title: Padomes Ieteikums ( 2012. gada 10. jūlijs ) par Dānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam

text:
               24.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 219/21

         PADOMES IETEIKUMS
   (2012. gada 10. jūlijs)
   par Dānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas konverģences programmu 2012.–2015. gadam
   2012/C 219/06
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Dānijas 2011. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2015. gadam.

               (4)

               Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Komisija 2012. gada 14. februārī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā Dāniju noteica kā vienu no dalībvalstīm, par kuru būtu jāizstrādā padziļināts pārskats.

               (5)

               Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma secinājumus, kuros aicināja Sociālās aizsardzības komiteju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju un citām komitejām izklāstīt savus uzskatus par darbībām, kas ieteiktas stratēģijas “Eiropa 2020” politikas ciklā. Šie uzskati ir Nodarbinātības komitejas atzinuma daļa.

               (6)

               Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2012. gada 15. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2012. gada Gada izaugsmes pētījumā.

               (7)

               Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu un krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

               (8)

               Eiropadome 2012. gada 2. martā arī aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi paziņot par savām saistībām, lai tās varētu iekļaut minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

               (9)

               Dānija 2012. gada 30. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu laikposmam no 2012. līdz 2015. gadam un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu veiktajā padziļinātajā pārskatā Komisija secināja, ka Dānijā ir iekšējā un ārējā nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga.

               (10)

               Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka minētās programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs šķiet ticams. Scenārijs, kas paredz 1,2 % un 1,5 % IKP pieaugumu attiecīgi 2012. gadā un 2013. gadā, lielā mērā saskan ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozētajiem rādītājiem – 1,1 % un 1,4 %. Līdz ar to konverģences programmā valdības budžeta deficīts ir nedaudz mazāks (4,0 % un 1,8 % no IKP attiecīgi 2012. gadā un 2013. gadā salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē norādīto 4,1 % un 2,0 % no IKP). Konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu un sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) par strukturālu deficītu ne vairāk kā 0,5 % no IKP. Valdības mērķis arī ir sasniegt vismaz strukturāli līdzsvarotu budžetu 2020. gadā.
               Līdz ar to konverģences programma apstiprina iepriekšējos VTM, kas pienācīgi atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības. Plānotais 2013. gada nominālais deficīts atbilst pārmērīga valdības budžeta deficīta novēršanas termiņam, un, pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci (5), plānotie fiskālie pasākumi 2013. gadā atbilst Padomes 2010. gada jūlija ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tiek lēsts, ka konverģences programmā izklāstītie neto diskrecionārie pasākumi ļaus sasniegt konsolidāciju, kas kopumā atbilstu ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Konsolidācijas pasākumi tiek plānoti vēlāk, nekā paredzēts iepriekš, un 2013. gadā jāveic vērā ņemami pasākumi, lai nodrošinātu vajadzīgo strukturālo korekciju. Risks, ka plānotā Līguma atsauces vērtība – 3 % no IKP – 2013. gadā netiks sasniegta, ir minimāls; Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozē valdības budžeta deficīts noteikts 2,0 % no IKP. Gaidāms, ka Dānija sasniegs savu VTM 2013. gadā. Tomēr, pamatojoties uz (pārrēķināto) budžeta strukturālo bilanci, tas tā vairs nav laikā no 2013. gada un turpmāk, un prognozētais budžeta uzlabojums budžeta strukturālajā bilancē ir mazāks par 0,5 % no IKP, nekā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā. Tajā pašā laikā gaidāms, ka valsts izdevumu kāpums, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, atbildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērijiem. Daļu no budžeta deficīta finansēs, samazinot valsts aktīvus Dānijas Nationalbank. Plānots, ka Dānijas valsts kopējais parāds no 46,5 % no IKP 2011. gadā samazināsies līdz 42,1 % 2015. gadā, krietni zem 60 % no IKP.

               (11)

               Lai nodrošinātu turpmāku labklājību un fiskālo ilgtspējību, Dānijas galvenā prioritāte ir palielināt darbaspēka piedāvājumu. Dānija 2011. gadā pabeidza vērienīgu brīvprātīgas priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas reformu un virzīja uz priekšu iepriekš plānoto likumā noteiktā pensionēšanās vecuma paaugstināšanu un tā saistīšanu ar paredzamo dzīves ilgumu. Patlaban uzmanība ir jāvelta invaliditātes pensijas un subsidēto nodarbinātības shēmu (“fleksibla darba” sistēma) reformēšanai. Valdība ir iesniegusi priekšlikumu reformai šajā jomā, kas būtu jāīsteno nekavējoties. Jāizlīdzina arī nodarbinātības rezultātu pieaugošās atšķirības starp migrantu izcelsmes iedzīvotājiem un pārējo strādājošo iedzīvotāju daļu.

               (12)

               Pēdējās desmitgadēs darba ražīguma pieaugums Dānijā ir palēninājies, un viens no iemesliem ir salīdzinoši vājš sniegums izglītības jomā. Neraugoties uz to, ka izglītībai atvēlēti apjomīgi izdevumi, izglītības līmenis Dānijas skolās, saskaņā ar ESAO Starptautisko skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) aptauju, ir tikai viduvējs. Turklāt studenti parasti pabeidz studijas vēlākā vecumā nekā citās dalībvalstīs un mācības priekšlaicīgi pārtraukušo cilvēku skaits profesionālās izglītības iestādēs ir salīdzinoši augsts. Lai reaģētu uz problēmām šajā jomā, valdība ir paziņojusi par vairākiem jauniem pasākumiem obligātās un vidējās izglītības jomā. 2012. gada budžetā atbalsts sniegts arī sociālo klauzulu ieviešanai publiskā iepirkuma konkursos un pasākumos, lai privātajiem uzņēmumiem būtu izdevīgi piedāvāt mācekļu vietas, tādējādi palielinot pieejamo vietu skaitu. Jautājums par mācekļu vietu skaita palielināšanu tiks arī izskatīts trīspusējās sarunās un ministriju komitejas darbā.

               (13)

               Vēl viens iespējamais iemesls lēnam ražīguma pieaugumam ir salīdzinoši zemais konkurences līmenis Dānijā. 2011. gadā tika pieņemts dokumentu kopums konkurences jomā, galvenokārt uzmanību veltot būvniecības nozarei, mazumtirdzniecības nozarei un veselības un sabiedriskā sektora pakalpojumiem. Tiek izskatīta iespēja īstenot iespējamus jaunus pasākumus taksometru un transporta pakalpojumu konkurences, kā arī aptieku liberalizācijas jomā. Patlaban ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām tiek apspriests jautājums par publiskā iepirkuma palielināšanu pašvaldībās un reģionos. Šajā ziņā nesenā valdības komitejas ziņojumā secināts, ka Dānijas konkurences tiesības ir jāpastiprina un sankcijas par pārkāpumiem patlaban ir pārāk vājas un nav atturošas. Ņemot vērā to, ka šajā jomā pēdējā gada laikā ir īstenotas tikai dažas konkrētas iniciatīvas, vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai pienācīgi risinātu šo jautājumu.

               (14)

               Kā apstiprināts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu veiktajā padziļinātajā pārskatā, lai arī mājsaimniecību bruto parāds zināmā mērā ir Dānijas ekonomikas strukturāla iezīme, mājsaimniecību līdzekļiem būtiski pārsniedzot saistības, rodas bažas par augstu mājsaimniecību parādu, jo šķiet, ka notikumi mājokļu tirgū ir izraisījuši parāda palielinājumu, ko nevar pamatot ar strukturāliem faktoriem, piemēram, mājokļiem un pensiju līdzekļiem.
               Turklāt, sākot ar 2003. gadu, ir mainījies hipotekāro aizdevumu sastāvs, aizdevumiem bez pirmās iemaksas un ar mainīgo procentu likmi kļūstot populārākiem par aizdevumiem ar fiksēto procentu likmi un pirmo iemaksu. Ņemot vērā šā brīža parādu līmeni, patlaban mājsaimniecības ir vairāk pakļautas procentu likmju kāpumam un nekustamā īpašuma cenu svārstībām nekā pirms desmit gadiem. Tas rada augstākus iespējamos riskus finanšu un ekonomikas stabilitātei. Dānijā ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai risinātu neaizsargātības jautājumu hipotekārajā sistēmā. Uzņēmējdarbības un izaugsmes ministrijā pašlaik tiek analizēts hipotekāro aizdevumu sastāvs mājsaimniecībās, ņemot vērā ieņēmumus, darba tirgus datus un citus sociālekonomiskus mainīgos rādītājus. Tā mērķis ir noteikt mājsaimniecību potenciālo neaizsargātību dažādu ekonomikas satricinājumu gadījumā, tostarp procentu likmes svārstību gadījumā. Tomēr būtu arī jāapsver pasākumi, lai novērstu procikliskas tendences mājokļu tirgū vidējā termiņā, vēlams, īpašuma vērtības nodokli atkārtoti saskaņojot ar faktiskajām tirgus vērtībām. Turpmāku prociklisku ietekmi varētu novērst, arī atceļot pašvaldības zemes vērtības nodokļa ikgadējā palielinājuma robežvērtību. Šādi pasākumi būtu jāievieš pakāpeniski, ņemot vērā pašreizējo vajadzību panākt stabilizāciju mājokļu tirgū.

               (15)

               Dānija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Šīs saistības un 2011. gadā izklāstīto saistību īstenošana attiecas uz nodarbinātības veicināšanu, konkurētspējas uzlabošanu, publisko finanšu ilgtspējības uzlabošanu un finanšu stabilitātes nostiprināšanu. Komisija ir izvērtējusi pakta “Euro plus” saistību īstenošanu. Šā izvērtējuma rezultāti ir ņemti vērā turpmākajos ieteikumos.

               (16)

               Saistībā ar Eiropas pusgadu Komisija veica Dānijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi. Tā izvērtēja konverģences programmu un valsts reformu programmu un nāca klajā ar padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saistībā ar Eiropas pusgadu ir sniegti 1.–5. ieteikumā.

               (17)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Dānijas konverģences programmu, un tās atzinums (6) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegtajā 1. ieteikumā.

               (18)

               Ņemot vērā Komisijas padziļinātā pārskata un šā izvērtējuma rezultātus, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti īpaši turpmāk sniegtajā 3., 4. un 5. ieteikumā,

         AR ŠO IESAKA Dānijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi.

               1.

               Īstenot plānoto budžeta stratēģiju, lai līdz 2013. gadam nodrošinātu pārmērīga deficīta novēršanu un panāktu gada vidējo strukturālo korekciju, kas noteikta Padomes ieteikumos saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Pēc tam nodrošināt pienācīgu strukturālās korekcijas veikšanu, lai panāktu pietiekamu progresu saistībā ar VTM, tostarp izpildīt izdevumu kritēriju.

               2.

               Veikt turpmākus pasākumus, lai palielinātu ilgtermiņa darbaspēka piedāvājumu, veicot reformas invaliditātes pensijā, mērķtiecīgāk izstrādājot subsidētās nodarbinātības shēmas (“fleksibla darba” sistēmu) cilvēkiem ar samazinātām darbspējām un uzlabojot migrantu izcelsmes iedzīvotāju nodarbināmību.

               3.

               Nekavējoties īstenot paziņotos pasākumus, lai uzlabotu izglītības sistēmas rentabilitāti, samazinātu mācību iestādes priekšlaicīgi pametušo personu īpatsvaru, īpaši profesionālās izglītības iestādēs, un palielinātu mācekļu vietu skaitu.

               4.

               Turpināt centienus novērst konkurences šķēršļus, jo īpaši vietējo pakalpojumu, mazumtirdzniecības un būvniecības nozarē, tostarp konkurencei vairāk atverot pašvaldības un reģionālā iepirkuma pakalpojumus un nodrošinot, ka konkurences tiesībās noteiktajām sankcijām ir pietiekami atturoša ietekme.

               5.

