				|

		52014PC0436

			Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko atceļ Lēmumu 2010/284/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Čehijā /* COM/2014/0436 final */

			   	Ieteikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko atceļ Lēmumu 2010/284/ES
par pārmērīga budžeta deficīta situāciju
Čehijā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā
126. panta 12. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu,
tā kā:
(1)       Ar Padomes
Lēmumu 2010/284/ES (2009. gada 2. decembris)[1], pamatojoties uz
Komisijas ieteikumu, tika noteikts, ka Čehijas Republikā pastāv
pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka
bija plānots, ka vispārējās valdības budžeta
deficīts Čehijas Republikā 2009. gadā sasniegs
6,6 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces
vērtību 3 % no IKP, bet sagaidāmais
vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā
sasniegs 35,5 % no IKP, kas ir krietni zem atsauces vērtības
60 % no IKP[2].

(2)       Saskaņā ar LESD
126. panta 7. punktu un 3. panta 4. punktu Padomes
Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs)
par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga
budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[3], Padome 2009. gada
2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma
Čehijas Republikai adresētu ieteikumu novērst
pārmērīgo valsts budžeta deficītu, vēlākais,
līdz 2013. gadam. Ieteikums tika publiskots.
(3)       Saskaņā ar
4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru
Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai.
Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā
ar 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada
25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas
līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta
deficīta novēršanas procedūru[4],
divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz
1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un
parāda dati un citi saistītie rādītāji.
(4)       Apsverot, vai lēmums par
pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu
jāatceļ, Padomei būtu jāpieņem lēmums,
pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par
pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu
jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu
laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto
atsauces vērtību, proti, 3 % no IKP[5].
(5)       Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat)
datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009
14. pantu pēc tam, kad Čehijas Republika līdz
2014. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī
pamatojoties uz Komisijas 2014. gada pavasara prognozi, var izdarīt
šādus secinājumus:
–
pēc maksimālā apjoma sasniegšanas
5,8 % apmērā no IKP 2009. gadā Čehijas Republikas
vispārējās valdības budžeta deficīts tika
samazināts un sasniedza 1,5 % no IKP 2013. gadā, kas bija
Padomes noteiktais termiņš. Šo uzlabojumu pamatā bija
konsolidācija gan izdevumu, gan ieņēmumu jomā, un jo
īpaši netiešo nodokļu palielinājums un valsts ieguldījumu
samazinājums;
–
Čehijas Republikas 2014. gada
konverģences programmā prognozēts, ka vispārējās
valdības budžeta deficīts 2014. gadā palielināsies
līdz 1,8 % no IKP un 2015. gadā – līdz 2,3 %
no IKP, savukārt Komisijas 2014. gada pavasara prognozē
paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta
deficīts 2014. gadā sasniegs 1,9 % no IKP un
2015. gadā – 2,4 % no IKP, ja pieņem, ka politika
paliks nemainīga. Tādējādi ir gaidāms, ka prognozes
periodā budžeta deficīts saglabāsies zem atsauces
vērtības 3 % no IKP;
–
strukturālā bilance, t. i.,
vispārējās valdības bilance, kurā veiktas korekcijas
attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitīti vienreizējie un
citi pagaidu pasākumi, katru gadu laikposmā ko 2009. gada
līdz 2013. gadam uzlabojās vidēji par 1,4 % no IKP.
Tiek prognozēts, ka 2014. gadā tā pasliktināsies par
1 % no IKP (līdz -1,1 % no IKP), un 2015. gadā –
vēl par 0,8 % no IKP, ja pieņem, ka politika paliks
nemainīga;
–
parāda attiecība pret
IKP laikposmā no 2009. gada līdz 2013. gadam
palielinājās par 11,5 procentpunktiem, sasniedzot 46 %.
Komisijas 2014. gada pavasara prognozē paredzēts, ka
vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā uz laiku samazināsies līdz 44,4 % no IKP un
2015. gadā palielināsies līdz 45,8 % no IKP.
(6)       Padome atgādina, ka,
sākot no 2014. gada, kas ir gads pēc
pārmērīgā deficīta novēršanas, uz Čehijas
Republiku attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā
daļa un tai būtu jāsaglabā sava strukturālā
bilance tādā līmenī, kurš atbilst tās vidēja
termiņa mērķim vai pārsniedz to.
(7)       Saskaņā ar
Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par
pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu
jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta
deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.
(8)       Padome uzskata, ka
pārmērīgais budžeta deficīts Čehijas Republikā ir
novērsts, un tāpēc būtu jāatceļ
Lēmums 2010/284/ES,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
No vispārējā
novērtējuma izriet, ka pārmērīgais budžeta
deficīts Čehijas Republikā ir novērsts.
2. pants
Ar šo atceļ Lēmumu 2010/284/ES.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Čehijas
Republikai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 125, 21.5.2010., 36. lpp.
[2]               Vispārējās valdības budžeta
deficīta un parāda rādītāji 2009. gadam
vēlāk tika pārskatīti, nosakot tos attiecīgi
5,8 % apmērā no IKP un 34,6 % apmērā no IKP.
[3]               OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.
[4]               OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.
[5]               Saskaņā ar “Specifikācijām par
Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un
pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu
formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Skatīt: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006SC0021

