa no atkritumiem Dānijā tiek sadedzināta enerģijas ražošanai, tādējādi neizmantojot iespējas uzlabot resursefektivitāti. Laikus jāīsteno jauna stratēģija atkritumu apsaimniekošanas un aprites ekonomikas jomā, kā arī saistītās valsts mēroga programmas un plāni attiecībā uz atkritumiem un aprites ekonomiku. Zaudējumus, kurus radītu enerģijas ražošana mazākā apmērā samazinātas atkritumu incinerācijas rezultātā, varētu kompensēt ar videi draudzīgākām metodēm, tostarp energoefektivitātes uzlabojumiem un elektrisko siltumsūkņu izmantošanu.

               (25)Pamatojoties uz ES valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots REPowerEU plāns, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Eiropas Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab dialogā ar dalībvalstīm tiek apzināti piemērotākie projekti, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un ES līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

               (26)Dānija ir apņēmusies līdz 2030. gadam sasniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju – samazinājumu par 70 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un līdz 2028. gadam atteikties no ogļu izmantošanas. Lai sasniegtu šos vērienīgos mērķus, Dānijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā ir paredzētas ievērojamas investīcijas atjaunīgo energoresursu papildu jaudā, kā arī investīcijas energoefektivitātē. Atjaunīgās enerģijas un atjaunīgā ūdeņraža izmantošanu varētu paātrināt, racionalizējot un paātrinot atļauju izsniegšanas procedūras. Kaut arī Dānija ir apņēmusies palielināt atjaunīgo energoresursu jaudu, kas tiek iegūta atkrastes vējparkos, tomēr ir vajadzīgas vēl lielākas investīcijas pārvades tīklos, lai nodrošinātu to, ka var efektīvi izmantot aizvien lielāko atjaunīgās enerģijas īpatsvaru. Investīcijas enerģētikā un elektrotīklu starpsavienojumos (tostarp atkrastes hibrīdaktīvos) ar kaimiņvalstīm ievērojami palielinātu energoapgādes drošību un spēju pielāgoties reģionālām jaudas svārstībām – arī Krievijas iebrukuma Ukrainā kontekstā. Dānijas vispārējā energoatkarība no Krievijas fosilo degvielu importa ir 21,1 % (ES vidējais rādītājs ir 24,4 %), ņemot vērā sekundāro atkarību, kuras ietvaros ar atbilstošu pieņēmumu palīdzību tiek izsekots viss reimports. Atkarība no Krievijas fosilajām degvielām Dānijas kopējā energoresursu struktūrā 2020. gadā bija mazāka par ES vidējo rādītāju attiecībā uz naftu (12 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju, kas ir 36,5 %). Dānijas atkarība no Krievijas oglēm bija lielāka (97 % salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju, proti, 19,3 %), tomēr ogļu īpatsvars Dānijas energoresursu struktūrā ir neliels (4,3 %). Dabasgāzes īpatsvars Dānijas energoresursu struktūrā ir 12,8 %, un, kaut arī Dānija tieši neimportē Krievijas gāzi iekšzemes patēriņam, tomēr valsts atkarība no gāzes, ko importē caur Vāciju, nozīmē ievērojamu sekundāro atkarību, kura ir lielāka par ES vidējo rādītāju, proti, 65 % no iekšzemē patērētās gāzes tiek importēta no Krievijas salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju, kas ir 41,1 %. Saskaņā ar 2020. gada datiem Dānijas atkarība no Krievijas naftas un gāzes importa joprojām ir ievērojama
                  20
               , taču tiek prognozēts, ka šī atkarība beigsies 2023. gadā, kad būs pabeigta viena esoša Ziemeļjūras gāzes lauka pārjaunošana, un paredzams, ka Dānija atkal būs gāzes neto eksportētāja. Patlaban īstenojamo starpsavienojumu projektu paātrināšana arī var sekmēt energoapgādes diversifikāciju. Tiek ieteikts investīcijas jaunā gāzes infrastruktūrā un tīklos pēc iespējas veikt tā, lai nodrošinātu atbilstību nākotnes prasībām, sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā, ko nākotnē nodrošinātu pārprofilēšana uz ilgtspējīgām degvielām. Dānijas mērķu sasniegšanu energoefektivitātes jomā varētu vēl vairāk veicināt atbilstošas papildu investīcijas dekarbonizācijā rūpniecībā, pakalpojumu nozarē, privātajos mājokļos un transportā. Lai Dānija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai.