               Apsvērt turpmākus preventīvus pasākumus, lai stiprinātu mājokļu tirgus un finanšu sistēmas stabilitāti vidējā termiņā, tostarp ņemot vērā Uzņēmējdarbības un izaugsmes ministrijā notiekošā pētījuma rezultātus par līdzekļu un saistību sadalījumu mājsaimniecībās un pārskatot īpašuma vērtības nodokļu sistēmu un pašvaldības zemes vērtības nodokļu sistēmu.

      Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

      (3)  Saglabātas 2012. gadam ar Padomes Lēmumu 2012/238/ES (2012. gada 26. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 119, 4.5.2012., 47. lpp.).

      (4)  OV C 213, 20.7.2011., 1. lpp.

      (5)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, ko Komisijas dienesti atbilstoši kopīgi saskaņotai metodoloģijai pārrēķinājuši, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju.

      (6)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.


				|

		52013PC0381

			Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko konstatē, ka Beļģija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu /* COM/2013/0381 final - 2013/ () */

			   	Ieteikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko konstatē, ka Beļģija nav
efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra
ieteikumu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta
8. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu,
tā kā:
(1)       Saskaņā ar
Līguma 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no
pārmērīga valsts budžeta deficīta.
(2)       Stabilitātes un
izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu
valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt
priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai,
ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu
radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes
1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to,
kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta
deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[1], kas pieņemta, lai
veicinātu pārmērīga valsts budžeta deficīta
tūlītēju novēršanu.
(3)       Padome, rīkojoties
pēc Komisijas ieteikuma, 2009. gada 2. decembrī
atbilstīgi Līguma 126. panta 6. punktam nolēma, ka
Beļģijā ir pārmērīgs budžeta deficīts[2]. Tajā pašā
dienā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome pieņēma
ieteikumus saskaņā ar 126. panta 7. punktu, prasot
Beļģijas iestādēm vidējā termiņā
īstenot pasākumus, lai vēlākais līdz 2012. gadam
samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP.
(4)       Lai vispārējās
valdības budžeta deficītu ticami un ilgtspējīgi
samazinātu zem 3 % no IKP, Beļģijas iestādēm
ieteica a) īstenot deficītu samazinošus pasākumus
2010. gadā, kā bija plānots 2010. gada budžeta
projektā, un pastiprināt plānotos fiskālos pasākumus
2011. un 2012. gadā; b) nodrošināt vidējos ikgadējos
fiskālos pasākumus ¾ % apmērā no IKP laikā no
2010. gada līdz 2012. gadam, un tas, pietiekamā
līmenī atjaunojot primāro pārpalikumu, palīdzētu
arī atsākties pietiekami straujai bruto parāda attiecības
samazināšanai ar mērķi sasniegt atsauces vērtību;
c) precizēt pasākumus, kas vajadzīgi
pārmērīga budžeta deficīta novēršanai līdz 2012. gadam,
ja to pieļauj cikliskie nosacījumi, un straujākai budžeta
deficīta mazināšanai, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis
izrādītos labvēlīgāks, nekā bija gaidāms
laikā, kad tika sagatavoti EDP ieteikumi; un d) stiprināt
uzraudzības mehānismus, lai nodrošinātu fiskālo
mērķu ievērošanu. Savos ieteikumos Padome noteica efektīvas
rīcības termiņu (2010. gada 2. jūnijs), kas
veicama saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta
4. punkta noteikumiem.
(5)       Komisijas dienestu
2009. gada rudens prognozē, kas bija pamatā Padomes
2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar LESD
126. panta 7. punktu, Beļģijas ekonomikai tika
prognozēts pieaugums par 0,6 % 2010. gadā un par 1,5 %
2011. gadā. 2012. gads minētajā prognozē nebija
ietverts, bet, ņemot vērā hipotēzi par negatīvas
ražošanas apjomu starpības pakāpenisku mazināšanos līdz
2015. gadam, 2012. gadā tika paredzēta lielāka
izaugsme nekā 2011. gadā. IKP pieaugums 2010. gadā
bija ievērojami lielāks, nekā bija paredzēts Komisijas
dienestu 2009. gada rudens prognozē, 2011. gadā tas nedaudz
pārsniedza prognozētos 1,5 %, taču 2012. gadā
Beļģijas ekonomika saruka par 0,2 %.
(6)       Komisija 2010. gada
15. jūnijā secināja, ka, pamatojoties uz Komisijas dienestu
2010. gada pavasara prognozi, Beļģija ir efektīvi
rīkojusies atbilstoši Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam,
lai tās valdības budžeta deficītu samazinātu zem atsauces
vērtības 3 % no IKP, un uzskatīja, ka līdz ar to
tolaik nav nepieciešami papildu pasākumi pārmērīga budžeta
deficīta novēršanas procedūrā.
(7)       Pamatojoties uz Komisijas
dienestu 2011. gada rudens prognozi, varēja nepārprotami
pieņemt, ka 2009. gada EDP ieteikuma ievērošana ir
apdraudēta, ņemot vērā joprojām ievērojami
lielāku budžeta deficītu salīdzinājumā ar
robežvērtību (3 % no IKP) īsi pirms termiņa un to, ka
nebija 2012. gada budžeta, kā arī to, ka līdz tam
īstenoto fiskālo pasākumu apjoms bija mazāks, nekā
ieteikts. Tāpēc Komisija pauda bažas un aicināja
Beļģiju savlaicīgi veikt nepieciešamos pasākumus, lai
izvairītos no EDP pastiprināšanas. Jaunizveidotā
Beļģijas valdība 2011. gada decembrī vienojās par
budžeta projektu. Komisija 2012. gada 11. janvārī
secināja, ka, pamatojoties uz tā laika makroekonomikas
attīstības scenāriju (izaugsmes prognoze 0,9 %
saskaņā ar Komisijas dienestu 2011. gada rudens prognozi),
budžeta konsolidācijas pasākumiem un papildu ietaupījumiem,
budžeta deficīts 2012. gadā būs 2,9 % no IKP.
Tādējādi Komisija uzskatīja, ka Beļģijai tolaik
nav vajadzīgi turpmāki pasākumi pārmērīga budžeta
deficīta novēršanas procedūrā.
(8)       Atkārtoti
novērtējot Beļģijas rīcību, kas veikta, lai
novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz
2012. gadam, reaģējot uz Padomes ieteikumu saskaņā ar
Līguma 126. panta 7. punktu, var izdarīt šādus
secinājumus.
–
Saskaņā ar EDP paziņojumu par
2012. gada vispārējās valdības budžeta deficītu
un pēc tā validēšanas, ko veic Komisija (Eurostat),
2012. gada deficīts bija 3,9 % no IKP. Daļēji tas
izskaidrojams ar steidzamo nepieciešamību 2012. gada beigās
rekapitalizēt banku grupu Dexia; tas negatīvi ietekmēja
jeb palielināja valdības budžeta deficītu par 0,8 % no IKP.
Tomēr, arī neveicot šo darbību, termiņš netiktu
ievērots, jo deficīts bija 3,2 % no IKP, neņemot
vērā minētās darbības vienreizējo negatīvo
ietekmi. Turklāt 2012. gada budžetā bija iekļautas
ievērojamas deficītu samazinošas vienreizējas darbības, kas
tika lēstas aptuveni 0,4 % apmērā no IKP.
–
Primārā bilance uzlabojās, proti, no
deficīta 1,9 % apmērā no IKP 2009. gadā līdz
0,4 % no IKP 2010. gadā, savukārt 2011. gadā
tā saglabājās stabilā līmenī. Primārais
deficīts 2012. gadā pasliktinājās līdz
0,5 %, jo to ietekmēja Dexia rekapitalizācija; ja
tās nebūtu, primārā bilance būtu ar pārpalikumu
0,3 % no IKP.
–
Gada vidējie fiskālie pasākumi kopš
2010. gada tiek lēsti 0,3 % apmērā no IKP, kas ir
ievērojami mazāk par Padomes ieteikto ¾ % no IKP. Arī
pēc korekcijas, ņemot vērā pārskatītās
iespējamās izlaides pieauguma ietekmi un ieņēmumu
attīstību, koriģētais vidējais fiskālo
pasākumu apjoms ir mazāks par pusi no ieteiktā. Augšupejošā
aprēķinā pastāvīgu diskrecionāro pasākumu
kumulatīvā neto ietekme 2010.–2012. gadā tiek lēsta
aptuveni 2 % apmērā no IKP. Šajā aprēķinā
iekļauti gan deficīta samazināšanas pasākumi, gan izdevumu
pieaugums, kas zināmā mērā skaidrojams jau ar iepriekš
pieņemtiem lēmumiem (piemēram, sociālo pabalstu
pielāgojumi, lai nodrošinātu labklājību, strauji
augošās algu subsīdijas uzņēmumiem), kas daļēji
neitralizēja konsolidācijas centienus. Turklāt šo
diskrecionāro pasākumu ietekme (2 % no IKP) ir bijusi
nepietiekama, lai kompensētu valsts izdevumu patstāvīgo
pieauguma tendenci iedzīvotāju novecošanās dēļ un
vienlaikus panāktu ieteikto strukturālās bilances uzlabojumu
konsolidācijas periodā.
–
Beļģija 2010. gadā lielā
mērā īstenoja deficīta samazināšanas pasākumus,
kā plānots, tāpēc tika panākts strukturāls
uzlabojums ½ % apmērā no IKP, no kura ¼ procentpunkta
apmērā – pateicoties ievērojamam procentu izdevumu kritumam.
Tā kā makroekonomiskā attīstība noritēja
labvēlīgāk, nekā prognozēts, nominālais
deficīts samazinājās no 5,6 % no IKP 2009. gadā
(tajā bija iekļauti negatīvi vienreizēji faktori
0,6 procentpunktu apmērā) līdz 3,8 % no IKP, proti,
tas bija ievērojami mazāks nekā mērķis (4,8 % no
IKP), ko Beļģijas iestādes plānoja 2010. gada
janvāra stabilitātes programmā. 2010. gadā IKP
palielinājās par 2,4 % salīdzinājumā ar
gaidītajiem 0,6 %, kas tika prognozēti laikā, kad
sagatavoja EDP ieteikumu.
–
Neraugoties uz salīdzinoši
labvēlīgajiem makroekonomiskajiem nosacījumiem 2011. gada
pirmajā pusē (IKP gada izaugsme 1,8 %), nominālā
bilance minētajā gadā samazinājās tikai nedaudz
(līdz 3,7 % no IKP), salīdzinot ar 2011. gada stabilitātes
programmā noteikto mērķi 3,6 % no IKP.
Strukturālā bilance 2011. gadā pasliktinājās par
0,1 %. Tādējādi Beļģija deficīta
samazināšanai neizmantoja priekšrocības, ko sniedz salīdzinoši
labvēlīgi ekonomiskie apstākļi; daļēji tas notika
tāpēc, ka pēc 2010. gada jūnija
vēlēšanām līdz 2011. gada decembrim valsts
federālajā līmenī bija nonākusi politiskā
strupceļā.
–
Jaunizveidotā Beļģijas valdība
2011. gada decembrī iekļāva 2012. gada budžetā
vairākus konsolidācijas pasākumus, kuri saskaņā ar
budžetu un 2012. gada stabilitātes programmu veidoja aptuveni
3 % no IKP. 2012. gada martā un 2012. gada oktobrī
tika veikti papildu pasākumi, lai kompensētu ekonomiskās
lejupslīdes negatīvo ietekmi uz budžetu. 2012. gada beigās
Beļģijas un Francijas valdībām vajadzēja palielināt
banku grupas Dexia kapitālu, lai koriģētu negatīvo
neto aktīvu pozīciju un ļautu veikt pienācīgu grupas
noregulēšanu. Tam bija vienreizēja negatīva ietekme uz
Beļģijas deficītu 0,8 % apmērā no IKP.
Turklāt, lai gan tika īstenots pastiprinātas uzraudzības
mehānisms, ekonomikas lejupslīde ietekmēja valdības
ieņēmumus vairāk, nekā prognozēts, tāpēc
federālajā līmenī deficīts sasniedza 2,7 % no IKP
(neņemot vērā Dexia darbības ietekmi)
salīdzinājumā ar mērķi (2,4 %). Turklāt
2013. gada aprīļa EDP paziņojums liecināja, ka
pašvaldību līmenī nav izpildīts budžeta deficīta
mērķis (−0,3 % no IKP, nevis −0,2 %), un to
tikai daļēji kompensēja labāks rezultāts reģionos
un komūnās, nekā gaidīts (−0,1 % no IKP, nevis
−0,2 %). Tiek lēsts, ka strukturālā budžeta bilance
2012. gadā ir uzlabojusies ½ procentpunkta apmērā no
IKP. Ievērojamos valsts pasākumus daļēji neitralizēja
pieaugošie procentu izdevumi, ar iepriekšējo periodu inflāciju
saistītās algu un sociālo pabalstu automātiskās
indeksācijas negatīvā ietekme, kā arī liels pensiju
izdevumu pieaugums.
–
Valsts parāds palielinājās no 84,0 %
no IKP 2007. gadā līdz 99,6 % no IKP 2012. gadā.
Deficīta un IKP dinamika kāpumā veido aptuveni
6,5 procentpunktus, savukārt eksogēnie faktori –
apmēram 9 procentpunktus galvenokārt saistībā ar
glābšanas darbībām finanšu nozarē, veicot kapitāla
ieguldījumus.
(9)       Beļģija veica dažus
pasākumus, lai stiprinātu uzraudzības mehānismus un
nodrošinātu fiskālo mērķu ievērošanu, piemēram,
uzraudzības komitejas izveide 2010. gadā un budžeta izpildes
pastiprināta uzraudzība 2012. gadā. Tomēr nav
gūti ievērojami panākumi, lai pielāgotu fiskālo
sistēmu ar nolūku nodrošināt, ka budžeta mērķi ir
saistoši federālā līmenī un apakšlīmenī un
palielinātu sloga un pārskatatbildības sadales pārredzamību
starp valdības līmeņiem.
(10)     Tāpēc var
secināt, ka Beļģijas pasākumi, reaģējot uz
Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar
Līguma 126. panta 7. punktu, ir bijuši nepietiekami.
Beļģija līdz 2012. gadam nav novērsusi
pārmērīgo budžeta deficītu. Fiskālo pasākumu
apjoms ir būtiski mazāks par to, ko bija ieteikusi Padome, un
2011. gadā šie pasākumi pat vispār nav bijuši,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Beļģija nav efektīvi
rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra
ieteikumu atbilstīgi Līguma 126. panta 7. punktam.
2. pants
Šis lēmums
ir adresēts Beļģijai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.
[2]               OV L 125, 21.5.2010., 34 lpp. Visi ar
Beļģijas pārmērīga budžeta deficīta
novēršanas procedūru saistītie dokumenti atrodami šādā
tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/belgium_en.htm.


title: EBTA Uzraudzības iestādes Ieteikums Nr. 54/04/KOL (2004. gada 30. marts) par koordinētu programmu pārtikas produktu oficiālai kontrolei 2004. gadam

text:
               6.10.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 260/12

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES IETEIKUMS

   Nr. 54/04/KOL
   (2004. gada 30. marts)
   par koordinētu programmu pārtikas produktu oficiālai kontrolei 2004. gadam
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un jo īpaši tā 109. pantu un 1. protokolu,
   ņemot vērā Līgumu starp EBTA valstīm par uzraudzības iestādes un Eiropas Kopienu Tiesas izveidošanu un jo īpaši tā 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 1. protokolu,
   ņemot vērā likumu uz kuru atsaucās Eiropas Ekonomiskās zonas Līguma II. pielikuma XII. nodaļas 50. punktā (Padomes 1989. gada 14. jūnija Direktīva 89/397/EEK par pārtikas produktu oficiālo kontroli)
       (1), kas pielāgots Eiropas Ekonomikas zonas Līgumam ar 1. protokolu, jo īpaši tā 14. panta 3. daļu,
   konsultējoties ar EBTA Pārtikas komiteju, kas palīdz EBTA Uzraudzības iestādei,
   tā kā:

               (1)

               Lai nodrošinātu pareizu Eiropas Ekonomikas zonas darbību, ir jārīko koordinētas pārtikas pārbaudes programmas Eiropas Ekonomikas zonā ar mērķi uzlabot oficiālo kontroļu saskaņotu īstenošanu Eiropas Ekonomikas zonas valstīs.

               (2)

               Šādām programmām jāuzsver atbilstība tiesību aktiem par pārtiku, kas ir spēkā saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas ir jo īpaši izstrādāts, lai aizsargātu sabiedrības veselību un patērētāju intereses un nodrošinātu godīgu tirdzniecības praksi.

               (3)

               3. pants likumā uz kuru ir atsauce Eiropas Ekonomiskās zonas Līguma II. pielikuma XII. nodaļas 54.n punktā (Padomes 1993. gada 29. oktobra Direktīva 93/99/EEK par papildu pasākumiem attiecībā uz pārtikas produktu oficiālo pārbaudi)
                   (2) nosaka, ka Direktīvas 89/397/EEK 7. pantā minētajām laboratorijām jāatbilst Eiropas standartu NE 45000 sērijām, kuras tagad aizstāj EN ISO 17025:2000.

               (4)

               Valsts programmu un koordinēto programmu vienlaicīga īstenošana var nodrošināt informāciju un pieredzi, uz kuru tālāk balstīt turpmāko rīcību un tiesību aktus.

               (5)

               Islandes un Lihtenšteinas piedalīšanās programmu A un B daļās šā ieteikuma apjomā būs jāizvērtē, ņemot vērā minēto valstu atbrīvojumu no Eiropas Ekonomikas zonas Līguma I pielikuma I nodaļas nosacījumiem,

         AR ŠO IESAKA EBTA VALSTĪM:
   1)   Veikt 2004. gadā pārbaudes un kontroles pasākumus, kas pēc attiecīgajiem norādījumiem ietvertu paraugu ņemšanu un to analīzi laboratorijās, lai tādējādi:

               —

               novērtētu bakterioloģisko drošumu sieriem, kas ražoti no termizēta piena,

               —

               novērtētu saldētas svaigas mājputnu gaļas bioloģisko drošumu attiecībā uz Campylobacter,

               —

               novērtētu garšvielu bakterioloģisko un toksikoloģisko drošumu.

         2)   Lai gan šajā ieteikumā nav noteiktas paraugu un/vai pārbaužu normas, nodrošināt, ka šīs normas ir pietiekamas, lai sniegtu pārskatu par apskatāmo produktu.
   3)   Sniegt pieprasīto informāciju, ievērojot pielikumos norādītos reģistrācijas veidlapu paraugus, lai uzlabotu iespējas salīdzināt rezultātus. Šī informācija jānosūta EBTA uzraudzības iestādei ne vēlāk kā līdz 2005. gada 1. maijam, un tai jāpievieno paskaidrojuma ziņojums, kurā jāiekļauj komentāri par rezultātiem un veiktajiem izpildes pasākumiem.
   4)   Pārtikas produkti, kuri jāanalizē atbilstoši minētajai programmai, jāiesniedz laboratorijām, kuras atbilst Direktīvas 93/99/EEK 3. pantam. Tomēr, ja EBTA dalībvalstīs nav šādu laboratoriju, kurās var veikt atsevišķas analīzes, kas ietvertas šajā ieteikumā, valstis var izraudzīt citas laboratorijas, kuras spēj veikt šīs analīzes.
   DARBĪBAS JOMA UN METODES
   A.   Bakterioloģiskā drošuma analīze sieriem, kas ražoti no termizēta piena
   1)   Programmas darbības joma
   Inficēti sieri, kas ražoti no neapstrādāta vai termizēta piena, ir izraisījuši cilvēku saindēšanās gadījumus ar pārtiku ar vairāku veidu bakterijām – Salmonella, Listeria monocytogenes, verotoksigēnie Escherichia coli un Staphylococcal enterotoxins.
   Eiropas Ekonomikas zonas valstīs pastāv senas siera, kas ražots no neapstrādāta piena, ražošanas un patēriņa tradīcijas. Lai šo tradīciju varētu turpināt, tajā pat laikā nodrošinot pārtikas drošumu, siera, kas ražots no neapstrādāta piena ražošanā, savākšanā un glabāšanā veikti ievērojami uzlabojumi. Īpašu uzmanību pārtikas tirgus dalībnieki pievērš higiēnas un kontrolei visa ražošanas procesa gaitā.
   Šīs programmas daļas mērķis ir veikt siera, kas ražots no neapstrādāta vai termizēta piena, mikrobioloģiskā drošuma pārbaudi, lai veicinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni un vāktu informāciju par patogēnu un indikācijas mikroorganismu klātbūtni šajos produktos. Minētā pārbaude attiecas uz viena gada programmu un to turpinās otrajā gadā ar plašāku programmu par siera bakterioloģisko drošumu. Šīs plašākās programmas mērķis ir noteikt infekcijas bāzes līniju citās siera kategorijās, lai būtu iespējams izdarīt nozīmīgus secinājumus par specifisku risku sieriem, kas gatavoti no neapstrādāta vai termizēta piena. Šīs programmas daļas pārbaužu rezultāti par sieriem, kas ražoti no neapstrādāta vai termizēta piena, tiks analizēti un iesniegti, ņemot vērā kopējā pārskata rezultātus šajā sektorā, un tie būs pieejami pēc otrā gada.
   2)   Paraugu ņemšana un analīzes metode
   Izpētei jāattiecas uz svaigiem, mīkstiem un pusmīkstiem sieriem, kas ražoti no neapstrādāta vai termizēta piena. EBTA valstu kompetentajām iestādēm jāņem reprezentatīvi šo produktu paraugi gan ražošanas, gan mazumtirdzniecības līmenī, ieskaitot importētos produktus, lai tādējādi pārbaudītu Salmonella, Listeria monocytogenes un termofīliskā Campylobacter klātbūtni un Staphylococcus aureus un Escherichia coli daudzumu. Ja tiek konstatēta Listeria monocytogenes, jānosaka šo baktēriju daudzums. Ja paraugus ņem mazumtirdzniecības līmenī, analīžu skaitu var samazināt, veicot tikai Salmonella un termofīlā Campylobacter kātbūtnes un Listeria monocytogenes daudzuma noteikšanas analīzes. Ievērojot higiēnas prasības, jānoņem ne mazāk kā simts grami no katra parauga vai no viena siera, ja tas sver mazāk kā simts gramus, jāievieto refrižeratorkonteineros un nekavējoties jānosūta uz laboratoriju analīžu veikšanai.
   Laboratorijām jāļauj pašām izvēlēties izmantojamo metodi, kuru lietot, ar nosacījumu, ka tās efektivitātes līmenis atbilst sasniedzamajam mērķim. Tomēr Salmonella atklāšanai tiek ieteikta standarta ISO 6785 vai EN/ISO 6579 jaunākā versija, Listeria monocytogenes atklāšanai tiek ieteiktas standartu EN/ISO 11290-1 un 2 jaunākās versijas, termofīliskā Campylobacter atklāšanai ISO 10272:1995 jaunākā versija, Staphylococcus aureus daudzuma noteikšanai tiek ieteikta EN/ISO 6888-1 vai 2 pēdējā versija un Escherichia coli daudzuma noteikšanai tiek ieteikta standarta ISO 11866-2,3 vai ISO 16649-1,2 pēdējā versija. Iespējams lietot arī citas līdzvērtīgas metodes, ko atzinušas kompetentas iestādes.
   Vispārējais paraugu ņemšanas apjoms jāatstāj EBTA dalībvalstu kompetento iestāžu vērtējumam.
   Šie kontroles rezultāti jāpieraksta datu reģistrācijas veidlapā atbilstoši I pielikumā sniegtajam paraugam.
   B.   Svaigas saldētas mājputnu gaļas bioloģiskais drošums attiecībā uz termofīlisko Campylobacter

   1)   Programmas darbības joma
   Termofīliskais Campylobacter ir galvenais ar pārtiku saistītais bakteroloģiskais slimību ierosinātājs cilvēkiem. Pēdējos gados pieaug cilvēku inficēšanās gadījumi, un epidemioloģiskie pētījumi liecina, ka mājputnu gaļa ir svarīgs infekcijas avots un ievērojams lietošanai paredzētais mājputnu gaļas īpatsvars ir inficēts ar šo baktēriju.
   Pašlaik nav pietiekamas zinātniskas informācijas, lai noteiktu kritērijus spēkā esošajos tiesību aktos saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu par Campylobacter, un turpmāki pētījumi tiek izstrādāti, lai saprastu šā patogēna epidemioloģiju, kā arī citu dzīvnieku izcelsmes produktu un citas pārtikas nozīmi kopumā.
   Šīs programmas daļas mērķis ir veikt svaigas mājputnu gaļas mikrobioloģiskā drošuma pārbaudi attiecībā uz Campylobacter, lai veicinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni un vāktu informāciju par baktēriju klātbūtni šajos produktos.
   2)   Paraugu ņemšana un analīzes metode
   Pārbaudēm jāattiecas uz svaigu saldētu mājputnu gaļu, jo īpaši uz vistas un tītara gaļu. EBTA valstu kompetentajām iestādēm jāņem reprezentatīvi šo produktu paraugi gan lopkautuvēs, gan mazumtirdzniecības līmenī, ieskaitot importētos produktus, lai tādējādi pārbaudītu termofīliskā Campylobacter klātbūtni. Paraugus, 10 gramus, kas ņemti no kakla daļas ādas, pirms liemeņi tiek atdzesēti vai, ja paraugi tiek ņemti no mazumtirdzniecības, 25 gramus vai 25 kvadrātcentimetrus no krūtiņas, ievērojot higiēnu ievieto refrižeratorkonteinerā un nekavējoties nosūta uz laboratoriju analīžu veikšanai. Pie tam, lai labāk varētu salīdzināt rezultātus, ieteicams ņemt paraugus laika posmā no maija līdz oktobrim.
   Laboratorijām jāļauj pašām izvēlēties izmantojamo metodi, kuru lietot, ar nosacījumu, ka tās efektivitātes līmenis atbilst sasniedzamajam mērķim. Tomēr termofīliskā Campylobacter atklāšanai tiek ieteikta standarta ISO 10272:1995 jaunākā versija. Iespējams lietot arī citas līdzvērtīgas metodes, ko atzinušas kompetentas iestādes.
   Vispārējais paraugu ņemšanas apjoms jāatstāj EBTA dalībvalstu kompetento iestāžu vērtējumam.
   Šie kontroles rezultāti jāpieraksta datu reģistrācijas veidlapā atbilstoši II pielikumā sniegtajam paraugam.
   C.   Garšvielu bakterioloģiskais un toksikoloģiskais drošums
   1)   Programmas darbības joma
   Garšvielas, lapu garšaugus un dārzeņu garšas piedevas (garšvielas) vērtē pēc to raksturīgās garšas, krāsas un smaržas. Tomēr garšvielās var būt augstas koncentrācijas mikroorganismi, ieskaitot patogēnas baktērijas, pelējumus un raugus. Ja tās pienācīgi neapstrādā, tās var strauji sabojāt pārtiku, kuru tām būtu jāuzlabo. Tiek ziņots, ka garšvielas ir galvenais saindēšanās avots, ja tās pievieno pārtikai, kad ir iespējama turpmāka patogēnu augšana. Šāda varbūtība ir lielāka, ja garšvielas izmanto pārtikai, kuru nevar pienācīgi termiski apstrādāt. Inficēšanās ar noteikta veida pelējuma celmiem var veidot toksīnus, piemēram, aflatoksīnus, kas var radīt nopietnu risku patērētāja veselībai, ja pārsniedz līmeņus, kas minēti likumā, uz kuru ir atsauce Eiropas Ekonomikas zonas līguma II pielikuma XII nodaļas 54.zn punktā (Komisijas 2001. gada 8. marta Regula (EK) Nr. 466/2001, ar ko nosaka atsevišķu piesārņotāju maksimālos pieļaujamos līmeņus pārtikas produktos)
       (3).
   Šīs programmas daļas mērķi ir novērtēt garšvielu bakterioloģisko un toksikoloģisko drošumu, vākt informāciju par patogēno mikroorganismu izplatību un apliecināt, ka tirgū esošajās garšvielās aflotoksīni nepārsniedz normas, kas noteiktas tiesību aktos saskaņā ar EEZ līgumu, lai nodrošinātu augstu patērētāju aizsardzības līmeni.
   2)   Paraugu ņemšana un analīzes metode
   EBTA valstu kompetentajām iestādēm jāņem reprezentatīvi garšvielu paraugi gan importa, gan ražošanas līmenī/iepakošanas uzņēmumos, gan vairumtirdzniecības līmenī uzņēmumos, kas izmanto garšvielas, sagatavojot pārtiku, gan mazumtirdzniecības līmenī, lai tādējādi pārbaudītu:

               a)

                  Enterobacteriaceae skaitu, Salmonella klātbūtni, Bacillus cereus un Clostridium perfringens uzskaitījumu.

                  Enterobacteriaceae skaitu izmanto kā iespējamās apstarošanas vai citas līdzīgas garšvielu apstrādes indikatoru. Ievērojot higiēnas prasības, jānoņem paraugi ne mazāk kā simts grami vai viens iepakojums, ja tas mazāks par 100 gramiem, un nekavējoties jānosūta uz laboratoriju analīžu veikšanai. Laboratorijām var pašas izvēlēties metodi, kuru lietot, ar nosacījumu, ka tās efektivitātes līmenis atbilst sasniedzamajam mērķim. Tomēr Salmonella atklāšanai tiek ieteikta standarta ISO 6579:2002 jaunākā versija, Enterobacteriaceae uzskaitījumam tiek ieteiktas standarta EN/ISO 5552:1997 pēdējā versija, Bacillus cereus uzskaitījumam tiek ieteiktas standarta ISO 7932:1993 jaunākā versija un Clostridium perfringens uzskaitījumam tiek ieteikta standarta ISO 7937:1997 jaunākā versija. Iespējams lietot arī citas līdzvērtīgas metodes, ko atzinušas kompetentas iestādes.
               Vispārējais paraugu ņemšanas apjoms jāatstāj EBTA dalībvalstu kompetento iestāžu vērtējumam.
               Šie kontroles rezultāti jāpieraksta datu reģistrācijas veidlapā atbilstoši III pielikuma 1. un 2. daļā sniegtajam paraugam;

               b)

               aflatoksīnu līmeņi garšvielās, kas nedrīkst pārsniegt maksimāli pieļaujamos līmeņus, kuri noteikti spēkā esošajos tiesību aktos saskaņā ar EEZ līgumu.
               Paraugu ņemšana un analīze jāveic saskaņā ar likumu, uz kuru ir atsauce Eiropas Ekonomikas zonas līguma II pielikuma XII nodaļas 54.s punktā (Komisijas 1998. gada 16. jūlija Direktīva 98/53/EK par paraugu ņemšanas un analīžu metodēm dažu piesārņotāju satura oficiālai kontrolei pārtikas produktos)
                   (4). Saskaņā ar minēto direktīvu pārbaudāmā parauga svaram jābūt no viena līdz desmit kilogramiem atkarībā no partijas lieluma.
               Vispārējais paraugu ņemšanas apjoms jāatstāj EBTA dalībvalstu kompetento iestāžu vērtējumam.
               Šie kontroles rezultāti jāpieraksta datu reģistrācijas veidlapā atbilstoši šā ieteikuma IV pielikumā sniegtajam paraugam.

      Šis ieteikums ir adresēts Islandei, Lihtenšteinai un Norvēģijai.
      Briselē, 2004. gada 30. martā

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

            Kolēģijas loceklis

         Bernd HAMMERMANN

      (1)  OV L 186, 30.6.1989., 23. lpp.

      (2)  OV L 290, 24.11.1993., 14. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

      (3)  OV L 77, 16.3.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 857/2005 (OV L 143, 7.6.2005., 9. lpp.).

      (4)  OV L 201, 17.7.1998., 93. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/43/EK (OV L 113, 20.4.2004., 14. lpp.).

      I PIELIKUMS
      BAKTERIOLOĢISKĀ DROŠUMA ANALĪZE SIERIEM, KAS RAŽOTI NO SVAIGA VAI TERMIZĒTA PIENA
      EBTA valsts: _

                  Bakterioloģiskās grupas/kritērijs (1)

                  Parauga ņemšanas posms

                  Produkta identifikācija

                  Paraugu skaits

                  Analīzes rezultāti (2)

                  Veiktie pasākumi
                  (skaits un veids) (3)

                  A

                  P

                  N

                     Salmonella spp.

                  n = 5 c = 0
                  Neuzrāda 25 g

                  Ražošana

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

                  Mazumtirdzniecība

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

                  Termofīliskais Campylobacter

                  n = 5 c = 0
                  Neuzrāda 25 g

                  Ražošana

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

                  Mazumtirdzniecība

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

                     Staphylococcus aureus

                  n = 5 c = 2
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Ražošana

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

                  Mazumtirdzniecība

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

                     Escherichia coli

                  n = 5 c = 2
                  m = 10 000 cfu/g
                  M = 100 000 cfu/g

                  Ražošana

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

                  Mazumtirdzniecība

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

                  N

                  U

                  ≤ 100 cfu/g

                  > 100 cfu/g

                     Listeria monocytogenes

                  n = 5 c = 0
                  Neuzrāda 25 g

                  Ražošana

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

                  Mazumtirdzniecība

                  nenogatavināts mīksts (svaigs) siers

                  nogatavināts svaigs siers

                  pusciets siers

         (1)  Ņemot paraugus mazumtirdzniecībā, paraugu skaits var tikt samazināts. Ja paraugu skaits samazināts, tas jānorāda ziņojumā.

         (2)  A = Apmierinoši, P = Pieļaujami, N = Neapmierinoši; N = Neuzrāda, U = Uzrāda. Attiecībā uz Staphylococcus aureus un Escherichia coli rezultāts ir apmierinošs, ja visas novērotās vērtības ir < m, pieļaujams, ja c vērtību maksimums atrodas starp m un M, un neapmierinošs, ja viena vai vairākas vērtības ir > M vai vairāk kā c vērtības atrodas starp m un M.

         (3)  Ziņojot par veiktajiem pasākumiem, ieteicams lietot šādas kategorijas: mutisks brīdinājums, rakstisks brīdinājums, pieprasīta paaugstināta iestādes kontrole, pieprasīta produkta izņemšana, administratīvs sods, tiesas process, citi.

      II PIELIKUMS
      SVAIGAS MĀJPUTNU GAĻAS MIKROBIOLOĢISKAIS DROŠUMS (ATTIECĪBĀ UZ TERMOFĪLISKO CAMPYLOBACTER)
      EBTA valsts: _

                  Baktēriju patogēni/kritēriji (1)

                  Parauga ņemšanas posms

                  Produkta identifikācija

                  Paraugu skaits

                  Analīzes rezultāti

                  Veiktie pasākumi
                  (skaits un veids) (2)

                  Neuzrāda

                  Uzrāda

                  Termofīliskais Campylobacter

                  n=5 c=0
                  neuzrāda 25 g paraugā

                  Ražošana

                  Vista/cālis

                  Tītars

                  Mazumtirdzniecība

                  Vista/cālis

                  Tītars

         (1)  Ņemot paraugus mazumtirdzniecībā, paraugu skaits var tikt samazināts. Ja paraugu skaits samazināts, tas jānorāda ziņojumā.

         (2)  Ziņojot par veiktajiem pasākumiem, ieteicams lietot šādas kategorijas: mutisks brīdinājums, rakstisks brīdinājums, pieprasīta paaugstināta iestādes kontrole, pieprasīta produkta izņemšana, administratīvs sods, tiesas process, citi.