Ieteikums Padomes ieteikums novērst pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju  /* SEC/2006/0021 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.1.2006SEC(2006) 21 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES IETEIKUMSnovērst pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju(iesniegusi Komisija)IeteikumsPADOMES IETEIKUMSnovērst pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 7. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā1.  Līguma 104. pants paredz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, lai dalībvalstis novērstu pārmērīgu budžeta deficītu vai nodrošinātu stāvokļa labošanu, kolīdz šāds deficīts radies.2.  Saskaņā ar 5. punktu Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti uz Apvienoto Karalisti neattiecas Līguma 104. panta 1. punktā paredzētais pienākums novērst pārmērīgu valsts budžeta deficītu, izņemot, ja šī valsts pāriet Ekonomikas un monetārās savienības trešajā līmenī[1]. Otrajā Ekonomikas un monetārās savienības līmenī Apvienotās Karalistes pienākums saskaņā ar Līguma 116. panta 4. punktu ir censties izvairīties no pārmērīga valsts budžeta deficīta.3.  Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu.4.  Padome saskaņā ar 104. panta 6. punktu [2005. gada 24. janvārī] ir nolēmusi, ka Apvienotajā Karalistē ir pārmērīgs budžeta deficīts.5.  Padomei saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[2] (kas ietilpst Stabilitātes un izaugsmes paktā), ir arī jāsniedz attiecīgajai dalībvalstij ieteikumi par to, kā novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju noteiktā termiņā. Ieteikumā jānosaka, augstākais, sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajām dalībvalstīm ir efektīvi jārīkojas, lai novērstu pārmērīgo deficītu, kā arī jānosaka termiņš pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, kam jābūt pabeigtai nākamajā gadā (Apvienotās Karalistes gadījumā — budžeta gadā) pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Izlemjot, vai pastāv īpaši apstākļi, pienācīgi jāņem vērā „būtiski faktori”, kas sīkāk paskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā. Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktā arī paredzēts, ka dalībvalstij adresētajā ieteikumā novērst pārmērīgu budžeta deficītu Padomei jāpieprasa rīkoties, lai panāktu strukturālās bilances uzlabojumu vismaz par 0,5% no IKP gadā (etalons).6.  Komisija savā 2005. gada rudens prognozē paredzēja, ka, nemainoties vispārējai politikai, valsts budžeta deficīts palielināsies no 3,2 % no IKP 2004./2005. finanšu gadā līdz 3,4 % 2005./2006. finanšu gadā, un tad saruks līdz 3,2 % 2006./2007. finanšu gadā un 3,0% 2007./2008. finanšu gadā. Tika prognozēts, ka faktiskais IKP pieaugums pēc 3,2 % 2004. gadā palēnināsies un būs 1,6 % 2005. gadā, bet sāks atgūties, sasniedzot 2,3 % 2006. gadā un 2,8 % 2007. gadā. Tā kā starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, kas 2004. gadā bija pozitīva, kļuva negatīva 2005. gadā, tika lēsts, ka cikliski koriģētais deficīts samazināsies no 3,5 % no IKP 2004. gadā līdz mazliet vairāk nekā 3 % no IKP 2005. gadā. Tāpēc, ņemot vērā arvien pieaugošo negatīvo tendenci starpībā starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, tika prognozēts, ka cikliski koriģētais deficīts turpinās arvien vairāk samazināties, sasniedzot mazliet vairāk nekā 2,5 % no IKP 2007. gadā. Tā kā pastāv ievērojams faktiskais un prognozētais primārais deficīts, tika lēsts, ka valsts kopējais parāds palielināsies no 40,8 % no IKP 2004./2005. finanšu gadā līdz apmēram 44,5 % no IKP 2007./2008. finanšu gadā.7.  