               (27)Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Dānija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Dānija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus.

               (28)Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums
                  21
                ir atspoguļots 1. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA Dānijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

               1.Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tostarp izmantojot ANM, RePowerEU un citus ES fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli. Īstenot jauno īpašuma nodokļu sistēmu, lai atjaunotu saikni starp tirgus cenām un nodokļiem un nodrošinātu nodokļu taisnīgāku uzlikšanu. Stimulēt investīcijas cenas ziņā pieejamu mājokļu būvniecībā, lai risinātu visneatliekamākās vajadzības. Palielināt to aizņēmēju finansiālo noturību, kuriem ir lielas parādsaistības.

               2.Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2021. gada 13. jūlija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Drīz pabeigt sarunas ar Komisiju par 2021.–2027. gada kohēzijas politikas programmām un sākt to īstenošanu.

               3.Stiprināt politikas pasākumus aprites ekonomikas un atkritumu apsaimniekošanas jomā, tostarp veicinot atkritumu rašanās novēršanu un atkritumu atkalizmantošanu, palielinot reciklēšanu un pakāpeniski pārejot no sadzīves atkritumu incinerācijas uz zaļākiem avotiem siltumenerģijas ražošanai.

               4.Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām. Vēl vairāk diversificēt energoapgādi un palīdzēt dekarbonizēt ekonomiku, paātrinot atjaunīgo energoresursu izmantošanu, tostarp ieviešot reformas, kuru mērķis ir vienkāršot un paātrināt administratīvās un atļauju piešķiršanas procedūras, kā arī modernizējot enerģijas pārvades tīklus, pavairojot starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm un uzlabojot energoefektivitāti.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas paziņojums Padomei par Stabilitātes un izaugsmes pakta
                     vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu (COM(2020) 123 final, Briselē, 20.3.2020.).

                     (6)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” (COM(2021) 105 final, Briselē, 3.3.2021.).

                     (7)

                        Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

                     (8)

                        Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem.

                     (9)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Fiskālās politikas norādes 2023. gadam” (COM(2022) 85 final, Briselē, 2.3.2022.).

                     (10)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (2021. gada 6. jūlijs) par Dānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (ST 10154/2021).

                     (11)

                        SWD(2021) 154 final.

                     (12)

                        Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

                     (13)

                        Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz ES pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā ES, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

                     (14)

                        Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2021. gada konverģences programmu (OV C 304, 29.7.2021., 14. lpp.).

                     (15)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (16)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

                     (17)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (18)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,4 procentpunktiem no IKP.

                     (19)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

                     (20)

                        Eurostat (2020), Krievijas importa īpatsvars kopējā dabasgāzes, jēlnaftas un akmeņogļu importa apjomā. Aprēķinot ES 27 vidējo rādītāju, izmantotais kopējais imports ir imports no valstīm ārpus ES 27. Attiecībā uz Dāniju kopējais imports ietver arī ES iekšējo tirdzniecību. Jēlnafta neietver rafinētus naftas produktus. ES iekšējās tirdzniecības rezultātā Dānija ir netieši atkarīga no Krievijas importa. Ņemot vērā sekundāro atkarību no Krievijas gāzes tā importa rezultātā, kas veikts ES iekšienē, varētu lēst, ka Dānijas atkarība no Krievijas gāzes importa sasniedz 65 %.

                     (21)

                        Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.5.2022
            COM(2022) 603 final

            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Bulgārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2022. gada konverģences programmu
            {SWD(2022) 603 final} - {SWD(2022) 640 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Bulgārijas 2022. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2022. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241
                  2
               , ar ko tika izveidots Atveseļošanas un noturības mehānisms, stājās spēkā 2021. gada 19. februārī. Atveseļošanas un noturības mehānisms nodrošina finansiālu atbalstu reformu un investīciju īstenošanai, tādējādi radot Savienības finansētu fiskālo stimulu. Tas sekmē ekonomikas atveseļošanu un ilgtspējīgu un izaugsmi veicinošu reformu un investīciju īstenošanu, jo īpaši zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšanai, līdztekus stiprinot dalībvalstu tautsaimniecību noturību un potenciālo izaugsmi. Vidējā termiņā un ilgtermiņā tas palīdz arī stiprināt publisko finanšu ilgtspēju un sekmēt izaugsmi un darbvietu radīšanu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktu 2022. gada [30. jūnijā] tika atjaunināta katrai dalībvalstij paredzētā maksimālā finanšu iemaksa no Atveseļošanas un noturības mehānisma.

               (2)Komisija 2021. gada 24. novembrī pieņēma gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2022. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Pētījumā bija pienācīgi ņemta vērā Portu 2021. gada maija sociālajā samitā atkārtoti nostiprinātā kopīgā apņemšanās turpināt īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija izsludināja 2017. gada 17. novembrī. Eiropadome 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījuma prioritātes apstiprināja 2022. gada 25. martā. Komisija 2021. gada 24. novembrī uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 pamata pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Bulgārija nebija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām būs jāizstrādā padziļinātais pārskats
                  3
               . Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī priekšlikumu attiecībā uz 2022. gada vienoto nodarbinātības ziņojumu, kurā analizēta nodarbinātības pamatnostādņu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra principu īstenošana un kuru Padome pieņēma 2022. gada 14. martā.

               (3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva
                  4
               , pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Bulgārijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

               (4)Ievērojot strauji mainīgo ekonomisko un ģeopolitisko situāciju, 2022. gada Eiropas pusgadā atsāksies ekonomikas un nodarbinātības politikas vispusīga koordinācija, kura līdztekus tiks pielāgota, ņemot vērā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu saistītās prasības, kā skaidrots 2022. gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā. Lai īstenotu Eiropas pusgada politikas prioritātes, ir svarīgi īstenot pieņemtos atveseļošanas un noturības plānus, jo ar šiem plāniem paredzēts īstenot visus 2019. un 2020. gada Eiropas pusgada ciklos sniegtos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus vai to būtisku daļu. Papildus konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kas pieņemti līdz mainītā atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas dienai, šo plānu pārskatīšanā, atjaunināšanā vai grozīšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 14., 18. un 21. pantu joprojām vienlīdz aktuāli ir arī 2019. un 2020. gadā konkrētām valstīm adresētie ieteikumi.

               (5)Vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta
                  5
               . Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā
                  6
                izklāstīja viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Lielāka nenoteiktība un spēcīgi lejupvērstie riski ekonomikas izredzēm saistībā ar Eiropā notiekošo karu, vēl nepieredzēta apmēra enerģijas cenu pieaugums un pastāvīgi piegādes ķēdes traucējumi ir pamatojums tam, lai Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu turpinātu piemērot arī 2023. gadā.

               (6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada konverģences programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, kas attiecināmi uz vidēja termiņa potenciālo izaugsmi
                  7
               . Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem
                  8
                primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

               (7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju
                  9
               . Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

               (8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

               (9)Bulgārija 2021. gada 15. oktobrī saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai savu atveseļošanas un noturības plānu. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2022. gada 4. maijā pieņēma lēmumu par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu
                  10
               . Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Bulgārija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

               (10)Bulgārija 2022. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un tajā pašā dienā – savu 2022. gada konverģences programmu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

               (11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Bulgāriju publicēja 2022. gada 23. maijā
                  11
               . Tajā novērtēts, kā Bulgārija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata izvērtēts Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāns. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Bulgārijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

               (12)Komisija 2022. gada 23. maijā nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā bija aplūkots Bulgārijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Saskaņā ar 2022. gada 2. marta paziņojumu Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras, un 2022. gada rudenī tā atkārtoti izvērtēs, vai ir atbilstoši ierosināt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru uzsākšanu.