      III PIELIKUMS
      1. IEDAĻA
      GARŠVIELU BAKTERIOLOĢISKAIS DROŠUMS
      EBTA valsts: _

                  Baktēriju patogēni/kritēriji (1)

                  Parauga ņemšanas posms

                  Produkta identifikācija

                  Paraugu skaits

                  Analīzes rezultāti (2)

                  Veiktie pasākumi
                  (skaits un veids) (3)

                  A

                  P

                  N

                     Salmonella spp.
                  n = 5 c = 0
                  nekonstatē 25 g paraugā

                  Imports vai ražošana/ iepakošana vai vairumtirdzniecība

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Uzņēmums (kas izmanto daudz garšvielu pārtikas gatavošanai)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Mazumtirdzniecība

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                     Bacillus cereus

                  n = 5 c = 1
                  m = 1 000 cfu/g
                  M = 10 000 cfu/g

                  Imports vai ražošana/ iepakojums vai vairumtirdzniecība

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Uzņēmums (kas izmanto daudz garšvielu pārtikas gatavošanai)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Mazumtirdzniecība

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Pārtikā lietojamas garšvielas un garšaugi

            2. IEDAĻA
      GARŠVIELU BAKTERIOLOĢISKAIS DROŠUMS
      EBTA valsts: _

                  Baktēriju grupas/kritēriji (4)

                  Parauga ņemšanas posms

                  Produkta identifikācija

                  Paraugu skaits

                  Analīzes rezultāti (5)

                  Veiktie pasākumi
                  (skaits un veids) (6)

                  A

                  P

                  N

                     Clostridium perfringens

                  n = 5 c = 1
                  m = 100 cfu/g
                  M = 1 000 cfu/g

                  Imports vai ražošana/ iepakošana vai vairumtirdzniecība

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Uzņēmums (kas pārtikas ražošanā izmanto lielu garšvielu apjomu)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Mazumtirdzniecība

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                     Enterobacteriaceae

                  n = 5 c = 1
                  m = 10 cfu/g
                  M = 100 cfu/g

                  Imports vai ražošana/ iepakošana vai vairumtirdzniecība

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Uzņēmums (kas pārtikas ražošanā izmanto lielu garšvielu apjomu)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Mazumtirdzniecība

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

         (1)  Ņemot paraugus mazumtirdzniecībā, paraugu skaits var tikt samazināts. Ja paraugu skaits samazināts, tas jānorāda ziņojumā.

         (2)  A = Apmierinoši, P = Pieļaujami, N = Neapmierinoši. Attiecībā uz Bacillus cereus un Clostridium perfringens rezultāts ir apmierinošs, ja visas novērotās vērtības ir < m, pieļaujams, ja c vērtību maksimums atrodas starp m un M, un neapmierinošs, ja viena vai vairākas vērtības ir > M vai vairāk kā c vērtības atrodas starp m un M.

         (3)  Ziņojot par veiktajiem pasākumiem, ieteicams lietot šādas kategorijas: mutisks brīdinājums, rakstisks brīdinājums, pieprasīta paaugstināta iestādes kontrole, pieprasīta produkta izņemšana, administratīvs sods, tiesas process, citi.

         (4)  Ņemot paraugus mazumtirdzniecībā, paraugu skaits var tikt samazināts. Ja veikta samazināta paraugu ņemšana, tas jānorāda ziņojumā.

         (5)  A = Apmierinoši, P = Pieļaujami, N = Neapmierinoši. Attiecībā uz Bacillus cereus un Clostridium perfringens rezultāts ir apmierinošs, ja visas novērotās vērtības ir < m, pieļaujams, ja c vērtību maksimums atrodas starp m un M, un neapmierinošs, ja viena vai vairākas vērtības ir > M vai vairāk kā c vērtības atrodas starp m un M.

         (6)  Ziņojot par veiktajiem pasākumiem, ieteicams lietot šādas kategorijas: mutisks brīdinājums, rakstisks brīdinājums, pieprasīta paaugstināta iestādes kontrole, pieprasīta produkta izņemšana, administratīvs sods, tiesas process, citi.

      IV PIELIKUMS
      GARŠVIELU TOKSIKOLOĢISKAIS DROŠUMS
      EBTA valsts: _

                  Parauga ņemšanas posms

                  Produkta identifikācija

                  Paraugu skaits

                  Analīzes rezultāti

                  Veiktie pasākumi
                  (skaits un veids) (1)

                  Aflatoksīns B1
                  (μg/kg)

                  Aflatoksīns kopā
                  (μg/kg)

                  < 2

                  2–5

                  > 5

                  < 4

                  4–10

                  > 10

                  Imports vai uzņēmums, kas iepako, vai vairumtirgotājs

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Uzņēmums
                  (kas izmanto daudz garšvielu pārtikas gatavošanai)

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

                  Mazumtirdzniecība

                     Capsicum spp.

                     Piper spp.

                  Muskatrieksts/ingvers/garā kurkuma

                  Citas garšvielas un garšaugi

         (1)  Ziņojot par veiktajiem pasākumiem, ieteicams lietot šādas kategorijas: mutisks brīdinājums, rakstisks brīdinājums, pieprasīta paaugstināta iestādes kontrole, pieprasīta produkta izņemšana, administratīvs sods, tiesas process, citi.


				|

		52014DC0426

			Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Slovākijas 2014. gada valsts reformu programmu_x000b__x000b_un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2014. gada stabilitātes programmu /* COM/2014/0426 final - 2014/ () */

Ieteikums
PADOMES IETEIKUMS
par Slovākijas 2014. gada valsts
reformu programmu
un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Slovākijas 2014. gada
stabilitātes programmu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta
2. punktu un 148. panta 4. punktu,
ņemot vērā Padomes
1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta
stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un
koordinācijas stiprināšanu[1]
un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu[2],
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
rezolūcijas[3],
ņemot vērā Eiropadomes
secinājumus,
ņemot vērā
Nodarbinātības komitejas atzinumu,
ņemot vērā Ekonomikas un
finanšu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Sociālās
aizsardzības komitejas atzinumu,
ņemot vērā Ekonomikas politikas
komitejas atzinumu,
tā kā:
(1)
Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita
Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības
stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka
ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot
uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai
palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un
konkurētspēju.
(2)
Padome 2010. gada 13. jūlijā,
pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par
dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas
politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada
21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu
nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā
veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika
aicinātas ņemt vērā šīs integrētās
pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības
politikā.
(3)
Valstu vai to valdību vadītāji
2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par
Izaugsmes un nodarbinātības paktu, kas ir saskaņots pamats
rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot visas iespējamās
sviras, instrumentus un politikas jomas. Viņi pieņēma
lēmumu par dalībvalstu līmenī veicamo rīcību, jo
īpaši paužot pilnīgu apņemšanos sasniegt stratēģijas
“Eiropa 2020” mērķus un īstenot konkrētai valstij
adresētos ieteikumus.
(4)
Padome 2013. gada 9. jūlijā
pieņēma ieteikumu par Slovākijas 2013. gada valsts reformu
programmu un sniedza savu atzinumu par Slovākijas atjaunināto
stabilitātes programmu 2012.-2016. gadam. Komisija
2013. gada 15. novembrī saskaņā
ar Regulu (ES) Nr. 473/2013[4]
sniedza atzinumu par Slovākijas budžeta plāna
projektu 2014. gadam[5].
(5)
Komisija 2013. gada 13. novembrī
pieņēma gada izaugsmes pētījumu[6], iezīmējot
2014. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada
sākumu. Komisija tajā pašā dienā, pamatojoties uz Regulu
(ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas
mehānisma ziņojumu[7],
kurā tā neidentificēja Slovākiju kā vienu no
dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts
padziļināts pārskats.
(6)
Eiropadome 2013. gada 20. decembrī
apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti,
fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai.
Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi
vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu
nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju,
risināt bezdarba problēmu, novērst krīzes
sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.
(7)
Slovākija 2014. gada
23. aprīlī iesniedza savu 2014. gada valsts reformu
programmu un 2014. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika
izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo
saistību.
(8)
2014. gada stabilitātes programmā
izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir
nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta
novēršanas ilgtspēju un līdz 2017. gadam sasniegt
strukturālā deficīta vidējā termiņa
mērķi — 0,5 % no IKP. Šāds vidējā termiņa
mērķis ir stingrāks par Stabilitātes un izaugsmes pakta
prasīto. Slovākijas vispārējās valdības
deficīts 2013. gadā ir noturīgi samazināts zem
3 % no IKP. Plānotās izmaiņas
(pārrēķinātajā) strukturālajā bilancē
varētu liecināt, ka Slovākija ievērojami novirzās no
korekcijām vidēja termiņa mērķa sasniegšanai.
2015. gadā plānotais uzlabojums par 0,3 % no IKP atbilstu
Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Turpmākajos gados
stabilitātes programma nenodrošinātu atbilstošas korekcijas
vidēja termiņa mērķa sasniegšanai. Gan 2014., gan
2015. gadā izdevumu pieauguma temps atbilstu izdevumu
kritērijam. Stabilitātes programmā paredzēts, ka
lielākā daļa konsolidācijas pasākumu, lai sasniegtu
vidējā termiņa mērķi, tiktu veikti 2016. un
2017. gadā. Kopumā korekcijas vidēja termiņa
mērķa sasniegšanai ir saistītas ar risku attiecībā uz
atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām.
Stabilitātes programmā paredzēts, ka visā programmas darbības
laikā valdības parāds saglabāsies zemāks par atsauces
vērtību 60 % apmērā no IKP. Programmas budžeta
prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs, ko ir
apstiprinājusi neatkarīga struktūra (Makroekonomisko prognožu
komiteja), ir ticams. Jau aprēķinātie pasākumi nenodrošina,
ka iestāžu noteiktie fiskālie mērķi tiks īstenoti.
Turklāt ne visi ieņēmumu pasākumi ir pietiekoši skaidri
definēti un joprojām riskam pakļauta ir valsts pārvaldes
izmaksu taupīšanas reformu īstenošana, bet publiskā sektora algu
izdevumi, tāpat kā iepriekš, var neatbilst budžetā
ieplānotajām vērtībām. Savukārt stabilitātes
programmā norādītajos skaitļos pagaidām nav ņemti
vērā paredzamie ietaupījumi, ko nodrošinātu
iekšējā parāda ierobežojumu aktivizēšana. Saskaņā
ar Komisijas 2014. gada pavasara prognozi, kurā ir iekļauta
pēc parāda ierobežojumu piemērošanas iegūto izdevumu
ietaupījumu ietekme, novirze no korekcijām 2014. gadā
varētu būt mazāka par programmā paredzēto, bet
2015. gadā paredzamas pietiekamas strukturālās korekcijas,
izpildot izdevumu kritēriju gan 2014., gan 2015. gadā. Gan
stabilitātes, gan valsts reformu programmā pausta
apņemšanās kāpināt izaugsmi veicinošus izdevumus, taču
neizskatās, ka pamatā esošie plāni to pilnībā
sekmētu. 2014. gadā palielinās valsts budžeta izdevumi
izglītībai, taču turpmākajos gados tie samazinās.
Pamatojoties uz stabilitātes programmas izvērtējumu un Komisijas
prognozi, Padome saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97
uzskata, ka 2014. gadā ir risks novirzīties no korekcijām
vidēja termiņa mērķa sasniegšanai, bet 2015. gadā
paredzamas atbilstošas korekcijas.
(9)
Slovākija, reaģējot uz Līguma
par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību
prasībām, 2013. gada novembrī ieviesa līdzsvarota
budžeta normu. Tomēr budžeta struktūru vājina tas, ka nav
noteiktas izdevumu maksimālās robežas. Lai gan to ieviešana tika
paredzēta 2013. gada stabilitātes programmā, līdz šim
šīs saistības nav īstenotas. Slovākija joprojām ir
vidēja riska valsts attiecībā uz publisko finanšu
stabilitāti, un saskaņā ar prognozēm izdevumi
veselības aprūpei būs galvenais ar pieaugošajām novecošanas
izmaksām saistītais faktors, ieguldot 2 % no IKP, kas ir otrs
lielākais prognozētais veselības aprūpes izdevumu pieaugums
starp visām ES dalībvalstīm. Problēmas ir vērojamas
galvenokārt stacionārajā un primārajā veselības
aprūpē. Valdība 2013. gada decembrī pieņēma
Veselības aizsardzības stratēģisko ietvardokumentu
2014.-2030. gadam, lai uzlabotu izmaksu lietderību. Tagad
nepieciešami sīki izstrādāti stratēģijas
īstenošanas plāni.
(10)
Slovākija ir guvusi sekmes nodokļu
saistību izpildes uzlabošanā un strādā pie rīcības
plāna īstenošanas cīņai pret nodokļu krāpšanu, —
ir ieviesta aptuveni puse no pasākumiem. Tādējādi ir
iespaids, ka 2013. gadā ir uzlabojusies Slovākijas nodokļu
sistēmas efektivitāte, it īpaši PVN jomā, lai gan
joprojām ir nepieciešams konsolidēt pasākumus un stiprināt
nodokļu administrācijas spējas veikt analīzi un
revīziju un ir iekavējusies nodokļu, muitas nodevu un
sociālās apdrošināšanas iemaksu iekasēšanas
unificēšana. Lai turpinātu uz izaugsmi vērstu fiskālo
konsolidāciju, Slovākija varētu vairāk paļauties uz
nodokļiem, kas mazāk kaitē izaugsmei, piemēram,
regulāriem īpašuma un vides nodokļiem. Šajā sakarā nav
sekmējušās reformas regulāru īpašuma nodokļu jomā
un šo nodokļu piesaistīšana īpašumu tirgus vērtībai.
Ieņēmumi no šā nodokļa joprojām ir nelieli un nav
mainījušies kopš 2000. gada. Valdība 2013. gadā
īstenoja pasākumus, lai mazinātu lielās
atšķirības algotu darbinieku un pašnodarbinātu personu
nodokļu īpatsvarā, taču 2012. gadā
novērotās būtiskās atšķirības abu šo grupu
faktiskajās nodokļu likmēs joprojām ir spēkā.
(11)
Slovākijas darba tirgū joprojām ir
vērojamas daudzas problēmas. Lielākā daļa bezdarba
(tā līmenis saglabājas ap 14 %) ir ilgtermiņa
bezdarbs, kas norāda, ka bezdarba problēma Slovākijā ir
strukturāla. Slovākijai ir izdevies nedaudz samazināt
nodokļu īpatsvaru mazatalgotiem darba ņēmējiem, kuri atgriezušies
darba tirgū pēc ilgtermiņa bezdarba, taču ir nepieciešams
uzraudzīt un izvērtēt šo pasākumu efektivitāti.
Citās jomās gūti tikai nelieli panākumi, proti, valsts
nodarbinātības dienestu spējas uzlabošanā sniegt
individualizētus pakalpojumus un saiknes stiprināšanā starp
aktivizācijas pasākumiem un sociālo palīdzību.
Attiecībā uz jauniešu bezdarbu valsts nodarbinātības
dienestam ir ierobežotas agrīnas iejaukšanās spējas, kā
arī spējas pielāgot pakalpojumus darba meklētāju
profilam un sasniegt jauniešus, kuri nav reģistrējušies.
Tāpēc ir nepieciešama rīcība minētajās
jomās, ņemot vērā jaunatnes garantijas shēmas
mērķus. Nepieciešams veikt pasākumus, kas ir precīzāk
mērķorientēti uz darba meklētajiem
visnelabvēlīgākajā situācijā, tostarp romiem,
kuru nodarbinātības līmenis joprojām ir ļoti zems.
Māšu atgriešanos darba tirgū apgrūtina tas, ka trūkst
atbilstošu iespēju bērnu aprūpei.
(12)
Ierobežotā izglītības
atbilstība darba tirgus vajadzībām kavē kvalificēta
darbaspēka piedāvājumu. Skolēnu sekmes obligātajā
izglītībā ir zemākas par ES vidējo
rādītāju un ir ievērojami kritušās. Valsts izdevumi
izglītības jomā joprojām ir zemi, neskatoties uz neseno
skolotāju algu pieaugumu. Tiek stiprināta skolotāju
sākotnējā apmācība un praktiskās pieredzes
gūšana, taču šis darbs ir jāturpina. Neskatoties uz
valdības paveikto profesionālās izglītības un
apmācības reformu jomā un darbavietu subsidēšanā
jauniešiem, jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir viens no
visaugstākajiem ES un arvien ir apgrūtināta pāreja no
skolas uz nodarbinātību. Uz nodarbinātību
orientētu bakalaura programmu salīdzinoši nelielā
procentuālā daļa un nepietiekošā sadarbība ar darba
devējiem samazina terciārās izglītības atbilstību
darba tirgus vajadzībām. Arī
augstākās izglītības kvalitātes uzlabošana un
uzņēmumu sadarbība ar izglītības iestādēm
palīdzētu celt Slovākijas ekonomikas inovācijas
spējas. Pārdomātas specializācijas stratēģijas
plāni ir solis pareizā virzienā, taču tos ir efektīvi
jāīsteno. Ilgstoši nepietiekama kvalitatīvas agrīnās
pirmsskolas izglītības un aprūpes nodrošināšana
ietekmē izglītojamo, it īpaši romu, sekmes. Līdz šim
iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot romu skolēnu
izglītības rādītājus, ir pārāk lielā
mērā balstītas uz ES līdzfinansētiem projektiem.
(13)
Enerģētikas jomā Slovākija ir guvusi
sekmes sagatavošanās darbos, lai nodrošinātu vairāk
elektroenerģijas un gāzes tīklu starpsavienojumus ar
kaimiņvalstīm. Tomēr joprojām ir vajadzīgi
pasākumi, lai pilnveidotu Slovākijas enerģijas tirgus
darbību un it īpaši uzlabotu tarifu noteikšanas mehānisma
pārredzamību. Jaunajā plānošanas periodā ES
finansējuma saņemšanai ir ierosināts pasākumu kopums
energoefektivitātes palielināšanai.
(14)
Šobrīd īstenotā valsts
pārvaldes reforma uzlabos orientāciju uz klientu, tomēr
Slovākijas valsts pārvaldes darbs joprojām nav pietiekoši
kvalitatīvs un efektīvs. Pastāvīgā ar politikas ciklu
saistītā lielā kadru mainība apvienojumā ar vājo
personāla vadību un mazo spēju veikt analīzi vājina uz
faktiem balstītas politikas veidošanu. Slovākijai joprojām ir
slikti starptautiskie korupcijas rādītāji, un valstij ir tikai
nedaudz izdevies uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti un
pārredzamību. Uzņēmējdarbības vides
kvalitāte Slovākijā ir pasliktinājusies, un atbalsts
strauji augošiem uzņēmumiem ir palicis tajā pašā
līmenī. Slovākija nesen veica publiskā iepirkuma
tiesiskā regulējuma reformu nolūkā uzlabot
pārredzamību un efektivitāti, bet joprojām ir
problēmas ar šā regulējuma piemērošanu un 2013. gada
publiskā iepirkuma reformas ietekme aizvien ir ierobežota.
(15)
Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir
vispusīgi izanalizējusi Slovākijas ekonomikas politiku. Tā
ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu
programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne
tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un
sociālekonomiskās politikas izveidē Slovākijā, bet
arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot
vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības
vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams,
turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa
ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar
Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1.–6. ieteikumā.
(16)
Ņemot vērā šo izvērtējumu,
Padome ir izskatījusi Slovākijas stabilitātes programmu, un
tās atzinums[8]
ir atspoguļots jo īpaši turpmāk izklāstītajā
1. ieteikumā.
(17)
Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir
vispusīgi izanalizējusi arī visas eurozonas ekonomikas politiku.
Pamatojoties uz minēto analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus
ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. Slovākijai
būtu arī jānodrošina šo ieteikumu pilnīga un
savlaicīga īstenošana,
AR ŠO IESAKA Slovākijai
laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam rīkoties
šādi.
1.           Pēc
pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas
pastiprināt budžeta pasākumus 2014. gadam, ņemot
vērā radušos 0,3 % no IKP atšķirību saistībā
ar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām, pamatojoties uz
Komisijas 2014. gada pavasara prognozi. 2015. gadā atbilstoši
prasībām nodrošināt korekciju 0,1 % apmērā no IKP
vidēja termiņa mērķa sasniegšanai, ņemot
vērā gaidāmos sliktos ekonomiskos apstākļus. Pēc
tam, līdz brīdim, kad tiks sasniegts vidēja termiņa
mērķis, katru gadu veikt strukturālās korekcijas 0,5 %
apmērā no IKP, nosakot to par kritēriju. Arī turpmāk
stiprināt fiskālo sistēmu, cita starpā ieviešot saistošas
un izpildāmas izdevumu maksimālās robežas. Ilgtermiņā
uzlabot publisko finanšu stabilitāti, palielinot veselības
aprūpes nozares rentabilitāti, it īpaši racionalizējot
stacionāro aprūpi un pārvaldību un nostiprinot primāro
veselības aprūpi.
2.           Uzlabot nodokļu
administrācijas efektivitāti, stiprinot tās spēju veikt
revīziju, riska novērtējumu un piedzīt parādus.
Nekustamā īpašuma nodokļu bāzi piesaistīt īpašumu
tirgus vērtībai.
3.           Efektīvāk
risināt ilgtermiņa bezdarba problēmu, izmantojot
aktivizācijas pasākumus, otrās iespējas izglītību
un īpaši pielāgotu, kvalitatīvu apmācību. Uzlabot
valsts nodarbinātības dienestu lietu pārvaldības,
personiskas konsultēšanas un darba meklētāju aktivizācijas
spēju un stiprināt saikni starp aktivizāciju un sociālo
palīdzību. Efektīvi risināt jauniešu bezdarba
problēmu, uzlabojot agrīnas iejaukšanās pasākumus,
ņemot vērā jaunatnes garantijas shēmas mērķus.
Uzlabot sieviešu nodarbinātības veicināšanas pasākumus,
pilnveidojot bērnu aprūpes iespējas, jo īpaši bērniem
vecumā līdz trim gadiem.
4.           Veikt pasākumus, lai
palielinātu pedagoģiskā darba kvalitāti ar mērķi
uzlabot izglītības rādītājus. Stiprināt ar darbu
saistītas apmācības sniegšanu uzņēmumos
profesionālās izglītības un apmācības jomā.
Pielāgot akreditācijas, finansēšanas un pārvaldības
pasākumus, lai veicinātu profesionāli orientētu bakalaura
programmu izveidošanu. Uzlabot zinātniskās bāzes kvalitāti
un nozīmību un īstenot plānus, lai sekmētu
efektīvu zināšanu pārnesi un sadarbību starp
akadēmiskajām aprindām, pētniecības nozari un
uzņēmējdarbības nozari. Pieņemt sistēmiskus
pasākumus, lai uzlabotu nelabvēlīgā situācijā
esošu kopienu, tostarp romu, pieeju augstas kvalitātes un iekļaujošai
pirmsskolas un skolas izglītībai, un veikt pasākumus, lai
palielinātu šo kopienu plašāku iesaistīšanos
profesionālajā izglītībā un augstākajā
izglītībā.
5.           Darīt vairāk, lai
pilnveidotu enerģijas tirgus darbību, it īpaši palielinot
regulējuma publisko pārredzamību un izpētot augsto
elektroenerģijas tīklu izmaksu noteicošos faktorus, it īpaši
rūpnieciskajiem patērētājiem. Pamatojoties uz līdz šim
sasniegto, turpināt starpsavienojumu veidošanu ar kaimiņvalstīm,
tostarp ar Ukrainu, atbilstoši aprīlī parakstītajam
saprašanās memorandam.
6.           Veikt pasākumus, tostarp
grozot Civildienesta likumu, lai palielinātu civildienesta
neatkarību. Pieņemt stratēģiju, lai uzlabotu valsts
pārvaldes personāla vadību. Darīt vairāk, lai
galvenajās ministrijās uzlabotu spēju veikt analīzi ar
mērķi pieņemt uz faktiem balstītas politikas nostādnes
un uzlabot politikas ietekmes novērtējumu kvalitāti. Veikt
pasākumus, lai apkarotu korupciju, un paātrināt pasākumus,
lai uzlabotu tiesu sistēmas efektivitāti un kvalitāti. Ieviest
pasākumus, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, cita
starpā arī maziem un vidējiem uzņēmumiem. Darīt
vairāk, lai uzlabotu publiskā iepirkuma efektivitāti.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā–
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.
[2]               COM(2014) 426 final.
[3]               P7_TA(2014)0128 un P7_TA(2014)0129.
[4]               OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.
[5]               C(2013) 8011 final.
[6]               COM(2013) 800 final.
[7]               COM(2013) 790 final.
[8]               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97
5. panta 2. punktu.


title: Padomes Ieteikums ( 2014. gada 8. jūlijs ) par Rumānijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2014. gada konverģences programmu

text:
               29.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 247/109

         PADOMES IETEIKUMS
   (2014. gada 8. jūlijs)
   par Rumānijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Rumānijas 2014. gada konverģences programmu
   2014/C 247/21
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), un 2010. gada 21. oktobrī tā pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Dalībvalstu vai to valdību vadītāji 2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, kas ir saskaņots pamats rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot visas iespējamās sviras, instrumentus un politikas jomas. Viņi pieņēma lēmumu par dalībvalstu līmenī veicamo rīcību, jo īpaši paužot pilnīgu apņemšanos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus.

               (4)

               Padome 2013. gada 9. jūlijā pieņēma ieteikumu (3) par Rumānijas 2013. gada valsts reformu programmu un sniedza atzinumu par Rumānijas konverģences programmu 2012.–2016. gadam.

               (5)

               Komisija 2013. gada 13. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2014. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. 2013. gada 13. novembrī Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma arī brīdināšanas mehānisma ziņojumu.

               (6)

               Eiropadome 2013. gada 20. decembrī apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu, novērst krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

               (7)

               Rumānija 2014. gada 6. maijā iesniedza savu 2014. gada valsts reformu programmu un 2014. gada 5. maijā – 2014. gada konverģences programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (8)

               Padome 2013. gada 22. oktobrī pieņēma Lēmumu 2013/531/ES (4) par vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai līdz pat 2 miljardu euro apmērā līdz 2015. gada septembrim. Vidēja termiņa finansiālā palīdzība Rumānijai piesardzības pasākumu veidā dalībvalstīm, kuras nav eurozonas dalībnieces, paredzētā maksājumu bilances mehānisma ietvaros tika uzskatīta par piemērotu saistībā ar nestabilu kapitāla plūsmu, kas jo īpaši skar jaunietekmes tirgus, riskiem makroekonomiskajam scenārijam un vēl aizvien vājajām vietām banku nozarē. Kaut arī pašreizējos tirgus apstākļos Rumānija neplāno pieprasīt maksājumu daļu izmaksu, sagaidāms, ka palīdzība piesardzības pasākumu veidā palīdzēs konsolidēt makroekonomisko, budžeta un finanšu stabilitāti un, īstenojot strukturālās reformas, palielinās ekonomikas izturētspēju un izaugsmes potenciālu. 2013. gada 6. novembra saprašanās memorands un tā turpmākie pielikumi, kuros minēti nosacījumi, kas izpildāmi saskaņā ar ES palīdzību piesardzības pasākumu veidā, papildina un atbalsta Eiropas pusgada ietvaros konkrētai valstij adresētos ieteikumus. ES palīdzība piesardzības pasākumu veidā būs atkarīga no visaptverošas ekonomikas politikas programmas īstenošanas, īpašu uzmanību vēršot uz strukturālo reformu pasākumiem, tostarp tiem konkrētai valstij adresētajiem ieteikumiem, kuri attiecas uz administratīvo kapacitāti, produktu tirgus reformām, darījumdarbības vidi, darba tirgiem, pensijām, valsts uzņēmumiem un veselības aprūpi. Šī programma neatbrīvo valdību no tā, ka tai pilnībā jāīsteno visi valstij adresētie ieteikumi. Saprašanās memoranda un konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanai nepieciešamā prioritāšu noteikšana, īstenošana un koordinēšana būtu jāveic tur, kur tiek pieņemti prioritārie lēmumi, un tas būtu jādara saskaņotā veidā.

               (9)

               2014. gada konverģences programmā izklāstītais budžeta stratēģijas mērķis ir panākt, lai 2015. gadā tiktu sasniegts vidējā termiņa mērķis, proti, strukturālais deficīts 1 % apmērā no IKP, kas atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes akta prasības, un lai pēc tam šis mērķis arī tiktu saglabāts. Rumānija 2014. gadā izmanto īslaicīgas novirzes no korekcijas virzībā uz vidēja termiņa mērķi iespēju, kāda ir atļauta kopīgi finansētiem projektiem. Īslaicīga novirze ir jākompensē 2015. gadā. Konverģences programmā paredzēta (pārrēķinātās) strukturālās bilances stabilizēšana 2014. gadā un uzlabojums par 0,8 % no IKP 2015. gadā. Paredzēts, ka izdevumi palielināsies atbilstoši izdevumu robežlielumam 2014. un 2015. gadā. Paredzēts, ka parāda attiecība pret IKP 2015. gadā sasniegs 40 %, savukārt 2016.–2017. gadā samazināsies. Kopumā konverģences programmā izklāstītā budžeta stratēģija atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Tas kopumā atbilst Komisijas dienestu 2014. gada pavasara prognozei. Taču potenciālā IKP aplēse, kas ir konverģences programmas pamatā, ir nedaudz augstāka, galvenokārt ņemot vērā optimistiskāku darba tirgus prognozi. Saistībā ar izdevumu kontroli un zemāku nodokļu iekasēšanu, nekā tika paredzēts, attiecībā uz 2014. gada budžeta plāniem pastāv negatīvie riski. Turklāt 2015. gadā un pēc tam ierosinātā fiskālā plāna pamatā esošie pasākumi vēl nav konkrēti norādīti.
               Saskaņā ar Komisijas prognozi neatkarīgi no strukturālās bilances nelielas pasliktināšanās 2014. gadā Rumānija ievēro Stabilitātes un izaugsmes paktā noteiktās prasības 2014. gadā, ņemot vērā īslaicīgu novirzi, kāda ir atļauta kopīgi finansētajiem projektiem. Attiecībā uz 2015. gadu pastāv risks, ka no nepieciešamās strukturālās korekcijas būs ievērojama novirze, ņemot vērā nepieciešamo kompensāciju īslaicīgai novirzei, kāda ir atļauta kopīgi finansētajiem projektiem. Turklāt paredzēts, ka Rumānija 2015. gadā novirzīsies no izdevumu robežlieluma. Pamatojoties uz konverģences programmas izvērtējumu un Komisijas prognozi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka konverģences programma ietver risku, ka no preventīvās daļas prasībām 2015. gadā būs ievērojama novirze.

               (10)

               Krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas PVN jomās, tostarp tādās jomās kā pārrobežu shēmas, akcīzes nodoklis, sociālā nodrošinājuma iemaksas un ienākumu aplikšana ar nodokļiem, joprojām ir būtiska problēma. Gūts ierobežots taustāms progress cīņā pret nedeklarētu darbu, savukārt nodokļu saistību izpildes stratēģijas efektivitāti kavē reālistisku un saistošu īstenošanas pasākumu trūkums un nepietiekama uzmanības pievēršana preventīviem pasākumiem. Šobrīd tiek īstenota reforma nodokļu pārvaldības jomā, lai palielinātu tās efektivitāti; pārrobežu administratīvā sadarbība, jo īpaši PVN jomā, joprojām ir vāja. Nodokļu īpatsvars darba ņēmējiem ar zemiem un vidējiem ienākumiem joprojām ir augsts, un tas sekmē nedeklarētu darbu un pilnībā nedeklarētus ieņēmumus. Neliels progress ir gūts vides nodokļu jomā, jo transportlīdzekļu aplikšanas ar nodokļiem sistēma tika uzlabota un degvielas akcīzes nodoklis tika palielināts, un tagad tie tiek automātiski indeksēti. Rumānijā pastāv ilgtermiņa ilgtspējas riski, galvenokārt ar vecumu saistītu izdevumu dēļ. Pastāv bažas attiecībā uz pensijas sistēmas ilgtspējību un piemērotību, jo aktīvi nodarbināto iemaksu veicēju skaits attiecībā pret pensiju saņemošo cilvēku skaitu ir proporcionāli zems. Rumānija ir veikusi pasākumus, lai no 2035. gada vienādotu pensionēšanās vecumu sievietēm un vīriešiem.

               (11)

               Resursu neefektīva izmantošana un slikta pārvaldība palielina fiskālās ilgtspējības risku veselības aprūpes nozarē. Izplatīti neoficiālie maksājumi sabiedrības veselības aprūpes nozarē vēl vairāk kavē sistēmas pieejamību, efektivitāti un kvalitāti. Ir sāktas reformas veselības aprūpes nozares efektivitātes uzlabošanai, un tās finanšu stabilitāte ir sākusies, taču ir nepieciešami turpmāki centieni. Dažu pasākumu īstenošana kavējas, tiem nav pietiekama finansējuma, un dienestu kapacitāte ir zema. Izmaksu lietderība tiks palielināta, samazinot slimnīcu stacionārās aprūpes pārlieku lielu izmantošanu un stiprinot primārās aprūpes un konsultēšanas sistēmas. Ir sāktas turpmākas veselības aprūpes sistēmas reformas, kuru mērķis ir uzlabot iedzīvotāju veselību, cita starpā sekmējot taisnīgu piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem.

               (12)

               Augsts bezdarbības līmenis, darbaspēka potenciāla nepietiekama izmantošana un nepieciešamība uzlabot darbaspēka kvalitāti un produktivitāti joprojām ir Rumānijas darba tirgus galvenās problēmas. Publiskā darba meklēšanas un pārkvalificēšanas pakalpojumu kvalitāte joprojām ir zema neatkarīgi no dažiem neliela mēroga pasākumiem. Valsts nodarbinātības dienesta ierobežotie resursi un rezultātu izvērtēšanas trūkums ierobežo individualizētu pakalpojumu efektīvu sniegšanu darba ņēmējiem, pakalpojumus darba devējiem un aktīvās un pasīvās darba tirgus politikas integrēšanu. Rumānijā ir liels to jauniešu īpatsvars, kuri nav ne nodarbināti, ne iesaistīti izglītības sistēmā, ne apmācībā, un to skaits turpina palielināties (17,3 % 2013. gadā). Aktīvu vecumdienu valsts stratēģijas, lai sekmētu gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātības līmeņa palielināšanos, īstenošana kavējas, un tagad ir paredzēts to ieviest līdz 2014. gada beigām.

               (13)

               Nav pārredzamu vadlīniju minimālās algas noteikšanai, kurā būtu iesaistīti sociālie partneri, lai atbalstītu nodarbinātību un konkurētspēju un saglabātu darba ieņēmumus ilgtspējīgā veidā.

               (14)

               2011. gada izglītības reforma, ar kuru tika izveidota ilgtermiņa programma visu līmeņu izglītības kvalitātes uzlabošanai, vēl aizvien nedarbojas pilnībā, jo nav pietiekamu finansiālo un cilvēkresursu. Pēc tam, kad pēdējos 20 gados strauji ir samazinājies profesionālās izglītības un apmācības dalībnieku skaits, pēdējos gados ir sāktas vairākas reformas un izmēģinājuma projekti, taču profesionālās izglītības un apmācības pieejamība, tās nozīmība darba tirgum, un uzņēmumu iesaiste, nodrošinot apmācību darbavietā un mācekļu vietas, joprojām ir zema. Ievērojama prasmju neatbilstība joprojām pastāv augstskolu absolventu vidū, un saikne starp uzņēmumiem un akadēmiskām aprindām joprojām ir vāja, kā par to liecina augstais bezdarba līmenis un tas, ka daudzi augstskolu absolventi tiek nodarbināti vai nu profesijā, kas neatbilst viņu apmācībai, vai darbā, kurā nepieciešama zemāka kvalifikācija. Līdzdalība mūžizglītības pasākumos joprojām ir viena no zemākajām Savienībā. Priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs joprojām ir viens no augstākajiem Savienībā, un tagad šis rādītājs ir augstāks, nekā pirms 2010. gada, un tas jo īpaši ietekmē romus. Sieviešu nodarbinātību kavē kvalitatīvu un cenu ziņā pieejamu bērnu aprūpes iespēju zems piedāvājums un ierobežota piekļuve, jo īpaši bērniem vecumā no 0 līdz 3 gadiem.

               (15)

               Nabadzības samazināšana joprojām ir būtiska problēma. Neatkarīgi no salīdzinoši stabilās nodarbinātības situācijas, mājsaimniecību bruto ienākumi ir samazinājušies, un ienākumu nevienlīdzība ir palielinājusies. Jo īpaši šim riskam ir pakļautas ģimenes ar bērniem. Tikai neliels progress tika gūts attiecībā uz to, lai paātrinātu pāreju no institucionālās aprūpes uz alternatīvu aprūpi bērniem bez vecāku aprūpes. Vēl aizvien liels skaits personu ar invaliditāti atrodas lielās aprūpes iestādēs, savukārt sabiedriskie pakalpojumi personām ar invaliditāti vēl joprojām nav pienācīgi attīstīti. Sociālo pabalstu zemais izlietojuma līmenis, segums un piemērotība joprojām ir problēma attiecībā uz to, lai ar sociālajiem pabalstiem efektīvi varētu samazināt nabadzību. Garantēto pamatienākumu ieviešana, kas apvieno trīs esošos sociālos pabalstus (garantētais ienākumu minimums, ģimenes pabalsts un apkures pabalsts) un ko plānots ieviest 2015. gadā, ir aizkavējusies. Romu integrācijas valsts stratēģijas īstenošana tika sākta 2012. gadā, taču finansējuma piešķīrums galveno rīcības plānu īstenošanai nebija pietiekams, un rezultāti ir pieticīgi. Šīs stratēģijas pārskatīšana un pārskatīto rīcības plānu īstenošana ir aizkavējusies.

               (16)

               Valsts pārvaldes zemā kapacitāte izstrādāt un īstenot politikas virzienus joprojām Rumānijai ir būtiska problēma, kas kavē valsts vispārējo attīstību, darījumdarbības vidi un spēju veikt publiskus ieguldījumus, tajā pašā laikā neļaujot sniegt pienācīgas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus. Strukturālie iemesli zemai administratīvai kapacitātei tika analizēti 2013. gadā. Pamatojoties uz šo, šobrīd tiek izstrādāta 2014.-2020. gada stratēģija par valsts pārvaldes stiprināšanu, un līdz 2014. gada vidum tās izstrādi paredzēts pabeigt.

               (17)

               Neatkarīgi no būtiskā progresa ES fondu apgūšanas līmenis joprojām ir viens no zemākajiem Savienībā. Joprojām vājas pārvaldības un kontroles sistēmas un publiskā iepirkuma prakse var negatīvi ietekmēt sagatavošanās darbus saistībā ar nākamās paaudzes programmām un to īstenošanu. Stratēģiska plānošana un politikas prioritāšu noteikšana centrālās valdības līmenī, kā arī politikas prioritāšu noteikšana un daudzgadu budžeta plānošana nozaru ministriju līmenī saistībā ar nozīmīgiem investīciju portfeļiem joprojām rada problēmas. Publiskā iepirkuma tiesību akti nav stabili, un tie nav saskaņoti. Institucionālajai struktūrai, kurā iesaistīti daudzi dalībnieki un veicamie uzdevumi bieži pārklājas, nav nepieciešamā, lai tā varētu novērst trūkumus un līgumslēdzējām iestādēm varētu sniegt pienācīgas norādes. Korupcija un interešu konflikts līgumslēdzējām iestādēm joprojām rada bažas. Paredzams, ka līdz 2014. gada beigām sāks darboties ex ante pārbaužu sistēma attiecībā uz interešu konfliktiem publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanas procesā.

               (18)

               Noteikumu sliktā kvalitāte un pārredzamības trūkums, kā arī reglamentējošo noteikumu paredzamība traucē darījumdarbību un traucē iedzīvotājiem. Procedūras saistībā ar elektroenerģijas ieguvi, būvniecības atļaujām un nodokļu nomaksu joprojām ir sarežģītas. Neskaidras zemes īpašumtiesības ir vēl viena problēma, kas risināma Rumānijas darījumdarbības videi; mazāk par 50 % no nekustamā īpašuma ir reģistrēti zemesgrāmatā, un tikai apmēram 15 % no šiem datiem ir reģistrēti digitāli un ir pārbaudīti. Rumānija ir guvusi nelielu progresu attiecībā uz tiesu sistēmas kvalitātes, neatkarības un efektivitātes uzlabošanu un cīņu pret korupciju, taču šie jautājumi joprojām rada bažas uzņēmumiem, kuri meklē efektīvu tiesisko aizsardzību. Liela pretestība pret pasākumiem integritātes un korupcijas apkarošanas jomā joprojām ir konstatējama politiskajā un pārvaldības līmenī.

               (19)

               Cenu regulēšana elektroenerģijas tirgū rūpnieciskajiem patērētājiem tika pārtraukta 2013. gadā, un tiek īstenota gāzes un elektroenerģijas cenu pakāpeniska liberalizēšana. Valsts uzņēmumu pārvaldības efektivitāte un pārredzamība šajās nozarēs ir būtiska problēma. Paredzams, ka enerģijas cenu liberalizācija radīs stimulus palielināt energoefektivitāti, lai arī ir nepieciešami konkrēti pasākumi un resursu saistības, lai vēl vairāk palielinātu energoefektivitāti mājokļu, centrālās apkures, rūpniecības un pilsētu transporta nozarēs. Rumānijas elektroenerģijas un gāzes tirgu integrēšana ES tirgos joprojām nav pilnībā pabeigta, un joprojām pastāv būtiski šķēršļi attiecībā uz pārrobežu gāzes savienojumu ieviešanu, kas veicinātu lielāku piegādes dažādošanu.

               (20)

               Nepietiekami attīstītā transporta infrastruktūra joprojām ir izaugsmes kavēklis. Autoparka straujā izaugsme un zemā ceļu infrastruktūras kvalitāte negatīvi ietekmē uzņēmumus un ekonomiku. Dzelzceļa tīkla sliktā uzturēšana ir ietekmējusi drošību un uzticamību. Kravu pārvadājumi pa iekšzemes ūdensceļiem joprojām tiek veikti ievērojami mazākā apmērā, nekā ir iespējams, jo īpaši tas attiecas uz kravu pārvadājumiem pa Donavu. Transporta nozares valsts uzņēmumu nepārredzama pārvaldība un neefektivitāte kavē tīklu infrastruktūru attīstību.

               (21)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir vispusīgi izanalizējusi Rumānijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi valsts reformu programmu un konverģences programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Rumānijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 8. ieteikumā.

               (22)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi konverģences programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 2. ieteikumā,

         AR ŠO IESAKA Rumānijai laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam rīkoties šādi.

               1.

               Īstenot ES/SVF finansiālās palīdzības programmu, pilnībā ievērojot politiskos nosacījumus, kas iekļauti 2013. gada 6. novembra saprašanās memorandā un tā turpmākajos pielikumos, kuri papildina un atbalsta konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanu.

               2.

               Īstenot budžeta stratēģiju 2014. gadam, būtiski stiprināt budžeta konsolidāciju, lai nodrošinātu vidējā termiņa mērķa sasniegšanu 2015. gadā saskaņā ar saistībām maksājumu bilances programmas ietvaros un atspoguļoto 2014. gada konverģences programmā, jo īpaši precizējot pamatā esošos pasākumus, un arī pēc tam izpildīt vidējā termiņa mērķi. Uzlabot nodokļu iekasēšanu, arī turpmāk īstenojot visaptverošu nodokļu saistību izpildes stratēģiju un pastiprinot centienus, lai samazinātu ar PVN saistītu krāpšanu. Cīnīties pret nedeklarētu darbu. Neietekmējot budžetu, samazināt nodokļu slogu darba ņēmējiem ar zemiem un vidējiem ienākumiem. Pabeigt 2010. gadā sākto pensiju reformu, vienādojot pensionēšanās vecumu vīriešiem un sievietēm.

               3.

               Paātrināt veselības nozares reformas nolūkā palielināt tās efektivitāti, kvalitāti un pieejamību, tostarp cilvēkiem ar mazākām iespējām un attālām, izolētām kopienām. Palielināt centienus ierobežot neoficiālos maksājumus, tostarp ar pienācīgām pārvaldības un kontroles sistēmām.

               4.

               Stiprināt aktīva darba tirgus pasākumus un Valsts nodarbinātības aģentūras kapacitāti. Īpašu uzmanību pievērst to jauniešu aktivizēšanai, kuri nav reģistrēti Valsts nodarbinātības aģentūrā. Stiprināt pasākumus, lai sekmētu gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību. Apspriedēs ar sociālajiem partneriem izstrādāt skaidras vadlīnijas pārredzamai minimālās algas noteikšanai, ņemot vērā ekonomiskos un darba tirgus apstākļus.

               5.

               Uzlabot profesionālās izglītības un apmācības, māceklības, augstākās izglītības un mūžizglītības kvalitāti un pieejamību un pielāgot tās darba tirgus vajadzībām. Nodrošināt pirmsskolas izglītības un aprūpes labāku pieejamību.

               6.

               Nabadzības mazināšanas nolūkā uzlabot sociālo pārvedumu efektivitāti un lietderību, jo īpaši bērniem, un turpināt sociālās palīdzības reformu, stiprinot tās saiknes ar aktivizēšanas pasākumiem. Palielināt centienus, lai īstenotu paredzētos pasākumus par labu romu integrācijai darba tirgū, palielināt to bērnu skaitu, kas apmeklē skolu, un samazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītāju, izmantojot partnerību pieeju un stabilu uzraudzības mehānismu.

               7.

               Palielināt centienus, lai stiprinātu valsts pārvaldes kapacitāti, jo īpaši, uzlabojot efektivitāti, cilvēkresursu pārvaldību, lēmumu pieņemšanas instrumentus un koordinēšanu valdībā un starp dažādiem valdības līmeņiem, un uzlabojot pārredzamību, integritāti un atbildību. Paātrināt ES fondu apguvi, stiprināt pārvaldības un kontroles sistēmas, un uzlabot stratēģiskās plānošanas spējas, tostarp daudzgadu budžeta elementu. Novērst pastāvošās nepilnības publiskā iepirkuma jomā. Arī turpmāk uzlabot tiesu sistēmas kvalitāti un efektivitāti, cīnīties pret korupciju visos līmeņos un nodrošināt tiesu nolēmumu efektīvu īstenošanu.

               8.

               Sekmēt konkurenci un efektivitāti enerģijas un transporta nozarēs. Paātrināt enerģijas un transporta nozares valsts uzņēmumu pārvaldības reformu un uzlabot to efektivitāti. Uzlabot un racionalizēt energoefektivitātes politiku. Uzlabot enerģētikas tīklu pārrobežu integrāciju un fizisko reverso plūsmu gāzes starpsavienojumos aktivizēšanu noteikt par prioritāti.

      Briselē, 2014. gada 8. jūlijā

            Padomes vārdā –

            Priekšsēdētājs

         P. C. PADOAN

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Paliek spēkā 2014. gadā ar Padomes Lēmumu 2014/322/ES (2014. gada 6. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm 2014. gadam (OV L 165, 4.6.2014., 49. lpp.).

      (3)  OV C 217, 30.7.2013., 67. lpp.

      (4)  Padomes Lēmums 2013/531/ES (2013. gada 22. oktobris) par Savienības vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā (OV L 286, 29.10.2013., 1. lpp.).

      (5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.