Pēc Komisijas dienestu sagatavotās rudens prognozes Apvienotā Karaliste paziņoja par fiskālajiem pasākumiem pirmsbudžeta ziņojumā, ko tā iesniedza Parlamentam 2005. gada 5. decembrī. Salīdzinot ar izziņotās politikas pamatscenāriju (ko ņēma vērā rudens prognozē), Apvienotās Karalistes iestādes ir aprēķinājušas, ka neto izteiksmē šie pasākumi radīs sarukumu par 0,1 procenta punktu no IKP pašreizējā finanšu gadā un samazinājumu par 0,1 procenta punktu no IKP 2006./2007. finanšu gadā. Ņemot vērā šos pasākumus, kuri visi ir strukturāli, [Komisija] tomēr paredz, ka deficīts līdz pat 2006./2007. gadam pārsniegs 3 % no IKP, sasniegdams apmēram 3,1 % no IKP 2006./2007. gadā. Pirmsbudžeta ziņojumā Apvienotās Karalistes iestādes paredzēja, ka deficīts 2006./2007. gadā būs mazāks par 3 %.8.  Apvienotās Karalistes gadījumā būtiskie faktori, kas sīkāk izskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā un pārbaudīti Komisijas ziņojumā, kuru tā sniedz saskaņā ar 104. panta 3. punktu, paši par sevi ir samērā izdevīgi, tomēr tas neliek secināt, ka pastāv īpaši apstākļi, kuru dēļ būtu attaisnojama novirze no parastā termiņa, kas noteikts pārmērīga deficīta novēršanai. Konkrētāk, lai gan negatīvā starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu no 2005. līdz 2006. gadam palielināsies, tuvodamās 0,5 procentu punktiem, Komisijas dienestu sagatavotajā rudens prognozē tika paredzēta ražošanas nostiprināšanās, sākot ar 2005. gada beigām, sasniedzot apmēram tendences līmeni 2006. gadā. Pirmsbudžeta ziņojumā paziņotie pasākumi būtiski neietekmēs šīs izaugsmes raksturu. Komisijas dienestu sagatavotajā rudens prognozē tika lēsts, ka cikliski koriģētais deficīts uzlabosies par apmēram 0,3 procentu punktiem no IKP no 2005. līdz 2006. gadam; paredzams, ka šī uzlabošanās sasniegs apmēram 0,4 procentu punktus no IKP, ņemot vērā pirmsbudžeta ziņojumā paredzētos pasākumus. Tāpēc, balstoties uz izziņoto politiku, paredzams, ka saglabāsies samērā spēcīga ražošanas izaugsme, mēreni uzlabojoties cikliski koriģētajam deficītam, taču faktiskais deficīts saglabāsies mazliet virs atsauces vērtības. Salīdzinājumā ar šo pamatscenāriju, ir vajadzīga tikai niecīgi fiskālie centieni, lai piemērotu gada uzlabojumu etalonu par vismaz 0,5 % no IKP. Tāpēc situācijā, kad vispārējā izaugsme Apvienotajā Karalistē saglabājas diezgan apmierinošā līmenī un ir vajadzīgi tikai mēreni strukturālie valsts budžeta bilances uzlabojumi, lai novērstu pārmērīgu deficītu, korekcijas budžetā jāpabeidz vēlākais 2006./2007. finanšu gadā.9.  Kopumā Padome uzskata, ka ar budžeta konsolidācijas pasākumiem jānodrošina valsts budžeta bilances noturīga uzlabošanās, kas tiktu virzīta uz valsts finanšu kvalitātes un ekonomikas izaugsmes potenciāla stiprināšanu. Budžeta korekcijām Apvienotajā Karalistē jāatbilst šiem mērķiem,IESAKA.-  Apvienotās Karalistes iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu ir iespējami drīz un vēlākais 2006./2007. finanšu gadā jānovērš pašreizējā pārmērīgā budžeta deficīta situācija.-  Apvienotās Karalistes iestādēm jāsamazina valsts budžeta deficīts līdz vērtībai, kas mazāka par 3 % no IKP, darot to ticamā un ilgtspējīgā veidā, un šajā nolūkā no 2005./2006. līdz 2006./2007. finanšu gadam jāuzlabo strukturālā bilance vismaz par 0,5 procentu punktiem no IKP .Padome Apvienotās Karalistes valdībai nosaka termiņu līdz [2006. gada 24. jūlijam], lai tā efektīvi rīkotos šajā nolūkā.Turklāt Padome aicina Apvienotās Karalistes iestādes nodrošināt, lai pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas tiktu veikta budžeta konsolidācija, lai sasniegtu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas i) radītu drošības rezervi deficīta ierobežojumam līdz 3 % no IKP; ii) uzturētu piesardzīgā līmenī parāda attiecību, ņemot vērā sabiedrības novecošanās ietekmi uz ekonomiku un budžetu, un iii) ņemot vērā i) un ii), pieļautu budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts investīciju jomā.Šis ieteikums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] http://europa.eu.int/eur-lex/en/treaties/selected/livre340.html[2] OV L 209, 2.8.1997, 6. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005, 5. lpp.).


title: Padomes Ieteikums ( 2013. gada 9. jūlijs ) par Somijas 2013. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas stabilitātes programmu 2012.–2017. gadam

text:
               30.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 217/24

      PADOMES IETEIKUMS

   (2013. gada 9. jūlijs)
   par Somijas 2013. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Somijas stabilitātes programmu 2012.–2017. gadam
   2013/C 217/07
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 (2011. gada 16. novembris) par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (2), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu nodarbinātības un izaugsmes stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Dalībvalstu vai to valdību vadītāji 2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, kas ir saskaņots pamats rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot visas iespējamās sviras, instrumentus un politiku. Viņi pieņēma lēmumu par rīcību, kas jāveic dalībvalstu līmenī, jo īpaši paužot ciešu apņēmību sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus.

               (4)

               Padome 2012. gada 10. jūlijā pieņēma ieteikumu (4) par Somijas 2012. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Somijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam.

               (5)

               Komisija 2012. gada 28. novembrī pieņēma Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot 2013. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu. Komisija, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, 2012. gada 28. novembrī pieņēma arī brīdinājuma mehānisma ziņojumu, kurā tā noteica Somiju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

               (6)

               Eiropas Parlaments ir bijis pienācīgi iesaistīts Eiropas pusgada norisēs saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, un 2013. gada 7. februārī tas pieņēma rezolūciju par nodarbinātību un sociālajiem aspektiem 2013. gada Gada izaugsmes pētījumā un rezolūciju par ieguldījumu 2013. gada Gada izaugsmes pētījumā.

               (7)

               Eiropadome 2013. gada 14. martā apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdošanas nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu, novērst krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi.

               (8)

               Komisija 2013. gada 10. aprīlī publicēja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata rezultātus par Somiju. Komisijas veiktā analīze tai ļauj secināt, ka Somijā pastāv makroekonomiskā nelīdzsvarotība, kurai nepieciešama pārraudzība un politikas rīcība. Uzmanība joprojām jāpievērš jo īpaši tekošā konta pozīcijas būtiskajam pasliktinājumam un zemiem eksporta rādītājiem, ko veicina rūpniecības pārstrukturēšana, kā arī izmaksu un ārpusizmaksu konkurētspējas faktoriem.

               (9)

               Somija 2013. gada 18. aprīlī iesniedza savu 2013. gada valsts reformu programmu un savu stabilitātes programmu, kas attiecas uz laikposmu no 2012. līdz 2017. gadam. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

               (10)

               Pamatojoties uz 2013. gada stabilitātes programmas izvērtējumu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka valsts finanšu stāvoklis Somijā kopumā ir bijis stabils, un ir pieliktas pūles palielināt ieņēmumus un kontrolēt izdevumus, lai virzītos uz vidēja termiņa mērķa (VTM) sasniegšanu. Stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Pieauguma prognozes 2013. gadam atbilst Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozēm, savukārt prognoze 2014. gadam par 0,6 procentu punktiem pārsniedza Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi. Stabilitātes programmā izklāstītais budžeta stratēģijas mērķis ir līdzsvarot centrālās valdības finanses un panākt, lai līdz 2015. gadam centrālās valdības parāda attiecība pret IKP sāktu samazināties. Stabilitātes programmā ir ietvertas izmaiņas attiecībā uz VTM, proti, no 0,5 % līdz - 0,5 %. Jaunais VTM atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Saskaņā ar stabilitātes programmu VTM tiks sasniegts līdz 2014. gadam, un tas tiks saglabāts līdz 2017. gadam. Pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālo bilanci, balstoties uz stabilitātes programmā ietverto informāciju, Somija 2012. gadā nesasniedza iepriekš piemērojamo VTM, un arī 2013. gadā tā nesasniegs jauno mērķi.
               Stabilitātes programmā prognozēts, ka (pārrēķinātā) strukturālā budžeta bilance uzlabosies no - 1 % no IKP 2012. gadā līdz - 0,9 % no IKP 2013. gadā. Laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam tā paliktu robežās no - 0,6 % līdz - 0,7 % no IKP. Somijas neto izdevumi 2012. gadā palielinājās par 0,4 %, kas joprojām ir zem piemērojamās Stabilitātes un izaugsmes pakta izdevumu kritērija atsauces vērtības. Negatīva reālā IKP pieauguma 2012. gadā dēļ, pavisam nelielā strukturālā korekcija ir uzskatāma par pietiekamu. 2013. gadā Somijas (pārrēķinātā) strukturālā budžeta bilance uzlabojas, un tiek prognozēts, ka tās neto izdevumi atšķirsies no izdevumu kritērija tikai par 0,1 % no IKP. Ņemot vērā Somijas lielo negatīvas ražošanas apjomu starpību, tas tiek uzskatīts par piemērotu. 2014. gadā tiek prognozēts, ka Somijas (pārrēķinātā) strukturālā budžeta bilance vēl vairāk uzlabosies, sasniedzot - 0,6 % no IKP, tādējādi esot pietiekami tuvu VTM. Turklāt saskaņā ar Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozēm Somija VTM pilnībā sasniegtu 2014. gadā. Kopumā tas atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvajai daļai. Vispārējās valdības kopējais konsolidētais parāds 2012. gadā bija 53 % no IKP un saskaņā ar stabilitātes programmu saglabāsies zem 60 % no IKP visā programmas laikposmā. Stabilitātes programmā paredzēts, ka parāda līmenis 2016. un 2017. gadā samazināsies. Ilgtspējība ilgtermiņā joprojām ir visbūtiskākais fiskālās politikas veicamais uzdevums. Ir atzīts ar sabiedrības novecošanu saistītās ilgtspējības nepietiekamības apmērs attiecībā uz pensijām, veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi, un tas ir nepārtraukti jāpārrauga.

               (11)

               Sabiedrisko pakalpojumu produktivitātes pieaugums neatbilda produktivitātes pieaugumam plašākā ekonomikas vidē, un tajā pašā laikā ar sabiedrības novecošanu saistītais slogs palielinās. Lai arī ir izstrādāti principi reformu veikšanai pašvaldībās, apvienošanās joprojām notiks pēc brīvprātības principa, lai gan būs pieejami centrālās valdības finansiālie stimuli. Sagaidāms, ka reforma, kas šobrīd tiek īstenota sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu jomā, būtiski nesamazinās pašreizējo veselības aprūpes centru skaitu.

               (12)

               Lai samazinātu jauniešu un ilgstošu bezdarbu, ir īstenoti pasākumi, piemēram, ieviesta garantija jauniešiem, pagaidu prasmju programma jauniešiem un izmēģinājuma programma ilgstošiem bezdarbniekiem. Papildus šīm programmām 2013. gadā tika sniegts papildu finansiālais atbalsts stažēšanās iespējām kā daļa no garantijas jauniešiem un tiek atzinīgi vērtētas saistībā ar negaidītu bezdarba līmeņa palielināšanos. Šie pasākumi tagad ir jāīsteno ar skaidru mērķi – uzlabot mērķa grupu prasmju līmeni un pozīciju darba tirgū. Gados vecāku darbinieku bezdarba līmeņa paaugstināšana ir svarīgs faktors, kas palīdzētu nodrošināt valsts finanšu ilgtspēju un nākotnē apmierināt pieprasījumu pēc darbaspēka. Darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits Somijā samazinās. Ir panākta vienošanās par vairākiem pasākumiem, lai risinātu agrīnas pensionēšanās iespējas, piemēram, palielināt vecumu, kad ir tiesības doties daļējā pensijā, atcelt samazinātas pensijas iespējas un palielināt pensionēšanās vecumu pēc bezdarba perioda. Tomēr paredzamā mūža ilguma palielināšanās ir notikusi straujāk, nekā tika paredzēts 2005. gada pensiju reformā, un pašreizējais likumā paredzētā pensionēšanās vecuma diapazons laika gaitā var izrādīties pārāk zems, savukārt pensijas – nepietiekamas. Valdība stabilitātes programmā ir apņēmusies līdz 2025. gadam palielināt faktisko pensionēšanās vecumu līdz 62,4 gadiem, kas joprojām ir zems, ņemot vērā paredzamo mūža ilgumu un demogrāfiskās problēmas. Šo saskaņoto darbības virzienu īstenošana joprojām ir prioritāte īstermiņā.

               (13)

               Regulatīvie šķēršļi Somijas pakalpojumu sektorā vēl aizvien ir ierobežojoši, un tirgus koncentrācija ir liela tādos būtiskos sektoros kā mazumtirdzniecība. Konkurences likumā paredzētajām izmaiņām attiecībā uz pārtikas preču tirdzniecības operatoru dominējošo stāvokli, programmas par veselīgu konkurenci mērķiem attiecībā uz lielāku šīs nozares uzraudzību un nevajadzīgo ierobežojumu atcelšanu konkurencei esošajos tiesību aktos, piemēram, attiecībā uz teritoriālo plānošanu un celtniecību, būtu jāsekmē pašreizējo problēmu risināšana. Konkurences iestādes un patērētāju aģentūras apvienošanai kopā ar tai piešķirto lielāku budžetu un plašākām pilnvarām aptvert konkurences neitralitāti starp valsts un privātajiem dalībniekiem būtu arī jāuzlabo konkurences politikas efektivitāte un ieguvumi plašākā mērogā. Konkurences tiesību aktos paredzētie naudas sodi Somijā vienmēr ir bijuši nelieli, un 2013. gadā plānotajai aptaujai vajadzētu būt par pamatu turpmākām reformām, lai uzlabotu to atturošo iedarbību.

               (14)

               Produktivitātes pieaugums Somijā joprojām atpaliek no algu pieauguma, savukārt starptautiskā konkurētspēja ir samazinājusies, kā to apliecina aizvien mazāka Somijas eksporta tirgus daļa. Lai arī pētniecībā, izstrādē un inovācijā vēl aizvien tiek veikti lieli ieguldījumi, būtisks jautājums joprojām ir efektivitāte, ar kādu šīs pētniecības rezultāti tiek pārvēsti inovācijās, un jaunos, strauji augošos uzņēmumos, kas var iekļūt strauji augošos eksporta tirgos un stiprināt starptautisko konkurētspēju. Īstermiņā Somijai būtu jāīsteno nesen pieņemtie politikas virzieni un pasākumi, lai uzlabotu tādu pētniecības un inovācijas sistēmu kā jaunais rīcības plāns, un attiecīgā gadījumā būtu jāierosina turpmākas reformas, balstoties uz esošajiem novērtējumiem un prognozējošo ziņojumu, kas šobrīd tiek izstrādāts. Cenas par enerģiju un darbaspēku ir identificētas kā ražošanas resursu cenas, kas Somijas ražotājiem paaugstina izmaksas. Trīspusējās vienošanās par algām, kuras darbība beidzas 2013. gadā, rezultātā algu pieaugums pēdējos gados ir bijis neliels. Tādēļ bažas rada tas, ka sociālie partneri vēl nav noslēguši nevienu jaunu nolīgumu.

               (15)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi visaptverošu analīzi par Somijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu un ir sniegusi padziļinātu pārskatu. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti 1. līdz 5. ieteikumā.

               (16)

               Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums (5) ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

               (17)

               Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 3. līdz 5. ieteikumā.

               (18)

               Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir arī veikusi analīzi par visas eurozonas ekonomikas politiku. Pamatojoties uz to, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (6). Somijai kā valstij, kuras naudas vienība ir euro, būtu arī jānodrošina pilnīga un savlaicīga minēto ieteikumu īstenošana,

         AR ŠO IESAKA Somijai laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam rīkoties šādi.

               1.

               Īstenot uz izaugsmi vērstu fiskālo politiku un saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, kā tika paredzēts, visā programmas laikposmā nodrošinot VTM ievērošanu. Arī turpmāk katru gadu izvērtēt ar sabiedrības novecošanu saistītās ilgtspējas nepietiekamības apmēru un koriģēt valsts ieņēmumus un izdevumus saskaņā ar ilgtermiņa mērķiem un vajadzībām. Nodrošināt ilgtermiņa aprūpes izmaksu efektivitāti un ilgtspēju un lielāku uzmanību vērst uz preventīviem pasākumiem, rehabilitāciju un neatkarīgu dzīvi.

               2.

               Nodrošināt, lai efektīvi tiktu īstenotas pašreiz notiekošās administratīvās reformas attiecībā uz pašvaldību struktūru tā, lai, sniedzot sabiedriskos pakalpojumus, tostarp sociālos un veselības aprūpes pakalpojumus, uzlabotu produktivitāti un ietaupītu izmaksas.

               3.

               Veikt turpmākus pasākumus gados vecāku darbinieku nodarbinātības veicināšanai, tostarp uzlabojot viņu nodarbināmību un mazinot iespējas agrāk atstāt darba tirgu, palielinot faktisko pensionēšanās vecumu, pielāgojot pensionēšanās vecumu vai pensijas pabalstus paredzamā mūža ilguma izmaiņām. Īstenot un cieši pārraudzīt pastāvošo pasākumu ietekmi, lai uzlabotu jaunu cilvēku un ilgstošu bezdarbnieku pozīciju darba tirgū, īpašu uzmanību pievēršot ar darbu saistītu prasmju attīstībai.

               4.

               Turpināt centienus uzlabot konkurenci preču un pakalpojumu tirgos, sevišķi mazumtirdzniecībā, īstenojot jauno veselīgas konkurences veicināšanas programmu.

               5.

               Uzlabot Somijas spēju nodrošināt novatoriskus ražojumus, pakalpojumus un strauji augošus uzņēmumus strauji mainīgā vidē, un turpināt rūpniecības diversifikāciju; turpināt ekonomikā uzlabot vispārējo energoefektivitāti. Pašreizējā vidē ar zemu izaugsmes līmeni veicināt faktisko algu un produktivitātes attīstības tendenču saskaņošanu, tajā pašā laikā pilnībā ievērojot sociālo partneru lomu un saskaņā ar valsts praksi.

      Briselē, 2013. gada 9. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OV L 209, 2.8.1997, 1. lpp.

      (2)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

      (3)  Saglabātas 2013. gadam ar Padomes Lēmumu 2013/208/ES (2013. gada 22. aprīlis) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 118, 30.4.2013., 21. lpp.).

      (4)  OV C 219, 24.7.2012., 28. lpp.

      (5)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktu.

      (6)  Skatīt šā Oficiāla Vēstneša 97. lappusi.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005SC0014

Ieteikums Padomes Atzinums saskaņā ar 9. panta trešo daļu Komisijas 1997. gada 7. jūlija Regulā(EK) Nr. 1466/1997 par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu 2004–2007 gadam  /* SEC/2005/0014 galīgā redakcija */

	Briselē, 11.1.2005SEC(2005) 14 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES ATZINUMSsaskaņā ar 9. panta trešo daļu Komisijas 1997. gada 7. jūlija Regulā(EK) Nr. 1466/1997 par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu 2004–2007 gadam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] paredz, ka neiesaistītajām dalībvalstīm, tas ir, tām dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas vienoto valūtu, ir jāiesniedz Padomei un Komisijai līdz 1999. gada 1. martam konverģences programmas. Saskaņā ar šīs regulas 9. pantu Padomei, balstoties uz metodiku, ko sagatavojusi Komisija un komiteja (Ekonomikas un finanšu komiteja), kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu, ir jāizvērtē katra konverģences programma. Balstoties uz Komisijas sniegtajām rekomendācijām un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padome, pēc programmas izskatīšanas, sniedza atzinumu. Saskaņā ar šo regulu dalībvalstīm jāiesniedz konverģences programmu ikgadējie precizējumi, kurus, ievērojot tās pašas procedūras, Padome var pārbaudīt.Pirmo konverģences programmu par laika posmu no 1998. gada - 2001. gadam Zviedrija iesniedza 1998. gada 23. decembrī un Padome to izvērtēja 1999. gada 8. februārī. To atjaunina katru gadu. Pēdējos ikgadējos konverģences programmas precizējumus Zviedrija iesniedza 2004. gada 18. novembrī. Komisijas dienesti veica šo precizējumu tehnisko izvērtējumu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes un ievērojot rīcības kodeksu[2], kopīgi pieņemto metodoloģiju ražošanas potenciālai novērtēšanai un cikliski koriģētās bilances, ieteikumus, vispārīgās pamatnostādnes ekonomikas politikā laika posmam no 2003. gada līdz 2005. gadam un principus, kas izklāstīti 2002. gada 27. novembra Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par koordinācijas stiprināšanu budžeta politikas jomā[3], ko apstiprinājusi Padome. Šis novērtējums ir šāds:-  Zviedrija 18. novembrī nosūtīja Komisijai sesto, atjaunināto konverģences programmu par laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Šī programma balstās uz Parlamenta 2004. gada 16. decembrī pieņemto likumu par valsts budžetu. Programma daļēji atbilst „rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu”[4] datu prasībām, lai gan daži dati īsti neatbilst EKS95 standartiem.-  Programmas precizējumi paredz, ka 2004. gadā IKP pieaugs par 3,5%, 2005. gadā par 3,0%, 2006. gadā par 2,5% un 2007. gadā par 2,3%. Neraugoties uz straujo izaugsmi 2004. gadā, nodarbinātības pieaugums bija negatīvs, bet paredzams, ka turpmākajos gados tas celsies. Pēc pašreizējās informācijas šo jauninājumu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs šķiet īstenojams un visumā atbilst Komisijas dienestu novērtējumam, ieskaitot 2004. gada rudens prognozi. Turklāt turpmāko gadu pieauguma prognozes ir piesardzīgas un zem paredzētā potenciālā pieauguma līmeņa.-  kopš 2003. gada sākuma inflācija Zviedrijā pakāpeniski ir kritusies, daļēji tādēļ, ka pamata pārskata periodā enerģijas cenas nepieauga, un pašlaik tā neapšaubāmi ir zem 2% - Riksbank noteiktā mērķa līmeņa. Krona pret euro 2003. un 2004. gadā bija relatīvi stabila, un pēdējā laikā tās vērtība ir pieaugusi, tādējādi atspoguļojot Zviedrijas stabilo makroekonomisko vidi un Zviedrijas stabilās attīstības perspektīvas, lielos tekošo kontu atlikumus un tirgus prognozes tam, ka 2005. gadā relatīvi celsies galvenās likmes. Pēdējā gada laikā Zviedrijas obligāciju peļņas likmes ir attīstījušās līdzīgi tendencēm nozīmīgākajos obligāciju tirgos. Ilgtermiņa valsts obligāciju pozitīvā procentu likmju starpība Zviedrijā un euro zonā pēdējos gados svārstījās ap 50 bāzes punktiem, bet kritās 2004. gadā.-  Budžeta plānā izvirzīts mērķis visa cikla laikā panākt valsts budžeta pārpalikumu, vidēji 2% no IKP, attiecībā uz vairāku gadu periodu noteikti nomināli limiti centrālās valdības izdevumiem un pašvaldībām uzdots līdzsvarot savu budžetu. Ikgadējie precizējumi paredz plānoto valsts budžeta pārpalikumu 2004. gadā 0,7%, 2005. gadā 0,6% , 2006. gadā 0,9% un 2007., pēdējā programmas gadā, 0,9% apmērā. Gan ieņēmumu, gan izdevumu rādītāji programmas laikā pakāpeniski samazinās. Pēc kopējās metodikas vērtējuma par paredzamo ietekmi uz ciklu cikliski koriģēta budžeta bilance visā perioda laikā ir ar pārpalikumu. Salīdzinot ar iepriekšējiem ikgadējiem precizējumiem, 2005. un 2006. gada budžeta mērķi ir zemāki, lai gan pieauguma prognozes pašlaik ir ievērojami augstākas. Tas daļēji ir izskaidrojams ar to, ka atbilstoši jaunākai informācijai par produkciju, ieņēmumi no nodokļiem ir paredzēti zemāki. Ar Pavasara likumu un ar 2005. gada budžetu ieviestie nodokļu samazinājumi arī ietekmēja 2005. un 2006. gada prognozes pavājināšanos. Laikā, kad pensiju sistēma un pašvaldību apakšnozares uzrāda stabilus pārpalikumus, centrālās valdības budžeta deficīts 2005. un 2006. gadā pieaug, tādējādi būtiski pasliktinot visu šo gadu budžeta situāciju kopumā. 2007. gadā ir paredzēti mazāki valsts izdevumi.-  Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognozes riski ir pamatā līdzsvaroti. No vienas puses, budžeta prognozes liekas ticamas un Zviedrija ir uzrādījusi labus rezultātus noteikto izdevumu griestu nepārsniegšanā. Bez tam finansiālā situācija pašvaldību līmenī šķiet uzlabojusies. No otras puses, nodokļu ieņēmumi pēdējos gados ir diezgan nepastāvīgi. Turklāt, budžeta starpība, salīdzinot ar centrālās valdības izdevumu griestiem, ir ļoti maza ne tikai 2004. gadam, bet saskaņā ar 2005. gada budžetu, arī 2005. un 2006. gadam. Bez tam 2006. gadā paredzētās vēlēšanas var ietekmēt šī gada budžetu. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka programmas budžeta nostāja ir pietiekama, lai saglabātu budžeta stāvokli vidējā termiņā „tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu”, kā to prasa Stabilitātes un izaugsmes pakts visam programmas perioda laikam. Tā arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai nepārkāptu noteikto deficīta slieksni- 3% no IKP- normālu makroekonomisko svārstību gadījumos. Tomēr programmas periodā cikliski koriģētas budžeta pozīcijas un vidējie pārpalikumi saglabājas zem iekšzemes nospraustā pārpalikuma mērķa - 2% no IKP.-  Paredzams, ka parāda kopapjoma attiecība, kas kopš 2000. gada ir zem 60% no IKP, turpinās kristies, 2007. gadā sasniedzot 49% no IKP. