               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.5.2016
            COM(2016) 330 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Francijas 2016. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2016. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Francijas 2016. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Francijas 2016. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2015. gada 26. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  5
               , iezīmējot 2016. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada (semestra) sākumu. Eiropadome 2016. gada 17.–18. martā atbalstīja gada izaugsmes pētījuma prioritātes. Komisija 2015. gada 26. novembrī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  6
               , kurā Francija ir norādīta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku
                  7
               . Eiropadome šo ieteikumu atbalstīja 2016. gada 18.–19. februārī, bet Padome to pieņēma 2016. gada 8. martā. Ņemot vērā ekonomikas un monetārajā savienībā pastāvošo ciešo saikni starp valstu ekonomikām, Francijai kā valstij, kuras valūta ir euro, ir jānodrošina, ka šis ieteikums tiek īstenots pilnīgi un laikus.

               (2)2016. gada 26. februārī tika publicēts ziņojums par Franciju
                  8
               . Tajā ir novērtēti Francijas panākumi, kas gūti, īstenojot tai adresētos ieteikumus, kurus Padome pieņēma 2015. gada 14. jūlijā, un Francijas virzība uz saviem mērķiem stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros. Tajā ir ietverts arī padziļināts pārskats, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisija 2016. gada 8. martā iepazīstināja ar šā padziļinātā pārskata rezultātiem
                  9
               . Balstoties uz Komisijas vērtējumu, var secināt, ka Francijā pašlaik pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, mazas izaugsmes un zemas inflācijas apstākļos Francijai ir lielas un pieaugošas valsts parādsaistības, un vienlaikus ir pasliktinājusies tās konkurētspēja. Ir īpaši svarīgi ir tas, ka pastāv risks, ka negatīvi tiek ietekmēta Francijas ekonomika un, ņemot vērā tās lielumu, netieši arī visa ekonomikas un monetārā savienība.

               (3)Francija 2016. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2016. gada valsts reformu programmu un 2016. gada stabilitātes programmu. Ņemot vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika novērtētas vienlaikus.

               (4)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi tika aplūkoti, veicot Eiropas strukturālo un investīciju fondu programmu plānošanu 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo Padomes ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt attiecīgo dalībvalsti, lai tā pārskata savu partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosina tajos veicamus grozījumus. Komisija ir papildus sniegusi detalizētu informāciju par to, kā tā šo normu izmantos norādēs par to, kā piemērot pasākumus, kas saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti un pareizu ekonomikas pārvaldību
                  10
               .

               (5)Francijai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvā daļa. Kā teikts tās 2016. gada stabilitātes programmā, valdība plāno atbilstoši Padomes 2015. gada 10. marta ieteikumam līdz 2017. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu. Tiek plānots, ka nominālais budžeta deficīts turpinās samazināties, 2019. gadā sasniedzot 1,2 % no IKP. Tiek plānots, ka vidēja termiņa budžeta mērķis – strukturālais deficīts 0,4 % apmērā no IKP – tiks sasniegts līdz 2018. gadam. Kā teikts stabilitātes programmā, ir sagaidāms, ka valsts parādsaistību attiecība pret IKP 2017. gadā sasniegs maksimālo apmēru – 96,5 % no IKP, bet pēc tam samazināsies, 2019. gadā sasniedzot 93,3 % no IKP. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru balstās šīs budžeta prognozes, visumā ir ticams. Tomēr nav pietiekami konkretizēti pasākumi, kas nepieciešami, lai atbalstītu plānotos budžeta deficīta mērķus 2017. gadam un nākamajiem gadiem. Balstoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, tiek prognozēts, ka nominālais budžeta deficīts 2016. gadā sasniegs 3,4 % no IKP, kas atbilst Padomes ieteiktajam deficīta rādītājam. Attiecībā uz 2017. gadu tiek prognozēts, ka nemainītas politikas apstākļos nominālais budžeta deficīts sasniegs 3,2 % no IKP, kas rada risku, ka netiks ievērots pārmērīgā deficīta novēršanas termiņš. Tiek prognozēts, ka ieteiktais fiskālais stimuls 2016. un 2017. gadā netiks ieviests, jo Francijas īstenotā konsolidācijas stratēģija galvenokārt balstās uz ciklisko apstākļu uzlabošanu un zemu procentu likmju vides turpinātu uzturēšanu, kas ir ārpus iestāžu kontroles un tādējādi ir saistīts ar atbilstības riskiem. Balstoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2016. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Francija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Tādēļ, lai līdz 2017. gadam nodrošinātu pārmērīgā deficīta ilgstošu novēršanu, būs nepieciešami papildu pasākumi.

               (6)Francijas publiskā sektora izdevumu apmērs ir viens no augstākajiem Eiropas Savienībā, un kopš 2010. gada tas ir turpinājis augt. Francija ir izsludinājusi plānu – naudas līdzekļu izlietojumu publiskajā sektorā laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam samazināt par 50 miljardiem EUR visos vispārējās valdības līmeņos, tomēr tas var būt nepietiekami, lai panāktu publiskā sektora izdevumu nozīmīgu samazinājumu. Ja tiktu konkretizēti izlietojuma samazināšanas pasākumi, vienlaikus nodrošinot, ka ietaupījumu pasākumos tiek ņemts vērā, ka inflācija ir tuvu nullei, tas palīdzētu palielināt šā plāna efektivitāti.

               (7)Joprojām pastāv sarežģījumi saistībā ar plānotajiem papildu izdevumu īpatsvara samazinājumiem, jo lielu potenciālo ietaupījumu apzināšanas process nav bijis iedarbīgs, un izlietojuma pārskatīšanas rezultāti līdz šim ir bijuši pieticīgi. Mājokļu sektorā Francija izlieto gandrīz divreiz vairāk naudas līdzekļu nekā citas Eiropas valstis, turklāt bez konstatējama rezultātu uzlabojuma mājokļu tirgū. Kopējā ietekme, kāda ir centrālās valdības piešķīrumu pašvaldībām plānotās samazināšanas īstenošanai un stingrākai kontrolei pār pašvaldību izdevumiem, piemēram, ierobežojot pašvaldību administratīvo izmaksu pieaugumu, varētu saglabāt to iespējas veikt ieguldījumus. Naudas līdzekļu izlietojuma pārskatīšana varētu būt piemērots rīks, ar ko konstatēt šādus ietaupījumus. Turklāt nesenajai pašvaldību reformai ir vidēja termiņa un ilgtermiņa potenciāls palielināt sistēmas efektivitāti.

               (8)Ievērības cienīgus īstermiņa ietaupījumus nevarēs panākt, ja netiks ievērojami ierobežots palielinājums sociālā nodrošinājuma līdzekļu izlietojumā, kas veido vairāk nekā pusi no vispārējās valdības izdevumiem. Īstermiņā un vidējā termiņā pensiju sistēmai joprojām varētu nākties risināt deficīta jautājumu, it īpaši nelabvēlīgos makroekonomikas apstākļos. Turklāt tiek sagaidīts, ka iepriekšējo pensiju reformu ietekmē pašreiz augstais publiskā sektora izdevumu īpatsvars pensijās tiks mazināts tikai pēc 2025. gada. Francija 2016. un 2017. gadam ir izvirzījusi vērienīgus mērķus ierobežot veselības aprūpes izdevumu pieaugumu. Šie mērķi varētu tikt papildināti ar papildu centieniem apzināt vidēja termiņa un ilgtermiņa ieguvumus efektivitātes ziņā.

               (9)Ir veikti politikas pasākumi, ar kuriem paredzēts samazināt darbaspēka izmaksas un uzlabot komercsabiedrību peļņas maržas, izmantojot nodokļu atlaides 20 miljardu EUR apmērā par konkurētspēju un nodarbinātību un papildu samazinājumus darbinieka sociālajās iemaksās 10 miljardu EUR apmērā, kas plānoti atbildības un solidaritātes pakta ietvaros. Tas, kā ir strukturēti šie pasākumi, kas veido 1,5 % no IKP un veicina plaisas mazināšanu starp Franciju un eurozonas vidējo rādītāju darbaspēka izmaksu ziņā, var ierobežot to iedarbīgumu. Šo izmaksu samazināšanas pasākumu plānotās izvērtēšanas rezultāti palīdzēs pieņemt lēmumus par šo plānu turpmāko uzbūvi, lai nodrošinātu, ka šie pasākumi sasniedz savus mērķus (efektivitātes ziņā). Šo vērtējumu kontekstā īpaši interesanta šķiet ietekme uz darba samaksas veidošanos un nodarbinātību.

               (10)Pašreizējā augstā bezdarba apstākļos pastāv riski, ka darbaspēka izmaksas (minimālās darba samaksas līmenī) apgrūtina mazkvalificētu personu nodarbinātību. Lai gan minimālā darba samaksa salīdzinājumā ar mediāno darba samaksu ir augsta, darbaspēka izmaksas (minimālās darba samaksas līmenī) ir samazinātas ar atbrīvojumiem no sociālajām iemaksām. Minimālās darba samaksas palielinājumi rada darba samaksas palielinājumu visām strādājošo personu kategorijām un izraisa augšupēju darba samaksas sablīvēšanu. Minimālās darba samaksas indeksācijas mehānisma dēļ pastāv mijiedarbība starp vidējās darba samaksas palielinājumiem un minimālās darba samaksas izmaiņām, kas kavē nepieciešamo darba samaksas korekciju, ar ko tiek reaģēts uz vāju ekonomikas stāvokli.

               (11)Nesenās reformas darba devējiem ir radījušas tikai nelielas iespējas novirzīties no nozares mēroga vienošanās. Tas attiecas uz visiem nodarbinātības noteikumu aspektiem, tostarp darba samaksu, darba laiku, nodarbinātības un darba apstākļiem, un ierobežo komercsabiedrību iespējas darbaspēku pielāgot atbilstoši savām vajadzībām. Pašlaik nozares var liegt komercsabiedrībām katrā gadījumā atsevišķi un pēc sarunām ar sociālajiem partneriem noteikt nosacījumus, ar kādiem darba laiks varētu atšķirties no nozares mēroga vienošanās. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem, varētu veicināt izņēmumus no nozares mēroga vienošanās un vispārīgām tiesību normām par nodarbinātības noteikumiem, panākot vienošanos atsevišķas komercsabiedrības mērogā.

               (12)2015. gadā bezdarba apjoms pieauga līdz 10,4 %. Bezdarbs ir augstāks jauniešu, ES neietilpstošu valstu valstspiederīgo un mazāk kvalificētu strādājošo personu vidū. Darba tirgus struktūras polarizācija palielinās: augsti kvalificētas strādājošās personas tiek pieņemtas darbā uz beztermiņa līguma pamata, savukārt nemainīgai daļai nekvalificētu darbvietu stāvoklis kļūst arvien nedrošāks. Līgumu, kuri noslēgti uz noteiktu laiku, kas īsāks par vienu mēnesi, daļa no visu jaunnoslēgto darba līgumu skaita ir palielinājusies; 2015. gadā tā bija tuvu 70 %. Tiesiskais regulējums, kas reglamentē darba līgumus, it īpaši tiesību normas par atlaišanu beztermiņa līguma gadījumā, var veicināt darba tirgus augsto segmentācijas pakāpi. Ilgstošā darba tirgus pasliktināšanās ir radījusi spriedzi attiecībā uz bezdarba pabalstu sistēmas ilgtspēju. 2016. gada februārī tika prognozēts, ka 2015. gada deficīts būs 4,5 miljardi EUR, 2016. gada deficīts – 4,2 miljardi EUR un 2017. gada deficīts – 3,5 miljardi EUR. Tas papildus palielina sistēmas parādsaistības no 25,8 miljardiem EUR 2015. gadā uz 30,0 miljardiem EUR 2016. gadā un 33,6 miljardiem EUR 2017. gadā. Pabalstu aprēķināšanas labad labprātāk tiek izvēlēti vairāki secīgi īstermiņa pilnas slodzes darba līgumi, nevis ilgtermiņa nepilnas slodzes darba līgumi, un darba devējiem tiek radīts stimuls piedāvāt īstermiņa darba līgumu, kas papildināts ar pabalstiem, kuri ir atkarīgi no nodarbinātības. Turklāt bezdarba pabalstu sistēmas iezīmes, it īpaši attiecībā uz atbilstības nosacījumiem un pabalstu degresivitāti, var vājināt stimulu atsākt strādāt.

               (13)Pāreja no skolas izglītības uz darbu joprojām ir sarežģīta, un visvairāk tas ietekmēti vismazāk kvalificētos jauniešus. Apstākļos, kad pastāv dažādas reģionālās stratēģijas un sistēmas iespējas pielāgoties jaunām ekonomikas vajadzībām ir ierobežotas, arvien mazākā mērā tiek izmantota mazkvalificētu personu kategoriju iesaistīšana māceklībā. Apmācības piedāvājums bezdarbniekiem, mazāk kvalificētām strādājošām personām un MVU darbiniekiem joprojām ir nepietiekams, lai arī norisinās arodmācību reformas, tostarp attiecībā uz pārvaldību, stimuliem un konsultēšanu, un ir ieviests jauns mērķorientēts bezdarbnieku apmācības plāns. Neapmierinošā sadarbība starp dažādām profesionālajā tālākizglītībā iesaistītajām personām liedz efektīvi sadalīt resursus. Ar topošā personas aktivitāšu konta (personal activity account) palīdzību varētu no jauna līdzsvarot tās pieejamību.

               (14)Francijas komercdarbības vidi joprojām raksturo vidusmēra rādītāji, it īpaši valdības ieviestā regulējuma sloga ziņā; šajā jomā Francijai starptautiskā salīdzinājumā ir vāji rezultāti. Atbilstoši plāniem notiek vienkāršošanas programma, tomēr panākumi tās īstenošanā ir nelīdzsvaroti, it īpaši pasākumos attiecībā uz komercsabiedrībām, un vairākās jomās joprojām pastāv sarežģījumi.

               (15)Francijas ekonomikā salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm ir nesamērīgi liels mazāku uzņēmumu īpatsvars, un tas ierobežo to ražīgumu. Nav sagaidāms, ka nesenās iniciatīvas par to, kā vājināt ar lielumu saistīto prasību ietekmi ievērojami ietekmēs komercsabiedrību izaugsmi, ņemot vērā šo iniciatīvu ierobežoto tvērumu vai pagaidu iedarbību. Līdz ar to sliekšņa fenomens turpinās ierobežot Francijas komercsabiedrību izaugsmi.

               (16)Konkurence pakalpojumu jomā dažos sektoros ir uzlabojusies, tomēr citos sektoros, it īpaši komercpakalpojumu jomā (jo nesenās reformas nav ietekmējušas ievērojamu daļu šo pakalpojumu) un tīklu nozarēs, joprojām pastāv šķēršļi. Vairāki šķēršļi ienākšanai tirgū, regulējums un cenas (tarifi) ierobežo saimniecisko darbību reglamentētajās profesijās un kavē ražīguma pieaugumu citos sektoros, kas izmanto šos pakalpojumus. Vēl citas problēmas izriet no atļauju saņemšanas prasību ierobežojošas piemērošanas.

               (17)Francija turpina atpalikt no ES dalībvalstīm, kas ir vadošas inovāciju jomā, lai gan publiskā sektora atbalsts šai jomai ir bijis dāsns. Pēdējos 15 gados publiskā sektora atbalstu inovācijām ir skārusi inflācija un nestabilitāte, un tas raisa bažas par šo shēmu vispārējo koordināciju, konsekvenci un efektivitāti. Tas īpaši ietekmē MVU.

               (18)2014. gadā nodokļu attiecība pret IKP bija 45,9 %, kas bija viens no augstākajiem rādītājiem ES. Kopumā nodokļu slogs turpina palielināties, un tā sastāvs neveicina ekonomikas izaugsmi, jo tas ievērojami apgrūtina ražošanas faktorus, savukārt patēriņu – salīdzinoši maz. Uzņēmumu ienākuma nodoklis 2014. gadā sāka nedaudz samazināties, un Francija ir sākusi mazināt atšķirību no ES vidējā rādītāja vides nodokļa ziņā, tomēr ieņēmumi no PVN joprojām ir nelieli – gan attiecībā pret IKP, gan procentuāli no nodokļu kopsummas, un tā iemesli ir zemas nodokļa likmes, plaši izplatītā samazināto likmju piemērošana un liels skaits atbrīvojumu. Pašlaik norisinās komercsabiedrībām piemērojamā solidaritātes papildnodokļa pakāpeniska atcelšana, taču citi, konkrēti pasākumi, ar kuriem varētu sasniegt izsludināto mērķi – likumiskās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes samazināšanu līdz 28 % (2020. gadā) – vēl netiek īstenoti.

               (19)Nodokļu sistēma ir ļoti sarežģīta. Joprojām pastāv liels skaits neefektīvu nodokļu, kas nes tikai nelielus vai nenes nekādus ieņēmumus, iedzīvotāju ienākuma nodokļa regulējums ir īpaši sarežģīts, un tas ir saistīts ar ievērojamām administratīvām izmaksām. Lai gan tiesību aktos par 2014.–2019. gada publisko finanšu plānošanu ir ieviesta prasība regulāri novērtēt un uzraudzīt nodokļu izdevumus, 2016. gadam prognozētais nodokļu izdevumu samazinājums (pēc vairākus gadus ilgušā palielinājuma) ir pieticīgs.

               (20)Kopumā ierobežojumi privātā sektora veiktai ieguldīšanai ir mēreni; galvenie šķēršļi ir augstais regulējuma radītais slogs un augstas uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes. Ieguldījumu vide tiktu uzlabota, ja tiktu pilnveidota komercdarbības vide, samazināti ražošanas nodokļi un vienkāršota nodokļu sistēma. Visiem pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu Francijas komercsabiedrību konkurētspēju izmaksu un citādā ziņā, ir potenciāls palielināt ieguldījumu apmēru un radīt stimulu komercsabiedrību ieguldījumiem pamatlīdzekļos un cilvēkkapitālā nolūkā uzlabot darba ražīgumu. Ilgtermiņa izaugsmes potenciālu ierobežo arī vājināta ieguldīšana inovācijas pasākumos.

               (21)Eiropas pusgada (semestra) ietvaros Komisija ir vispusīgi izvērtējusi Francijas ekonomikas politiku un šo izvērtējumu publicējusi savā 2016. gada ziņojumā par Franciju. Tā ir arī novērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un attiecīgos pēcpasākumus saistībā ar ieteikumiem, kuri Francijai adresēti iepriekšējos gados. Savā vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to, cik tās ir nozīmīgas ilgtspējīgai fiskālai un sociālekonomiskai politikai Francijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka ir nepieciešams pastiprināt ES vispārējo ekonomikas pārvaldību, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākos valsts mēroga lēmumos. Tās ieteikumi, kas sniegti Eiropas pusgada (semestra) ietvaros, ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–5. ieteikumā.

               (22)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  11
                ir atspoguļots galvenokārt tālāk izklāstītajā 1. ieteikumā.

               (23)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi, kas tiek sniegti, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 1.–5. ieteikumā.

               IESAKA Francijai 2016. un 2017. gadā veikt šādas darbības.

               1.Nodrošināt, ka līdz 2017. gadam tiek noturīgi novērsts pārmērīgais budžeta deficīts, veicot nepieciešamos strukturālos pasākumus un visu negaidīto papildu peļņu izlietojot budžeta deficīta un parādsaistību samazināšanai. Konkretizēt nākamajiem gadiem plānotos izdevumu samazinājumus un pastiprināt centienus līdz 2016. gada beigām palielināt naudas līdzekļu izlietojuma pārskatīšanā panāktos ietaupījumus, tai skaitā attiecībā uz naudas līdzekļu izlietojumu pašvaldībās. Pastiprināt neatkarīgu, sabiedrisku politikas izvērtēšanu, lai apzinātu ieguvumus efektivitātes ziņā visos vispārējās valdības apakšsektoros.

               2.Nodrošināt, ka darbaspēka izmaksu samazinājumi ir ilgstoši un ka minimālās darba samaksas izmaiņas atbilst jaunu darbvietu izveides un konkurētspējas rādītājiem. Reformēt darba tiesības, lai nodrošinātu lielākus stimulus darba devējiem slēgt ar jauniem darbiniekiem darba līgumu uz nenoteiktu laiku.

               3.Uzlabot saikni starp izglītības sektoru un darba tirgu, piemēram, reformējot māceklību un arodmācības, šajā ziņā īpašu uzmanību pievēršot mazkvalificētām personām. Līdz 2016. gada beigām veikt darbības, lai reformētu bezdarba pabalstu sistēmu, atjaunotu šīs sistēmas budžeta ilgtspēju un nodrošinātu lielāku stimulu atsākt strādāt.

               4.Atcelt šķēršļus darbībai pakalpojumu sektorā, it īpaši komercpakalpojumu un reglamentēto profesiju jomā. Veikt pasākumus, lai vienkāršotu un uzlabotu inovācijas politikas shēmu efektivitāti. Līdz 2016. gada beigām papildus reformēt noteikumos pastāvošos, ar lielumu saistītos kritērijus, kas kavē komercsabiedrību izaugsmi, un turpināt vienkāršot komercsabiedrībām piemērojamos administratīvos, fiskālos un grāmatvedības noteikumus, īstenojot vienkāršošanas programmu.

               5.Veikt darbības, lai samazinātu ražošanas nodokļus un likumisko uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi, vienlaikus paplašinot patēriņa nodokļa bāzi, it īpaši attiecībā uz PVN. Līdz 2016. gada beigām atteikties no neefektīviem nodokļu izdevumiem, atcelt nodokļus, kas nes tikai nelielus vai nekādus ieņēmumus, un apstiprināt ieturētā iedzīvotāju ienākuma nodokļa reformu.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)
                  COM(2016) 330 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 un P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 79 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.5.2016
            COM(2016) 323 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Bulgārijas 2016. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2016. gada konverģences programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Bulgārijas 2016. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Bulgārijas 2016. gada konverģences programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2015. gada 26. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu
                  5
               , tādējādi iezīmējot 2016. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Eiropadome 2016. gada 17. un 18. martā apstiprināja gada izaugsmes pētījuma prioritātes. Pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, Komisija 2015. gada 26. novembrī pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  6
               , kurā tā noteica Bulgāriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (2)2016. gada ziņojumu par Bulgāriju
                  7
                publicēja 2016. gada 26. februārī. Tajā tika novērtēts Bulgārijas gūtais progress, izpildot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2015. gada 14. jūlijā, un Bulgārijas gūtais progress ar stratēģijā Eiropa 2020 noteikto valsts mērķu sasniegšanu. Tajā tika iekļauts arī padziļinātais pārskats saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisija 2016. gada 8. martā pieņēma paziņojumu
                  8
               , kurā iepazīstināja ar padziļinātā pārskata rezultātiem. Balstoties uz Komisijas vērtējumu, var secināt, ka Bulgārijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, ekonomikai ir raksturīga joprojām pastāvoša nestabilitāte finanšu sektorā un lielas uzņēmumu parādsaistības augsta bezdarba situācijā.

               (3)Bulgārija 2016. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2016. gada valsts reformu programmu un 2016. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (4)Attiecīgie konkrētām valstīm adresētiem ieteikumi ir ietverti Eiropas strukturālo un investīciju fondu plānošanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam. Kā tas ir noteikts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot atbilstošos Padomes ieteikumus, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības līgumu un attiecīgās programmas un ierosināt to grozījumus. Komisija ir sniegusi papildu informāciju par to, kā tā izmantos šo noteikumu norādēs par to, kā piemērojami pasākumi, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību
                  9
               .

               (5)Uz Bulgāriju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Savā 2016. gada konverģences programmā valdība plāno pakāpeniski uzlabot vispārējo bilanci līdz -1,9% no IKP 2016. gadā un -0,2% no IKP 2019. gadā. Tiek plānots, ka 2017. gadā tiks sasniegts vidēja termiņa budžeta mērķis – strukturālais deficīts 1% no IKP apmērā. Saskaņā ar konverģences programmu ir sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP 2018. gadā sasniegs maksimumu, proti, 31,8 %, un pēc tam samazināsies līdz 30,8% 2019. gadā. Makroekonomiskais scenārijs, kas ir pamatā šīm budžeta prognozēm, ir nedaudz labvēlīgs. Pasākumi, kas nepieciešami plānotā deficīta mērķa sasniegšanai 2017. gadā un turpmākajos gados, nav norādīti pietiekami konkrēti. Balstoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozēm, nemainīgas politikas apstākļos pastāv risks nedaudz novirzīties no korekcijām vidējā termiņa budžeta mērķa sasniegšanai 2016. gadā, kā arī 2017. gadā. Pamatojoties uz savu konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, pēc Padomes uzskatiem ir sagaidāms, ka Bulgārija kopumā atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Tomēr būs vajadzīgi papildu pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību gan 2016., gan 2017. gadā.

               (6)Bulgārija ir guvusi zināmu progresu, izpildot pagājušā gada ieteikumu palielināt veselības aprūpes izdevumu efektivitāti, jo īpaši ieviešot valsts veselības aprūpes plānu, kas ļaus plānot izdevumus medicīnas jomā saskaņā ar teritoriāliem kritērijiem un iedzīvotāju vajadzībām. Bulgārijas veselības aprūpes sistēma saskaras ar būtiskām problēmām, tostarp ierobežotu piekļuvi tai, nelielu finansējumu un sliktiem veselības rādītājiem. Neraugoties uz jaunākajiem centieniem uzlabot nodokļu iekasēšanu, ēnu ekonomika joprojām ir nozīmīga problēma, kas ietekmē valsts ieņēmumus. Nedeklarēts darbs, tostarp nepietiekami uzrādīta atlīdzība un izvairīšanās no sociālā nodrošinājuma iemaksām, kropļo darba tirgu un mazina fiskālos ieņēmumus.

               (7)Bezatbildīgas uzņēmējdarbības prakses gadījumi visā finanšu sektorā apvienojumā ar nepietiekamu uzraudzību ir radījušas vidi, kurā nelīdzsvarotība vairojas. Banku, apdrošināšanas un pensiju fonda sektoru nesen uzsāktās pārskatīšanas pārredzama un starptautiskajai paraugpraksei atbilstoša pabeigšana un vajadzīgo turpmāko pasākumu īstenošana stiprinās uzticēšanos finanšu sektoram. Turklāt būtiska nozīme finanšu sistēmas stiprināšanā un tās pozicionēšanā, lai atbalstītu pamazām vērojamo makroekonomikas atveseļošanos, būs nemitīgiem centieniem uzlabot finanšu uzraudzību gan banku, gan nebanku sektoros.

               (8)Darba tirgū ir vērojama neliela atveseļošanās, bet atlikušie trūkumi joprojām apgrūtina izaugsmi un ierobežo ekonomikas korekcijas spējas. Ilgtermiņa bezdarba strukturālā būtība, darbaspēka samazināšanās un novecošana, mazā līdzdalība darba tirgū un prasmju neatbilstība apgrūtina korekcijas darba tirgū. Kaut arī stāvoklis bezdarba jomā pakāpeniski uzlabojas, joprojām pastāv būtiskas problēmas, piemēram, saistībā ar ilgtermiņa bezdarbniekiem un jauniešiem, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā. Aktīvām darba tirgus politikas nostādnēm varētu būt lielāka nozīme, palīdzot minētajām grupām piekļūt darba tirgum. Cilvēku aktivizēšanu ar sociālajiem pabalstiem apgrūtina dažādo aģentūru, kas sniedz pabalstus un darba tirgus integrācijas pakalpojumus, sadrumstalotība un ierobežotā sadarbība starp tām. Specializēti nodarbinātības un sociālās palīdzības centri, kas apvieno nodarbinātības aģentūras un sociālās palīdzības aģentūras pakalpojumus, ir izveidoti izmēģinājuma projekta ietvaros, bet vēl nav pieņemts lēmums izvērst projektu plašākā mērogā pēc tā beigām 2016. gada decembrī.

               (9)Lai gan Bulgārijas minimālā alga joprojām ir viszemākā ES, tā kopš 2011. gada ir ievērojami palielinājusies, bet minimālās algas noteikšanas objektīvu kritēriju neesamība rada nenoteiktību. Neraugoties uz valdības un sociālo partneru darbu šajā jomā, Bulgārijai joprojām nav skaidru pamatnostādņu vai pārredzamu kritēriju attiecībā uz minimālās algas noteikšanu, kurā ņem vērā tās ietekmi uz darbvietu radīšanu, sociālajiem apstākļiem un konkurētspēju.

               (10)Bulgārijā joprojām pastāv ļoti augsts “nabadzības vai sociālās atstumtības risks” un nevienlīdzības līmenis. Progresu tādu jautājumu risināšanā kā nabadzība un sociālā atstumtība kavē ilgstošās problēmas ar romu integrāciju darba tirgū, pārejas veicināšanu no mācībām uz darba dzīvi un sociālās, veselības aprūpes un darba tirgus politikas seguma un efektivitātes uzlabošanu. Vispārējo minimālo ienākumu shēma sniedz ļoti ierobežotu atbalstu un iedzīvotāju informēšanu. Pabalstu līmenis ir zem nabadzības sliekšņa, un tas nav pieaudzis atbilstīgi vidējās un minimālās algas attīstībai pēdējos gados. Aplēses attiecībā uz segumu norāda, ka liela daļa no paredzētajiem labuma guvējiem pabalstus nesaņem. Labāka ietekme uz mērķa grupām, vienlaikus saglabājot fiskālo atbildību, palīdzētu mazināt nabadzību.

               (11)Izglītības sistēmai ir ierobežotas spējas iekļaut neaizsargātākās grupas un nodrošināt izglītojamos ar attiecīgajām prasmēm. Tādas neaizsargātās grupas kā romi un skolēni no nabadzīgām ģimenēm joprojām saskaras ar ievērojamiem šķēršļiem, lai piekļūtu izglītībai un pabeigtu mācības. Romu uzņemšana visos izglītības līmeņos ir ievērojami zemāka nekā pārējiem iedzīvotājiem. Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas līmenis turpina augt, un tas jo īpaši augsts ir lauku apvidos un mazāk attīstītos reģionos. Lai uzlabotu izglītības rezultātus un novērstu mācību pamešanu, būtiski ir likvidēt šķēršļus nelabvēlīgā situācijā esošo bērnu līdzdalībai pirmsskolas izglītībā. Jauns Pirmsskolu un skolu izglītības likums, ko Parlaments pieņēma 2015. gada septembrī, ir nozīmīgs solis ceļā uz visaptverošu izglītības sistēmas reformu. Šo tiesību aktu īstenošanai kopā ar mērķtiecīgiem pasākumiem, lai pārvarētu nenormatīvus šķēršļus nelabvēlīgā situācijā esošo bērnu pilnīgai līdzdalībai izglītībā, būtu jāpalīdz ilgtermiņā uzlabot Bulgārijas ekonomikas izaugsmes potenciālu un sociālo kohēziju. Uzņemšanas un absolvēšanas rādītāji augstākajā izglītībā uzlabojas, un neseno absolventu nodarbinātības līmenis lēnām atlabst, tomēr tas joprojām ir ievērojami zemāks par ES vidējo līmeni.

               (12)Būtiski joprojām ir riski, kas izriet no uzņēmumu parāda augsta līmeņa, un aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanas šķēršļi. Spēkā esošais maksātnespējas regulējums sniedz maz iespēju efektīvi pārstrukturēt parādu un maz palīdz novērst uzņēmumu parādsaistību augsto līmeni. Reformas uzņēmumu maksātnespējas procedūru veicināšanai varētu uzlabot aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un pavērt ceļu jauniem aizdevumiem un investīcijām.

               (13)Publiskā iepirkuma sistēmā Bulgārijā joprojām ir novērojams strukturāls vājums, tostarp sistemātiski pārkāpumi iepirkuma procedūru jomā, administratīvo spēju un kontroles mehānismu trūkums, kā arī sistemātiskas tiesu apelācijas, kas bieži novilcina darbu uz vietas. Pārejā uz pilnīgu e-iepirkumu ir gūti vien nelieli panākumi. Trūkumi Bulgārijas publiskā iepirkuma sistēmā ir izraisījuši maksājumu pārtraukšanu un finanšu korekcijas ES finansējuma programmās, un tie atstāj iespaidu arī uz plašāku uzņēmējdarbības vidi.

               (14)Nestabilas politikas nostādnes un neuzticēšanās nozīmīgām valsts iestādēm, piemēram, tiesu iestādēm, rada būtiskus šķēršļus investīcijām Bulgārijas ekonomikā. Valsts pārvaldes reformu un konkrētu sektoru, piemēram, pētniecības, inovāciju un enerģētikas, reformu lēnā īstenošana kavē gūt panākumus investīciju vides uzlabošanā. Lai gan Bulgārija ir pieņēmusi stratēģisku sistēmu valsts pārvaldes reformēšanai un modernizēšanai, progress ir lēns un reformu īstenošana bieži tiek atlikta. Jauniem tiesību aktiem nepiemēro sistemātisku ietekmes novērtējumu, tomēr zināmi centieni ir veikti, lai šo situāciju mainītu. Biežas izmaiņas tiesiskajā regulējumā rada nenoteiktību un atstāj ietekmi uz uzņēmējdarbības vidi. Korupcija joprojām rada nopietnas bažas, un valsts iestāžu reakciju uz šo problēmu joprojām apgrūtina iestāžu vājums un sadrumstalotība. Saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu Bulgārija saņem ieteikumus attiecībā uz tiesu iestāžu reformu un cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību. Tāpēc šīs jomas nav aplūkotas konkrētām valstīm adresētos ieteikumos attiecībā uz Bulgāriju, kaut arī tām ir izšķiroša nozīme saistībā ar vispārējo uzņēmējdarbības vidi.

               (15)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Bulgārijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un to publicējusi 2016. gada valsts ziņojumā. Tā arī ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Bulgārijai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Bulgārijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

               (16)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums
                  10
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (17)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1. līdz 4. ieteikumā.

               AR ŠO IESAKA Bulgārijai 2016. un 2017. gadā rīkoties šādi.

               1.Panākt ikgadējo fiskālo korekciju 0,5% no IKP apmērā vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai 2016. gadā un 2017. gadā. Turpināt uzlabot nodokļu iekasēšanu un veikt pasākumus neoficiālās ekonomikas, tostarp nedeklarētā darba, apjoma samazināšanai.

               2.Līdz 2016. gada beigām pabeigt banku aktīvu kvalitātes pārskatīšanu un spriedzes testu. Līdz 2016. gada beigām pabeigt apdrošināšanas sabiedrību bilanču pārskatīšanu un spriedzes testu un privāto pensiju fondu aktīvu pārskatīšanu. Veikt nepieciešamos turpmākos pasākumus visos trijos sektoros un turpināt uzlabot banku un nebanku sektoru uzraudzību.

               3.Pastiprināt un integrēt sociālos pakalpojumus un aktīvus darba tirgus politikas pasākumus, jo īpaši attiecībā uz ilgtermiņa bezdarbniekiem un jauniešiem, kas nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā. Aktīvāk nodrošināt kvalitatīvu izglītību nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, tostarp romiem. Palielināt veselības aprūpes sistēmas efektivitāti, uzlabojot piekļuvi un finansējumu, un veselības rādītājus. Apspriežoties ar sociālajiem partneriem, noteikt pamatnostādnes un kritērijus attiecībā uz minimālās algas noteikšanu. Palielināt minimālo ienākumu shēmas segumu un atbilstību.

               4.
                     Veikt maksātnespējas regulējuma reformu, lai paātrinātu atveseļošanas un noregulējuma procedūras un uzlabotu to efektivitāti un pārredzamību. Palielināt tiesu spējas saistībā ar maksātnespējas procedūrām. Nostiprināt valsts iepirkuma aģentūru un līgumslēdzēju iestāžu spējas un uzlabot publiskā iepirkuma procedūru izveidi un kontroli. Paātrināt e-iepirkuma ieviešanu.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)
                  COM(2016) 323 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 un P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  SWD(2016) 72 final.

                     (8)
                  COM(2016) 95 final.

                     (9)
                  COM(2014) 494 final.

                     (10)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


                            EIROPAS
                            KOMISIJA
                                                     Briselē, 13.5.2015.
                                                     COM(2015) 274 final
                                          Ieteikums
                                 PADOMES IETEIKUMS
                    par Slovākijas 2015. gada valsts reformu programmu
   un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2015. gada konverģences programmu
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                                Ieteikums
                                          PADOMES IETEIKUMS
                       par Slovākijas 2015. gada valsts reformu programmu
   un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2015. gada konverģences programmu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148.
   panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa
   uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu1 un jo īpaši
   tās 5. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas3,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
   tā kā:
   (1)      Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu
            izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kam pamatā ir ciešāka
            ekonomikas politikas koordinācija. Šajā stratēģijā galvenā uzmanība ir pievērsta
            svarīgākajām jomām, kurās nepieciešama rīcība, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas
            izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.
   (2)      Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma
            ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām
            pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par
            dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm. Kopā tās veido “integrētās
            pamatnostādnes”, ko dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā savā ekonomikas un
            nodarbinātības politikā.
   (3)      Padome 2014. gada 8. jūlijā pieņēma ieteikumu par Slovākijas 2014. gada valsts
            reformu programmu un sniedza atzinumu par Slovākijas atjaunināto konverģences
            programmu 2014. gadam. Komisija 2014. gada 28. novembrī saskaņā ar Regulu (ES)
            Nr. 473/20134 sniedza atzinumu par Slovākijas budžeta plāna projektu 2015. gadam5.
   1
           OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
   2
           COM(2015) 274.
   3
           P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.
   4
           OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.
   5
           C(2014) 8814 final.
LV                                                  2                                           LV
 ---pagebreak---    (4)   Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu6, tādējādi
         uzsākot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Tajā pašā
         dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas
         mehānisma ziņojumu7, kurā tā nenoteica Slovākiju kā vienu no dalībvalstīm, par
         kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.
   (5)   Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai veicinātu
         investīcijas, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi
         veicinošu fiskālo konsolidāciju.
   (6)   Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par
         Slovākiju8. Tajā tika izvērtēts Slovākijas progress, īstenojot valstij adresētos
         ieteikumus, kas pieņemti 2014. gada 8. jūlijā.
   (7)   Slovākija 2015. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu
         un 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus,
         lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.
   (8)   Pašlaik Slovākijai piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu.
         2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno pakāpeniski samazināt nominālo
         deficītu līdz 2,5 % no IKP 2015. gadā un līdz 0,5 % no IKP 2018. gadā. Saskaņā ar
         stabilitātes programmu vidēja termiņa mērķis — strukturālais deficīts 0,5 % apmērā
         no IKP — tiks sasniegts 2017. gadā. Paredzams, ka valdības parāda attiecība pret
         IKP 2015. gadā nedaudz samazināsies līdz 53,4 % un turpinās samazināties līdz
         aptuveni 50,3 % 2018. gadā. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru pamatojas šīs
         budžeta prognozes, ir ticams. Tomēr pasākumi, lai atbalstītu plānoto budžeta deficīta
         mērķu īstenošanu, sākot no 2016. gada, nav pietiekami konkretizēti. Saskaņā ar
         Komisijas 2015. gada pavasara prognozi neto izdevumu pieaugums gan 2015. gadā,
         gan 2016. gada būs mazāks nekā robežlielums, tādējādi izpildot Stabilitātes un
         izaugsmes pakta prasības. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un
         ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka Slovākija
         panāks atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.
   (9)   Darba tirgū 2014. gadā bija vērojamas atveseļošanās pazīmes, tomēr bezdarba
         līmenis joprojām ir augsts. Ir samazināti šķēršļi sociālā nodrošinājuma sistēmā un
         sasniegts zināms progress, lai samazinātu jauniešu bezdarbu, tomēr joprojām pastāv
         ilgtermiņa bezdarbs un romu un mazkvalificēto personu nodarbinātības līmenis ir
         zems. Lai gan ir veikti daži sākotnējie pasākumi, lai uzlabotu valsts nodarbinātības
         dienestu darbību, tiem ir ierobežotas spējas sniegt individualizētus pakalpojumus, jo
         īpaši tiem iedzīvotājiem, kuri ir visvairāk attālināti no darba tirgus. Sieviešu
         nodarbinātības līmenis joprojām krietni atpaliek no ES vidējā rādītāja, atspoguļojot
         labas kvalitātes un cenas ziņā pieejamu bērnu aprūpes pakalpojumu nepietiekamību
         un salīdzinoši ilgo bērna kopšanas atvaļinājumu.
   (10)  Slovākija panāca zināmu progresu saistībā ar mācīšanos darbavietā, pateicoties
         jaunajam likumam par profesionālo izglītību un apmācību, kas stāsies spēkā
         2015. gadā. Ierobežots progress ir gūts mācīšanas apstākļu uzlabošanā, vairāk uz
         karjeru orientētu bakalaura programmu veidošanas sekmēšanā un to romu bērnu
         īpatsvara palielināšanā, kuri apmeklē pirmsskolas izglītības un aprūpes iestādēs. Nav
         veikti pasākumi, lai nodrošinātu romu plašāku līdzdalību arodizglītībā un augstākajā
   6
        COM(2014) 902.
   7
        COM(2014) 904.
   8
        SWD(2015) 44 final/2.
LV                                               3                                             LV
 ---pagebreak---         izglītībā. Ir panākts ierobežots progress, risinot nepilnības Slovākijas pētniecības un
        inovācijas sistēmā, kur galvenās vajadzības ir uzlabot zinātniskās bāzes kvalitāti un
        atbilstību un veicināt sadarbību starp akadēmiskajām aprindām, pētniecības
        organizācijām un uzņēmumiem.
   (11) Slovākijas uzņēmējdarbības vides sliktā kvalitāte samazina valsts pievilcību ārvalstu
        un pašmāju investīcijām. Valsts pārvaldes un tieslietu sistēmas nepietiekamā
        efektivitāte un kvalitāte īpaši negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi. Civildienests
        cieš no lielās kadru mainības un cilvēkresursu neefektīvas pārvaldības. Centieni
        apkarot korupciju līdz šim ir bijuši ierobežoti. Konkrētāk, nav atrisināta
        nepieciešamība stiprināt nodokļu administrācijas analītiskās un revīzijas spējas.
        Publiskā iepirkuma jomā ir vērojamas dziļi ieskaņojušās nepilnības, kas ietekmē
        valsts resursu piešķiršanu.
   (12) Lai gan nesen ieviestās izmaiņas nodokļu sistēmā ir palīdzējušas uzlabot valsts
        finanses, ar iedzīvotāju novecošanu saistītās izmaksas nākotnē ietekmēs Slovākijas
        pašlaik salīdzinoši stabilo parāda stāvokli. Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja ir
        atkarīga no valdības spējas uzlabot izmaksu efektivitāti veselības aprūpes nozarē.
        Kopējais Slovākijas veselības aprūpes sistēmas efektivitātes līmenis ir nepietiekams,
        un, salīdzinot ar pārējo ES, tās rādītāji ir sliktāki. Lai mēģinātu novērst nepilnības
        valsts veselības aprūpes sistēmā, valdība pieņēma jaunu stratēģiju veselības jomā
        2014.–2020. gadam. Šī stratēģija tiek īstenota, tomēr lielākā daļa pasākumu vēl nav
        spēkā. Joprojām pastāv trūkumi arī nodokļu iekasēšanas un administrēšanas jomā.
   (13) Investīciju vājais sniegums pēdējos gados var mazināt Slovākijas ilgtermiņa
        izaugsmes perspektīvas. Privātās investīcijas īpaši strauji samazinājās laikposmā no
        2008. gada līdz 2013. gadam, kad nefinanšu sabiedrības veidoja aptuveni 90 % no
        kopējo investīciju krituma ienākošo ĀTI plūsmu samazinājuma dēļ. 2013. gadā
        investīcijas ražošanas līdzekļos reālajā izteiksmē joprojām bija par apmēram 13 %
        zemākas nekā 2008. gadā. Lai arī publiskās investīcijas samazinājās daudz mazākā
        apmērā, šim kritumam joprojām ir būtiskas sekas, ņemot vērā liela mēroga transporta
        infrastruktūras projektus, kas ir būtiski, lai gūtu labumu no Slovākijas centrālo un
        austrumu reģionu izaugsmes potenciāla. Publiskās investīcijas kavē administratīvie
        un regulatīvie šķēršļi, kas saistīti ar investīciju plānošanu, kā arī pārredzamības
        trūkums un ilgstošās procedūras celtniecības un zemes izmantošanas atļauju
        saņemšanai. ES līdzekļi veido ļoti lielu daļu no kopējām publiskajām investīcijām
        Slovākijā, salīdzinot ar citām dalībvalstīm šajā reģionā. Turklāt ES fondu apguvi
        kavē plānošanas procedūru nepietiekamā pārvaldība, slikta projektu izstrāde un
        atlase, kā arī nespēja izpildīt prasības saistībā ar ietekmes uz vidi novērtējumu. Īpaši
        pielāgotu specifikāciju izmantošana publiskā iepirkuma jomā ierobežo konkurenci un
        izraisa augstas galīgās cenas. Labāka uzraudzība un augstāks kompetences līmenis
        publiskā sektora struktūrās, kas ir iesaistītas iepirkumā, varētu palīdzēt pārvarēt šīs
        problēmas. Valsts pārvaldes un tieslietu sistēmas nepietiekamā efektivitāte un
        kvalitāte īpaši negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi, un joprojām nav atrisinātas
        tādas problēmas kā civilprocesa reforma un darba slodzes nevienmērīgais sadalījums
        tiesās.
   (14) Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi Slovākijas ekonomikas politikas
        visaptverošu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Turklāt tā ir
        izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus,
        kuri veikti kā atbilde uz ieteikumiem, kas Slovākijai sniegti iepriekšējos gados.
        Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un
        sociālekonomiskās politikas izveidē Slovākijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem
LV                                              4                                                LV
 ---pagebreak---             un norādēm, ņemot vērā nepieciešamību nostiprināt Eiropas Savienības vispārējo
            ekonomisko pārvaldību, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa
            ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz
            4. ieteikumā.
   (15)     Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Slovākijas stabilitātes programmu,
            un tā atzīst9, ka Slovākija ir panākusi atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam.
   (16)     Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas
            ekonomikas politiku. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sagatavojusi konkrētus
            ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. Slovākijai būtu arī jānodrošina pilnīga
            un savlaicīga šo ieteikumu īstenošana,
   AR ŠO IESAKA Slovākijai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.
   1.        Uzlabot izmaksu lietderību veselības aprūpes nozarē, tostarp uzlabojot stacionārās
            aprūpes pārvaldību un nostiprinot primāro veselības aprūpi. Veikt pasākumus, lai
            uzlabotu nodokļu iekasēšanu.
   2.       Veikt papildu pasākumus, lai risinātu ilgtermiņa bezdarba problēmu, ieviešot
            aktivizēšanas pasākumus, otrās iespējas izglītību un augstas kvalitātes apmācību, kas
            atbilst individuālām vajadzībām. Palielināt stimulus sievietēm palikt vai atgriezties
            darba tirgū, uzlabojot bērnu aprūpes iespējas.
   3.       Uzlabot skolotāju apmācību un skolotāja profesijas pievilcīgumu, lai apturētu
            izglītības rezultātu samazināšanos. Vairāk iesaistīt romu bērnus tradicionālajā
            izglītībā un kvalitatīvā agrīnajā pirmsskolas izglītībā.
   4.       Veicināt investīcijas infrastruktūrā, uzlabot un vienkāršot administratīvās procedūras
            zemes izmantošanas un celtniecības atļauju iegūšanai. Palielināt konkurenci publiskā
            iepirkuma konkursos un uzlabot uzraudzības mehānismus publiskā iepirkuma jomā.
   Briselē,
                                                   Padomes vārdā —
                                                   priekšsēdētājs
   9
           Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.
LV                                                    5                                            LV


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.5.2016
            COM(2016) 328 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par Īrijas 2016. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2016. gada stabilitātes programmu

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par Īrijas 2016. gada valsts reformu programmu

                  un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Īrijas 2016. gada stabilitātes programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu
                  1
                un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību
                  2
               , un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu
                  3
               ,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

               tā kā:

               (1)Komisija 2015. gada 26. novembrī pieņēma Gada izaugsmes pētījumu
                  5
               , tādējādi uzsākot 2016. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes Eiropadome apstiprināja 2016. gada 17.–18. martā. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2015. gada 26. novembrī pieņēma Brīdināšanas mehānisma ziņojumu
                  6
               , kurā tā identificēja Īriju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks veikts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku
                  7
               . Eiropadome apstiprināja šo ieteikumu 2016. gada 18.–19. februārī, un Padome to pieņēma 2016. gada 8. martā. Kā valstij, kuras valūta ir euro, un ņemot vērā ciešo savstarpējo saistību starp ekonomikām ekonomikas un monetārajā savienībā, Īrijai būtu jānodrošina pilnīga un laicīga šo ieteikumu īstenošana.

               (2)2016. gada ziņojums par Īriju
                  8
                tika publicēts 2016. gada 26. februārī. Tajā novērtēts Īrijas progress, kā tiek īstenoti Padomes 2015. gada 14. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, un Īrijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā ietverti arī padziļinātā pārskata rezultāti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisija 2016. gada 8. martā iepazīstināja ar padziļinātā pārskata
                  9
                rezultātiem. Komisijas veiktā analīze ļauj secināt, ka Īrijā ir pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, ir īpaši svarīgi novērst lielās uzkrātās neto ārējās saistības un valsts un privātā sektora parādu, kas, neraugoties uz uzlabojumiem, rada neaizsargātību.

               (3)Īrija 2016. gada 29. aprīlī iesniedza 2016. gada valsts reformu programmu un 2016. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (4)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi iekļauti Eiropas strukturālo un investīciju fondu plānošanā 2014.–2020. gada periodam. Kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Komisija ir sniegusi papildu informāciju par to, kā tā izmantos šo noteikumu norādēs par to pasākumu piemērošanu, kas Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti saista ar pareizu ekonomikas pārvaldību
                  10
               .

               (5)[Pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras atcelšanas Īrijai piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu un uz to attiecas pārejas noteikums par parādu.] 2016. gada stabilitātes programmā, kuras pamatā ir pieņēmums par nemainīgu politiku, valdība plāno nominālās bilances pakāpeniskus uzlabojumus, līdz 2018. gadā tiks sasniegts pārpalikums 0,4 % apmērā no IKP. Pārskatīto vidēja termiņa budžeta mērķi − strukturālu deficītu 0,5 % apmērā no IKP – paredzēts sasniegt 2018. gadā. Tomēr pārrēķinātās
                  11
                strukturālās bilances ikgadējās izmaiņas 0,1 % apmērā no IKP 2016. gadā nenodrošina pietiekamu virzību uz vidēja termiņa budžeta mērķi. Saskaņā ar stabilitātes programmu sagaidāms, ka valdības parāda attiecība pret IKP samazināsies līdz 88,2 % 2016. gadā un turpinās samazināties līdz 85,5 % 2017. gadā. Makroekonomikas scenārijs, kas ir šo budžeta prognožu pamatā, ir ticams. Tomēr pasākumi plānoto budžeta deficīta mērķu atbalstam 2017. gadā un turpmākajos gados nav pietiekami konkrēti norādīti. Pamatojoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, pastāv risks nelielai novirzei no ieteiktās fiskālās korekcijas 2016. gadā, bet 2017. gadā tiek prognozēts, ka Īrija nodrošinās atbilstību, ja politika netiks mainīta. Tiek prognozēts, ka 2016. un 2017. gadā Īrija izpildīs pārejas noteikumu par parādu. Balstoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2016. gada pavasara prognozes, Padome uzskata, ka Īrija kopumā nodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Tomēr būs nepieciešami turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu atbilstību 2016. gadā.

               (6)Centieni paplašināt nodokļu bāzi ir bijuši ierobežoti, un nesenie nodokļu pasākumi bija vērsti uz samazinājumiem un atvieglojumiem. Būtu jāpastiprina centieni, lai padarītu nodokļu sistēmu efektīvāku un izaugsmei labvēlīgāku. Īrijas iestādes īsteno nodokļu izdevumu pārskatīšanas iesākto programmu, kuras rezultātus publicē gada ziņojumā. Tomēr pārskatīšanas procesā neietilpst ar PVN saistītie nodokļu izdevumi un joprojām ir iespējams paplašināt nodokļu bāzi, palielinot mazāk kropļojošos nodokļus.

               (7)Izmaksu lietderība, vienlīdzīga piekļuve un ilgtspēja joprojām ir būtiskas problēmas veselības aprūpes sistēmā. Tiek īstenotas konkrētas reformas, bet izdevumi par zālēm, jo īpaši viena piegādātāja zāļu lielo izmaksu dēļ, joprojām negatīvi ietekmē izmaksu lietderību. Finanšu vadības un informācijas sistēmas vēl aizvien ir nepilnīgas, un nevienlīdzīga piekļuve primārajai veselības aprūpei joprojām ir problēma. Aptuveni 40 % iedzīvotāju ir bezmaksas piekļuve ģimenes ārstiem, bet atlikusī daļa sedz visas izmaksas. Būtiska nenoteiktība ir saistīta ar veselības aprūpes sistēmas plašu reformu, jo vispārējais veselības apdrošināšanas modelis ir saistīts ar nenoteiktību.

               (8)Lai veicinātu ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi nākotnē, ir jārisina infrastruktūras vajadzības. Pēc augstākā līmeņa sasniegšanas 5,2 % apmērā no IKP 2008. gadā publiskie ieguldījumi samazinājās līdz 1,8 % no IKP 2013. gadā, pirms tie nedaudz atjaunojās 2014. gadā, kad tie joprojām bija ievērojami zem ES vidējā līmeņa. Turklāt krīze, šķiet, ir izraisījusi strukturālu pārbīdi vispārējās valdības izdevumu sastāvā no ieguldījumiem uz kārtējiem izdevumiem. Kapitāla izdevumi 2010.–2013. gadā vidēji bija tikai 4,8 % no kopsummas, t. i., mazāk nekā puse no ilgtermiņa vidējā līmeņa 1995.–2008. gadā. Strauji samazināti valsts ieguldījumi septiņu gadu garumā ir negatīvi ietekmējuši infrastruktūras kvalitāti un atbilstību un valsts atbalstu nemateriāliem ieguldījumiem. Pastāv būtiskas nepilnības tādās jomās kā mājokļi, ūdensapgāde, sabiedriskais transports un klimata pārmaiņu mazināšanas spēja. Pieprasījums pēc jauniem mājokļiem pašlaik pārsniedz piedāvājumu ar plašu rezervi valsts lielākajās pilsētās. Rezultātā mājokļu cenas un īres maksas pilsētās 2014. gadā strauji palielinājās, pirms pieaugums 2015. gadā palēninājās. Šobrīd nav pierādījumu par pārmērīgu novērtējumu, bet ierobežojumi būvniecības nozarē un mājokļu piedāvājumā, tostarp saistībā ar valsts infrastruktūru, ja tie netiek novērsti, varētu radīt nelīdzsvarotību riskus. Valsts izdevumu pārbīde ir ietekmējusi arī publiskā sektora atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai, kas 2014. gadā bija zem 2007. gada līmeņa. Pašlaik publiskās pētniecības un izstrādes izteiksmē kā procentuālā attiecība no IKP Īrija ir 22. vietā Eiropas Savienībā. Tas negatīvi ietekmē MVU konkurētspēju.

               (9)Bezdarbs ir samazinājies zem ES vidējā rādītāja, un 2016. gada martā bija 8,6 %. Tomēr joprojām bažas raisa ilgstošs bezdarbs un mājsaimniecību zemā darba intensitāte. Jo īpaši ilgstošo bezdarbnieku īpatsvars kopējā bezdarba līmenī joprojām ir augsts, proti, 56,3 % 2015. gada ceturtajā ceturksnī, un pārsniedz ES vidējo rādītāju – 48,3 %. 2014. gadā (jaunākie salīdzināmie dati) to iedzīvotāju procentuālā daļa, kas dzīvo ļoti zemas darba intensitātes mājsaimniecībās, ir augstākā Eiropas Savienība, proti, 21,1 %, un bija jo īpaši izplatīta viena vecāka mājsaimniecībās. To bērnu īpatsvars (vecumā no 0 līdz 17 gadiem), kurus apdraud nabadzība vai sociālā atstumtība (AROPE), 2014. gadā samazinājās līdz 30,3 %, tomēr tas saglabājas augstāks par ES vidējo rādītāju – 27,8 %. Attiecīgais AROPE rādītājs viena vecāka mājsaimniecībām (62,5 % 2014. gadā) ir daudz augstāks par ES vidējo rādītāju (48,2 %).

               (10)Īrija ir sākusi programmas JobPath īstenošanu, lai risinātu ilgstošo bezdarbnieku vajadzības, un izstrādā aktivizēšanas pieeju, lai iedrošinātu tos, kam ir potenciāls un vēlme, aktīvāk iesaistīties darba tirgū. Joprojām neatrisināts ir jautājumus, lai paplašinātu darba atbalsta pakalpojumus tiem, kas tradicionāli ir izslēgti no darba tirgus, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem, kuriem ir aprūpes pienākumi. Kopumā labklājības sistēma ir darbojusies labi, lai ierobežotu krīzes ietekmi uz nabadzību un nevienlīdzību, bet joprojām pastāv šķēršļi iekļaujošai izaugsmei. Ir gūti zināmi panākumi, samazinot pabalstus, bet joprojām pastāv bažas par neaktivitāti attiecībā uz dažām mājsaimniecībām. Bērnu aprūpes neto izmaksas procentos no algas Īrijā ir vienas no augstākajam Eiropas Savienībā, otrās augstākās – pāriem un visaugstākās – viena vecāka ģimenēm. Joprojām pastāv bažas par bērnu aprūpes pakalpojumu kvalitāti. Piemēram, 2014. gadā augstskolu absolventu skaits, kuri strādā agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes nozarē (15 %), bija ievērojami zemāks par ieteikto līmeni. Saglabājas prasmju neatbilstības, un dažās jomās ir radies prasmju trūkums, bet kvalifikācijas paaugstināšanas un pārkvalifikācijas iespējas joprojām ir nepietiekamas, un izglītības izdevumu samazinājums varētu negatīvi ietekmēt izglītības rezultātus nākotnē.

               (11)Privātā sektora aizņemto līdzekļu īpatsvara palielināšana atspoguļo pašreizējās aizdevumu vērtības samazināšanās problēmas. 2015. gada jūnija beigās privātā sektora nekonsolidētais parāds bija 266,3 % no IKP, kas ievērojami pārsniedz eurozonas vidējo rādītāju. Lai gan ieņēmumus nenesošo aizdevumu attiecība samazinās sakarā ar ekonomikas atveseļošanu un pārstrukturēšanas darbībām, 2015. gada beigās tā joprojām bija viena no augstākajām eurozonā, proti, vairāk nekā 16 % no visiem iekšzemes banku aizdevumiem. Turklāt 14,7 % hipotekāro parādu 2015. gada beigās bija kavēti, bet maksājumi, kas kavēti vairāk nekā divus gadus, bija gandrīz 10 % no kopējā hipotekāro aizdevumu atlikuma. Lielākā daļa hipotekāro kredītu pārstrukturēšanas ir pagaidu, kas rada atkārtotas saistību neizpildes risku, jo īpaši makroekonomiskās situācijas pasliktināšanās vai ārēja satricinājuma gadījumā. Komerciālo nekustamo īpašumu aizdevumi iekšzemes bankām un MVU un aizdevumi uzņēmumiem joprojām ir problemātiskas jomas, ar ienākumus nenesošu aizdevumu attiecību attiecīgi 37,3 % un 13,8 %. Būs vajadzīgs daudz vairāk laika un pūliņu, lai ilgtspējīgi pārstrukturētu šos kontus. Joprojām netiek pietiekami izmantotas fizisko personu maksātnespējas procedūras, bankrots, pārbaude (tiesas aizsardzība Īrijas tiesībās grūtībās nonākušiem uzņēmumiem) un citi veidi parādu daļējai dzēšanai, kas paredzēti, lai atjaunotu mājsaimniecību un uzņēmumu dzīvotspēju. Centrālā kredītreģistra ieviešana ir bijusi lēna, neraugoties uz kritisko attieksmi pret atbalstu piesardzīgai kreditēšanai.

               (12)Stājās spēkā 2015. gada Juridisko pakalpojumu regulējuma likums, bet vēlākā procesa stadijā tika veiktas atkāpes attiecībā uz juridiskām profesijām, kas ievērojami samazināja reformas sākotnējo vērienīgumu. Jaunā regulējuma īstenošana ir tikai nesen sākusies, un vēl ir pāragri būt pilnībā pārliecinātiem, ka tas veicinās konkurenci un samazinās izmaksas. Juridiskie pakalpojumi ir pamats visās ekonomikas nozarēs, un to izmaksas ietekmē Īrijas konkurētspēju. Izmaksu faktisku samazinājumu var sasniegt tikai tad, ja plānotā tiesiskā regulējuma konkurenci palielinošie un izmaksas samazinošie noteikumi stājas spēkā pēc sabiedriskās apspriešanas procesiem vai tiek iekļauti noteikumos, kurus izdos Juridisko pakalpojumu regulatīvā iestāde.

               (13)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Īrijas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un to publicējusi 2016. gada ziņojumā par valsti. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Īrijai iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Īrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi  saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 3. ieteikumā.

               (14)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums
                  12
                ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (15)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti turpmāk 1. un 3. ieteikumā,

               AR ŠO IESAKA Īrijai 2016. un 2017. gadā rīkoties šādi.

               1.Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas panākt ikgadējo fiskālo korekciju 0,6 % apmērā no IKP virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2016. un 2017. gadā. Izmantot negaidītus ieguvumus no labvēlīgiem ekonomikas un finanšu apstākļiem, kā arī no aktīvu pārdošanas, lai paātrinātu parāda samazināšanu. Samazināt neaizsargātību pret ekonomikas svārstībām un satricinājumiem, inter alia, paplašinot nodokļu bāzi. Uzlabot izdevumu kvalitāti, it īpaši palielinot veselības aprūpes izmaksu lietderību un nosakot prioritāti valsts kapitāla izdevumiem pētniecībā un izstrādē un publiskā infrastruktūrā, jo īpaši transporta, ūdensapgādes pakalpojumu un mājokļu jomās.

               2.Paplašināt un paātrināt aktivizēšanas politikas nostādņu īstenošanu, lai palielinātu mājsaimniecību darba intensitāti un novērstu bērnu nabadzības risku. Veikt pasākumus, lai stimulētu nodarbinātību, atceļot pabalstus un papildu maksājumus. Uzlabot bērnu pilna laika aprūpes kvalitāti par pieņemamu cenu.

               3.
                     Pabeigt noturīgus pārstrukturēšanas risinājumus, lai samazinātu ienākumus nenesošus aizdevumus, nodrošinātu mājsaimniecību parāda atmaksājamību un iedrošinātu aizdevējus samazināt tādu vēl dzīvotspējīgu uzņēmumu parādu, kam ir pārmērīgi palielināts aizņemto līdzekļu īpatsvars. Paātrināt pilnībā funkcionējoša centrālā kredītreģistra pakāpenisku ieviešanu attiecībā uz visām aizdevēju un debitoru kategorijām.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

                     (3)
                  COM(2016) 328 final.

                     (4)
                  P8_TA(2016)0058, P8_TA(2016)0059 un P8_TA(2016)0060.

                     (5)
                  COM(2015) 690 final.

                     (6)
                  COM(2015) 691 final.

                     (7)
                  COM(2015) 692 final.

                     (8)
                  SWD(2016) 77 final.

                     (9)
                  COM(2016) 95 final.

                     (10)
                  COM(2014) 494 final.

                     (11)
                  Strukturālā bilance, ko Komisija pārrēķinājusi uz konverģences programmā iekļautās informācijas pamata, ievērojot kopīgi saskaņotu metodiku.

                     (12)
                  Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Brisel?, 13.5.2015
            COM(2015) 245 final
            Ieteikums
            PADOMES IETEIKUMS
            par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Apvienotajā Karalistē
            {SWD(2015) 112 final}

               Ieteikums

               PADOMES IETEIKUMS

               par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu Apvienotajā Karalistē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (2)Saskaņā ar 4. punktu Protokolā (Nr. 15) par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti LESD 126. panta 1. punktā noteiktais pienākums izvairīties no pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta neattiecas uz Apvienoto Karalisti, izņemot, ja tā ievieš euro. Minētā protokola 5. punktā ir paredzēts, ka Apvienotajai Karalistei jācenšas izvairīties no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (3)Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valsts finanšu sistēmu, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

               (4)Padome 2008. gada 8. jūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un sagatavoja ieteikumus novērst pārmērīgo deficītu vēlākais līdz 2009./2010. finanšu gadam, atbilstoši EKL 104. panta 7. punktam un 3. pantam Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu
                  1

                  2
               .

               (5)Padome 2009. gada 27. aprīlī saskaņā ar EKL 104. panta 8. punkta noteikumiem nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi pasākumus, lai izpildītu Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu. Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu sniedza pārskatītus ieteikumus, kuros ieteica Apvienotajai Karalistei novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju līdz 2014./2015. gadam. Komisija 2010. gada 6. jūlijā secināja, ka, pamatojoties uz Komisijas 2010. gada pavasara prognozi, Apvienotā Karaliste ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, un uzskatīja, ka tāpēc konkrētajā brīdī papildu pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā nav vajadzīgi.

               (6)2015. gada [X. jūnijā] Padome saskaņā ar 126. panta 8. punktu konstatēja, ka Apvienotā Karaliste laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam nav veikusi efektīvus pasākumus, lai izpildītu Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu.

               (7)Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Padomes pienākums ir attiecīgajai dalībvalstij sniegt ieteikumus ar mērķi noteiktā laikā novērst pārmērīgu budžeta deficītu. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu. Turklāt ieteikumā novērst pārmērīgu budžeta deficītu Padomei būtu jāpieprasa sasniegt gada budžeta mērķus, kuri, balstoties uz ieteikuma pamatā esošo prognozi, atbilst strukturālās bilances, t. i., cikliski koriģētās bilances, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, minimālajam ikgadējam uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP.

               (8)Komisijas atjauninātajā 2015. gada pavasara prognozē
                  3
                ir paredzēts reālā IKP pieaugums par 2,4 % 2015./2016. gadā un par 2,1 % 2016./2017. gadā pēc 2,8 % palielinājuma 2014./2015. gadā
                  4
               . Abos periodos pieaugums galvenokārt izriet no iekšzemes pieprasījuma. Paredzams, ka prognozes periodā privātais patēriņš pakāpeniski palielināsies, jo palielināsies nominālās algas pieauguma temps un inflācija saglabāsies zemā līmenī. Inflācija ir strauji samazinājusies — 2011. gada septembrī tā sasniedza maksimālo apjomu, proti, 5,2 %, savukārt 2015. gada pirmajā ceturksnī šis rādītājs bija 0,1 %. Sagaidāms, ka 2015. gada pēdējā ceturksnī inflācija palielināsies līdz 1,1 % (gada prognoze 0,4 %) un 2016. gadā līdz pat 1,6 %. Paredzams, ka investīcijas nedaudz samazināsies, salīdzinot ar 2014. gada rādītāju, tomēr tās saglabāsies salīdzinoši augstā līmenī, ņemot vērā labvēlīgos kreditēšanas nosacījumus, uzņēmumu stabilo peļņu un lielo pieprasījumu. Tiek prognozēts, ka ārējais sektors arī turpmāk negatīvi ietekmēs izaugsmi, tomēr mazākā mērā, jo situācija eurozonā, kas ir Apvienotās Karalistes lielākais tirdzniecības partneris, uzlabojas. Nodarbinātība ir stabila, un paredzams, ka bezdarba līmenis samazināsies līdz 5,4 % 2015. gadā un līdz 5,3 % 2016. gadā.

               (9)Vispārējās valdības budžeta deficīts ir samazinājies no augstākā rādītāja 10,9 % no IKP 2009./2010. gadā līdz 5,2 % no IKP 2014./2015. gadā. Šajā pašā laikposmā strukturālā bilance samazinājās no 8,0 % no IKP līdz 4,7 % no IKP. Strukturālo pasākumu panāktais vidējais gada uzlabojums laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam bija 0,7 %. Ja ņem vērā ietekmi, ko rada potenciālā izlaides pieauguma pārskatīšana, salīdzinot pašreizējo prognozi un prognozi, kas ir pamatā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, kā arī ietekmi, ko rada ieņēmumu izmaiņas salīdzinājumā ar standarta elastīgumu attiecība pret IKP pieaugumu, gada vidējais koriģēto strukturālo pasākumu rādītājs šajā laikposmā tiek lēsts 1,1 % apmērā no IKP. Lielākā daļa konsolidācijas plāna pasākumu tika izklāstīta ārkārtas budžeta plānā 2010. gada jūnijā, un to rādītājs laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam bija 2,5 % no IKP. Nedaudz vairāk kā ceturtdaļa no šiem pasākumiem bija nodokļu pasākumi, un pārējās trīs ceturtdaļas bija izdevumu samazināšanas pasākumi. Atlikušie fiskālās konsolidācijas pasākumi aptuveni 1 % apmērā no IKP tika īstenoti ar divu fiskālu paziņojumu starpniecību, kas tika sniegti pirms 2010. gada jūnija budžeta, turpmākajos budžetos, kā arī rudens pārskatos līdz 2014. gada novembrim. Tika veikti daži pārvietojumi starp kārtējiem izdevumiem un kapitālizdevumiem, un konsolidācijas periods tika pagarināts līdz 2018./2019. gadam.

               (10)Vispārējās valdības bruto parāds palielinājās no 42,7 % no IKP 2007./2008. gadā līdz 88,4 % 2014./2015. gadā, kopš 2009./2010. gada pastāvīgi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Primārā deficīta dinamika un finanšu sektora intervence, kas faktiski nozīmēja divu banku nacionalizāciju, veicināja šo parāda palielināšanos. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, paredzams, ka parāda attiecība pret IKP nedaudz pieaugs arī turpmāk. Tajā pašā laikā ārpusbilances posteņiem, kas saistīti ar intervenci finanšu sektorā, varētu būt pozitīva ietekme uz parāda izmaiņām nākotnē.

               (11)Tā kā nominālais deficīts 2014./2015. gadā bija 5,2 % no IKP, Apvienotā Karaliste nenovērsa pārmērīgo deficītu līdz termiņam, kas noteikts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā. Tas skaidrojams ar pietiekamu pasākumu trūkumu un daudz nelabvēlīgāku sākotnējo izaugsmes rādītāju, jo pārskatīšanas rezultātā IKP pieaugums 2008./2009. gadā tika samazināts par 1,0 procentpunktu līdz -2,3 %. Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem ir pamatoti pieņemt pārskatītu ieteikumu Apvienotajai Karalistei atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam, pagarinot termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.

               (12)Ņemot vērā nenoteiktību par ekonomikas un budžeta situācijas attīstību, budžeta mērķis, kas ieteicams korekcijas perioda pēdējā gadā, būtu jānosaka tādā līmenī, kas ir nedaudz zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, lai garantētu efektīvu un paliekošu korekciju noteiktajā termiņā.

               (13)Ja Apvienotajai Karalistei tiktu piešķirts viens papildu gads, kā paredzēts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97, ar to saistītās prasības būtu pārāk lielas, jo tās nozīmētu nominālā deficīta korekciju 2,2 % apmērā no IKP. Šāda korekcija 2015./2016. gadā varētu ievērojami ietekmēt nesen panākto faktisko algu pieaugumu, kas varētu atstāt negatīvas sekas uz izaugsmi. Tam būtu vajadzīga arī papildu pasākumu īstenošana ļoti īsā termiņā. Pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2015. gada pavasara prognozi, šādai korekcijai būtu būtiska negatīva ietekme uz ekonomikas izaugsmi. Tādēļ šķiet lietderīgi termiņu, kādā Apvienotajai Karalistei jānovērš pārmērīga valsts budžeta deficīta situācija, pagarināt par diviem gadiem.

               (14)Ja tiktu piešķirti divi papildu gadi pārmērīgā deficīta novēršanai, nominālā deficīta starpposma mērķi būtu 4,1 % no IKP 2015./2016. gadā un 2,7 % no IKP 2016./2017. gadā. No šiem mērķiem izrietošais strukturālās budžeta bilances uzlabojums ir attiecīgi 0,5 % no IKP un 1,1 % no IKP. Pamatscenārijs ir Komisijas atjauninātā 2015. gada pavasara prognoze, kas ietver iepriekš paziņotos diskrecionāros pasākumus 1,4 % apmērā no IKP 2015./2016. gadā un 2016./2017. gadā, no kuriem apmēram trīs ceturtdaļas ir izdevumu samazināšanas pasākumi. Minētais korekcijas plāns nodrošina pietiekamu drošības rezervi attiecībā pret budžeta deficīta kritēriju 3 % no IKP un tiek uzskatīts par vismazāk kaitējošu izaugsmei, vienlaikus ļaujot ievērot minimālo pieprasīto ikgadējo strukturālās bilances gada uzlabojumu 0,5 % apmērā no IKP. Lai sasniegtu šos mērķus, Apvienotajai Karalistei ir pilnībā un laikus jāīsteno pasākumi, kas ir paziņoti iepriekšējos un 2015. gada budžetā, turklāt ikvienām izmaiņām salīdzinājumā ar pašreizējiem plāniem ir jābūt fiskāli neitrālām; šādā gadījumā nebūs vajadzīgi nekādi turpmāki pasākumi papildus tiem, kas jau paziņoti,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

               (1)Apvienotajai Karalistei būtu jānovērš pašreizējā pārmērīgā budžeta deficīta situācija vēlākais līdz 2016./2017. gadam.

               (2)Apvienotajai Karalistei būtu jāsasniedz nominālā budžeta deficīta mērķis 4,1 % no IKP 2015./2016. gadā un 2,7 % no IKP 2016./2017. gadā, kam, pamatojoties uz Komisijas atjaunināto 2015. gada pavasara prognozi, būtu jāatbilst strukturālās bilances uzlabojumam 0,5 % apmērā no IKP 2015./2016. gadā un 1,1 % no IKP 2016./2017. gadā.

               (3)Apvienotajai Karalistei būtu pilnībā jāīsteno konsolidācijas pasākumi, kas iekļauti visos budžetos un rudens pārskatos līdz 2015. gada budžetam un ieskaitot to, lai īstenotu ieteiktos strukturālos pasākumus, nodrošinot, ka ikvienas izmaiņas ir fiskāli neitrālas attiecībā pret pašreizējiem plāniem. Apvienotajai Karalistei nākamajā izdevumu pārskatā būtu jāprecizē izdevumu samazinājumi. Tie ir nepieciešami, lai nodrošinātu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu līdz 2016./2017. gadam.

               (4)Apvienotajai Karalistei vajadzētu paātrināt nominālā budžeta deficīta samazināšanu 2015./2016. gadā un 2016./2017. gadā, ja ekonomikas, finanšu vai budžeta situācija ir labāka, nekā šobrīd tiek prognozēts. Budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina vispārējās valdības strukturālās bilances ilgtspējīga uzlabošanās tādā veidā, kas netraucē izaugsmei. Jo īpaši būtu jāizvairās no turpmākiem kapitālizdevumu samazinājumiem.

               (5)Padome nosaka 2015. gada [15. oktobri] kā termiņu, līdz kuram Apvienotajai Karalistei jāveic efektīvi pasākumi un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas ir paredzēta šo mērķu sasniegšanai.

               Turklāt Apvienotās Karalistes iestādēm būtu i) jāizpilda pienākums noteikt vidēja termiņa mērķi (VTM), kā paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā, un ii) jāīsteno plānotās reformas attiecībā uz pensionēšanās vecuma palielināšanu, lai stiprinātu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti.

               Visbeidzot, lai nodrošinātu fiskālās konsolidācijas stratēģijas veiksmīgu īstenošanu, būs svarīgi arī sekmēt fiskālo konsolidāciju ar visaptverošām strukturālām reformām atbilstīgi Apvienotajai Karalistei sagatavotajiem Padomes ieteikumiem saistībā ar Eiropas pusgadu un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar makroekonomiskās nelīdzsvarotības novēršanas procedūras preventīvo daļu.

               Šis ieteikums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

                     (2)
                  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Apvienoto Karalisti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē:

                     http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

                     (3)
                  Dati par IKP pieaugumu 2015. gada pirmajā ceturksnī tika publicēti pēc tam, kad tika pabeigta Komisijas 2015. gada pavasara prognoze, tādējādi šis novērtējums par efektīviem pasākumiem ir balstīts uz atjaunināto prognozi.

                     (4)
                  Publicētajā pavasara prognozē ir norādīti tikai skaitļi par kalendāro gadu. Finanšu gadu vērtības ir aprēķinātas, ņemot vērā publicētās prognozes ceturkšņa profilu.