               (13)Padome 2020. gada 20. jūlijā ieteica Bulgārijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Bulgārijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Bulgārijas vispārējās valdības budžeta deficīts palielinājās no 4,0 % no IKP 2020. gadā līdz 4,1 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs palielinājās no 2,9 % no IKP 2020. gadā līdz 4,3 % no IKP 2021. gadā. Bulgārijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Pēc Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 25,1 % no IKP.

               (14)2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir labvēlīgs un par laikposmu pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 2,6 %, savukārt 2023. gadā tas palielināsies par 2,8 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts mazāks reālā IKP pieaugums 2022. gadā (2,1 %) un lielāks reālā IKP pieaugums 2023. gadā (3,1 %), kam par iemeslu galvenokārt ir atšķirīgas prognozes par nodarbinātības un investīciju pieaugumu. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts 2022. gadā palielināsies līdz 5,3 % no IKP, savukārt 2023. gadā tas samazināsies līdz 2,9 % no IKP. Deficīta pieaugums 2022. gadā, ko mazina Covid-19 ārkārtas pasākumu pakāpeniska atcelšana, galvenokārt atspoguļo strauju starppatēriņa, uzņēmējdarbības atbalsta un enerģētikas pasākumu apmēra pieaugumu, kā arī pensiju sistēmas grozījumus. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 25,5 %, savukārt 2023. gadā – līdz 27,7 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 3,7 % un 2,4 % no IKP. Tas ir ievērojami mazāk nekā 2022. gada konverģences programmā prognozētais 2022. gada deficīts, kam galvenokārt par iemeslu ir atšķirīgas makroekonomiskās prognozes, mazāks starppatēriņa pieaugums un lielāki ražošanas un importa nodokļi 2022. gadā. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota mazāka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP, proti, 25,3 % 2022. gadā un 25,6 % 2023. gadā. Atšķirības iemesls ir mazāki deficīta rādītāji abos gados un lielāka prognozētā ekonomikas izaugsme 2023. gadā.

               Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, vidējā termiņa (10 gadu vidējais) potenciālais izlaides pieaugums tiek lēsts 1,8 % apmērā. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Bulgārijas potenciālo izaugsmi.

               (15)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 4,3 % no IKP 2021. gadā līdz 1,8 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,9 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,0 % apmērā no IKP 2023. gadā
                  12
               . Šie pasākumi galvenokārt ietver atbalsta programmas, kas paredzētas komunālajiem pakalpojumiem un patērētājiem, kuri mājsaimniecībā izmanto gāzi. Šie pasākumi lielākoties ir izziņoti kā pagaidu pasākumi. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav detalizēti izstrādāti, jo īpaši mājsaimniecībām piemērojamais enerģijas cenu moratorijs. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,2 % apmērā no IKP 2023. gadā
                  13
               .

               (16)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Bulgārijai
                  14
                2022. gadā īstenot atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Padome Bulgārijai arī ieteica kontrolēt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Bulgārijai, kad ekonomiskie apstākļi to ļaus, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, kā arī vienlaikus palielināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

               (17)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Bulgārijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, 2022. gadā tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –3,4 % apmērā no IKP, kā ieteikusi Padome
                  15
               . Bulgārija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,1 procentpunktu no IKP salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju – tā atbilst 1,1 procentpunktam no IKP 2022. gadā.
                  16
               . Tāpēc Bulgārija plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 1,4 procentpunktiem no vispārējās fiskālās nostājas. Šis ievērojamais ekspansīvais devums ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,2 procentpunkti no IKP), kā arī izmaksas, kuras saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas (0,1 procentpunkts no IKP), un tiek prognozēts, ka arī pensiju sistēmas grozījumi (0,6 %) un algu palielinājums (0,3 % no IKP) veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tāpēc, pamatojoties uz pašreizējām Komisijas aplēsēm, Bulgārija pietiekamā mērā nekontrolē valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu 2022. gadā.

               (18)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta –1,3 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies
                  17
               . Tiek paredzēts, ka Bulgārija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,7 procentpunktiem no IKP salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem
                  18
               . Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,5 procentpunktiem no vispārējās fiskālās nostājas. Tas ietver ietekmi, ko rada pasākumu pakāpeniska atcelšana ar mērķi novērst enerģijas cenu pieaugumu (0,9 % no IKP), un tiek prognozēts, ka lielāki sociālie pārvedumi un algu paaugstinājums veicinās neto kārtējo izdevumu pieaugumu.

               (19)2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 2,8 % no IKP 2024. gadā un 2,4 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Šajās prognozēs ir pieņemts, ka pieaugs ieņēmumi no tiešajiem nodokļiem un sociālajām iemaksām, jo, pateicoties ANM, palielināsies mājsaimniecību ienākumi un kapitāla pārvedumi. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam palielināsies, proti, 2024. gadā tā palielināsies līdz 29,1 % un 2025. gadā – līdz 30,4 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet samērīgi.

               (20)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Bulgārijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Bulgārijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti, atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā valstij adresētie ieteikumi sociālajā jomā, proti, plānā ir ietverti pasākumi sociālās iekļaušanas veicināšanai, kas, paredzams, uzlabos minimālo ienākumu shēmas adekvātumu un aptvērumu, kā arī pasākumi, kuru mērķis ir turpināt nodarbinātības un sociālo pakalpojumu integrēšanu. Citi pasākumi, ar kuriem ņem vērā valstij adresētos ieteikumus, ir vērsti uz prasmju – jo īpaši digitālo prasmju – apguvi, uz to, lai uzlabotu izglītības un mūžizglītības sistēmu atbilstību darba tirgus vajadzībām, un uz veselības aprūpes pakalpojumu piedāvājuma paplašināšanu visā Bulgārijā. Šie pasākumi var palīdzēt sasniegt mērķus un līdz 2030. gadam panākt turpmāku progresu attiecībā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāru un tā rīcības plānu. Turklāt atveseļošanas un noturības plānā ir ņemti vērā valstij adresētie ieteikumi, proti, ir paredzēts veicināt enerģētikas nozares dekarbonizāciju, palielināt vispārējo energoefektivitāti un īstenot pasākumus ilgtspējīga transporta un digitālās infrastruktūras/pakalpojumu jomā. Turklāt plānā ir ietverti tālejoši pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot valsts pārvaldes un tiesu sistēmas efektivitāti, novērst, atklāt un izbeigt korupciju, uzlabot uzņēmējdarbības vidi, veicināt investīcijas un uzlabot pētniecības un inovācijas sistēmu. Tas arī palīdzēs Bulgārijai izpildīt atlikušās saistības, ko valsts uzņēmusies saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, un savus mērķus saskaņā ar tiesiskuma mehānismu.

               (21)Paredzams, ka Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Bulgārijā atbilst 58,9 % no plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 25,8 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Bulgārijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Vienlaikus turpmāki centieni, kuru mērķis ir pilnībā izmantot valsts nodarbinātības dienestus un sniegt integrētu nodarbinātības un sociālo atbalstu, palīdzēs mazināt prognozēto demogrāfisko pārmaiņu ietekmi un atbalstīt taisnīgu zaļo un digitālo pārkārtošanos. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

               (22)Bulgārija 2022. gada 11. maijā iesniedza partnerības nolīgumu, taču pārējie kohēzijas politikas plānošanas dokumenti
                  19
                vēl nav iesniegti. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Bulgārijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

               (23)Pamatojoties uz ES valstu vai to valdību vadītāju pilnvarojumu, kas formulēts Versaļas deklarācijā, ir sagatavots REPowerEU plāns, kura mērķis ir pēc iespējas drīz izbeigt Eiropas Savienības atkarību no fosilo degvielu importa no Krievijas. Tālab dialogā ar dalībvalstīm tiek apzināti piemērotākie projekti, investīcijas un reformas valstu, reģionālā un ES līmenī. Šo pasākumu mērķis ir samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un pārorientēt fosilo degvielu importu prom no Krievijas.

               (24)Bulgārijai ir oglekļietilpīgā ekonomika Eiropas Savienībā, un valsts siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāte ir vairāk nekā četras reizes lielāka nekā ES vidējais rādītājs. Pašreizējais fosilās degvielas īpatsvars Bulgārijas energoresursu struktūrā ir 61,5 %, kodolenerģijas īpatsvars ir 24 %, savukārt atjaunīgo energoresursu īpatsvars sasniedz 14,5 % (mazāk nekā ES vidējais atjaunīgo energoresursu īpatsvars, kas ir 19 %). Valsts ir ļoti atkarīga no Krievijas dabasgāzes. 75 % no dabasgāzes 2020. gadā tika importēti no Krievijas, kas ir vairāk nekā ES vidējais rādītājs (43,2 %). Tomēr dabasgāzes īpatsvars energoresursu struktūrā bija tikai 13,9 %, kas ir mazāk par ES vidējo rādītāju (24,4 %). Rūpniecība joprojām ir lielākais gāzes patērētājs – tās īpatsvars sasniedz 40 % (ieskaitot neenerģētiskās vajadzības), savukārt elektroenerģijas nozares īpatsvars ir samazinājies no 30 % 2010. gadā līdz 25 % 2019. gadā. Centralizētā siltumapgāde ir atkarīga no dabasgāzes, un ir tikai nelielas uzlabojumu iespējas, jo centralizētās siltumapgādes sistēmas nav iespējams aizstāt ar alternatīviem avotiem. Kaut arī atveseļošanas un noturības plānā ir aplūkots ģeotermālās enerģijas potenciāls izmantošanai apkurei, varētu paredzēt papildu investīcijas, lai atbalstītu siltumsūkņu uzstādīšanu lielā mērogā. Elektroenerģijas ražošanai no oglēm pilnībā pietiek ar vietējā lignīta ražošanu, un Bulgārija ierobežotā daudzumā importē no Krievijas ogles, kas tiek izmantotas rūpnieciskām vajadzībām (0,56 miljoni tonnu, kas atbilst 85 % no kopējā ogļu importa). No otras puses, Bulgārija ir atkarīga no Krievijas jēlnaftas (63 % no Bulgārijā izmantotās jēlnaftas importē no Krievijas
                  20
               , kas ir ievērojami vairāk nekā ES vidējais rādītājs, proti, 26 %), un Bulgārija importē no Krievijas 22 % savu rafinēto naftas produktu, kas ir mazāk par ES vidējo rādītāju (35 %). Kopumā naftas īpatsvars energoresursu struktūrā 2020. gadā bija 23,9 %, kas ir mazāk par ES vidējo rādītāju (32,7 %). Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēts pieņemt ceļvedi virzībā uz klimatneitralitāti. Minētajā ceļvedī ir ietverti pasākumi ogļu/lignīta izmantošanas pakāpeniskai izbeigšanai vēlākais līdz 2038. gadam, kā arī būtiskas investīcijas un reformas, kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo energoresursu izmantošanu, vienlaikus būs vajadzīgi turpmāki centieni, lai sasniegtu mērķus klimata un enerģētikas pārkārtošanas jomā. Attiecībā uz atjaunīgiem energoresursiem Bulgārija ir apņēmusies pievienot jaunu jaudu vismaz 3500 MW apmērā no atjaunīgajiem enerģijas avotiem (vēja un saules enerģija) un radīt tehniskos nosacījumus, lai līdz 2026. gadam elektroenerģijas sistēmā integrētu jaudu vēl 4500 MW apmērā. Turklāt plānā ir iekļauta reforma, kuras nolūks ir novērst galvenos šķēršļus atjaunīgā ūdeņraža tehnoloģiju un vērtības ķēžu attīstīšanai, kā arī investīcijas, kas paredzētas tam, lai atbalstītu izmēģinājuma projektu izstrādi atjaunīgā ūdeņraža un ilgtspējīgas biogāzes ražošanai. Ir paredzēti arī pasākumi, kuru mērķis ir palīdzēt mājsaimniecībām uzstādīt solāras ūdens sildīšanas un saules fotoelementu sistēmas. Plānā tiks arī definēta enerģētiskā nabadzība. Jāpiezīmē, ka, lai Bulgārija atbilstu “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķiem, būs vēl vairāk jāpalielina ieceru vērienīgums siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgo energoresursu enerģijas un energoefektivitātes rādītāju paaugstināšanai.

               (25)Vienlaikus Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā ir paredzētas investīcijas vairāk nekā 1 miljarda euro apmērā energoefektivitātes pasākumos, kas vērsti uz publisko un privāto ēku fondu. Minētos pasākumus papildina reformas, kuru mērķis ir novērst šķēršļus investīcijām energoefektivitātē un samazināt ar renovāciju saistīto administratīvo slogu. Tomēr Bulgārijai būtu jācenšas vēl vairāk samazināt enerģijas patēriņu un atkarību no fosilās degvielas, lai sasniegtu savus mērķus saskaņā ar Bulgārijas ilgtermiņa stratēģiju ēku fonda renovācijai. Šo pasākumu varētu atbalstīt ar 2023. gadā izveidojamo valsts dekarbonizācijas fondu. Vienlaikus Bulgārijai jānodrošina energotīklu starpsavienojumi ar pietiekamu jaudu, tostarp ar kaimiņvalstīm. Pabeidzot pašreizējās investīcijas, Bulgārija var izmantot vienotā tirgus sniegtās priekšrocības, nodrošināt apgādes drošību un paātrināt gāzes piegādes maršrutu diversifikāciju. Tiek ieteikts, ka jaunai, ar gāzi saistītai infrastruktūrai iespēju robežās būtu jāatbilst nākotnes prasībām, lai ilgtermiņā veicinātu šīs infrastruktūras ilgtspēju, kas panākams, nākotnē pārorientējot to uz ilgtspējīgām degvielām.

               (26)Paātrināta pārkārtošanās uz klimatneitralitāti un atteikšanās no fosilajām degvielām vairākās nozarēs radīs ievērojamas pārstrukturēšanas izmaksas, taču, lai mazinātu pārkārtošanās sociālekonomisko ietekmi vissmagāk skartajos reģionos, Bulgārija var kohēzijas politikas ietvaros izmantot Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu. Turklāt, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas un stiprinātu sociālo kohēziju, Bulgārija var izmantot Eiropas Sociālo fondu Plus.

               (27)Padome ir izskatījusi 2022. gada konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas veikto novērtējumu, un tās atzinums
                  21
                ir atspoguļots 1. ieteikumā.

               (28)2020. gada 10. jūlijā Bulgārijas leva tika iekļauta Eiropas Valūtas kursa mehānismā II (VKM II), tādējādi sagatavojoties euro ieviešanas procesam. Lai saglabātu ekonomikas un finanšu stabilitāti un panāktu augstu ilgtspējīgas ekonomiskās konverģences līmeni, Bulgārijas iestādes ir apņēmušās īstenot konkrētus politikas pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt nebanku finanšu sektora ilgtspēju un stiprināt valsts uzņēmumu pārvaldību, kā arī maksātnespējas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējumu. Bulgārijas progress euro ieviešanas prasību izpildē tiks novērtēts Eiropas Komisijas un Eiropas Centrālās bankas 2022. gada konverģences ziņojumos,

               AR ŠO IESAKA Bulgārijai 2022. un 2023. gadā rīkoties šādi.

               1.Nodrošināt, ka 2023. gadā valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugums atbilst kopumā neitrālai politikas nostājai, ņemot vērā to, ka turpinās pagaidu un mērķorientēta atbalsta sniegšana pret energocenu kāpumu visneaizsargātākajām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī personām, kas bēg no Ukrainas. Būt gatavai kārtējos izdevumus pielāgot mainīgajai situācijai. Palielināt publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, tostarp izmantojot ANM, RePowerEU un citus ES fondus. Laikposmā pēc 2023. gada īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli.

               2.Turpināt atveseļošanas un noturības plāna īstenošanu, ievērojot Padomes 2022. gada 4. maija īstenošanas lēmumā iekļautos atskaites punktus un mērķrādītājus. Iesniegt 2021.–2027. gada kohēzijas politikas plānošanas dokumentus, lai būtu iespējams noslēgt sarunas ar Komisiju un pēc tam sākt to īstenošanu.

               3.Samazināt vispārējo atkarību no fosilajām degvielām un fosilo degvielu importa, paātrinot atjaunīgo energoresursu apguvi, un diversificēt gāzes piegādes avotus un maršrutus, pavairojot starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm. Pastiprināt centienus samazināt enerģijas pieprasījumu, palielinot energoefektivitāti rūpniecībā un privāto un publisko ēku fondā. Veicināt jaunus ilgtspējīgus risinājumus centralizētajā siltumapgādē.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2022/382 (2022. gada 4. marts), ar ko Direktīvas 2001/55/EK 5. panta nozīmē konstatē no Ukrainas pārvietoto personu masveida pieplūduma esamību un nosaka pagaidu aizsardzības ieviešanu (OV L 71, 4.3.2022., 1. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas paziņojums Padomei par Stabilitātes un izaugsmes pakta
                     vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu (COM(2020) 123 final, Briselē, 20.3.2020.).

                     (6)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Apritējis gads kopš Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes pasākumi” (COM(2021) 105 final, Briselē, 3.3.2021.).

                     (7)

                        Aplēses par fiskālo nostāju un tās komponentiem šajā ieteikumā ir Komisijas aplēses, kas balstītas uz pieņēmumiem, kuri ir Komisijas 2022. gada pavasara prognozes pamatā. Komisijas vidēja termiņa potenciālās izaugsmes aplēsēs nav iekļauta to reformu pozitīvā ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var paātrināt potenciālo izaugsmi.

                     (8)

                        Nefinansē no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem.

                     (9)

                        Komisijas paziņojums Padomei “Fiskālās politikas norādes 2023. gadam” (COM(2022) 85 final, Briselē, 2.3.2022.).

                     (10)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (2022. gada 4. maijs) par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (ST 8091/2022+ ADD1).

                     (11)

                        COM(2022) 603, SWD(2022) 603.

                     (12)

                        Šie skaitļi atspoguļo kopš 2021. gada rudens veikto pasākumu gada budžeta izmaksu līmeni, ietverot kārtējos ieņēmumus un izdevumus, kā arī – attiecīgā gadījumā – kapitālizdevumu pasākumus.

                     (13)

                        Tiek pieņemts, ka kopējais no Ukrainas uz ES pārvietoto personu skaits līdz 2022. gada beigām pakāpeniski sasniegs 6 miljonus, un viņu ģeogrāfiskais sadalījums tiek lēsts, pamatojoties uz esošās diasporas lielumu, uzņemošās dalībvalsts iedzīvotāju skaita relatīvo apmēru un no Ukrainas pārvietoto personu faktisko sadalījumu visā ES, kāds tas bija 2022. gada martā. Budžeta izmaksas uz vienu personu aplēstas, balstoties uz Komisijas Kopīgā pētniecības centra mikrosimulācijas modeli Euromod, ņemot vērā gan naudas pārvedumus, uz kuriem šie cilvēki var būt tiesīgi, gan pabalstus natūrā, piemēram, izglītību un veselības aprūpi.

                     (14)

                        Padomes Ieteikums (2021. gada 18. jūnijs), ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2021. gada stabilitātes programmu (OV C 304, 29.7.2021., 6. lpp.).

                     (15)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (16)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs bremzējoša ietekme, kas atbilst 0,1 procentpunktam no IKP.

                     (17)

                        Negatīvs (pozitīvs) rādītājs nozīmē, ka primāro izdevumu pieaugums (samazinājums) pārsniedz ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā, un liecina par ekspansīvu (bremzējošu) fiskālo politiku.

                     (18)

                        Tiek prognozēts, ka citiem valsts finansētajiem kapitālizdevumiem būs neitrāla ietekme, kas atbilst 0,0 procentpunktiem no IKP.

                     (19)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

                     (20)

                        Kā atsauce uz Bulgārijas importa datiem ir izmantoti Eurostat 2019. gada dati. 2020. gada importa dati nav informatīvi, jo lieli importētās jēlnaftas daudzumi tika klasificēti kā imports no “nenorādītiem” tirdzniecības partneriem. ES vidējais rādītājs attiecas uz Krievijas importa īpatsvaru kopējā ES 27 valstu importā no trešām valstīm, attiecīgi jēlnaftai un rafinētiem naftas produktiem.

                     (21)

                        Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.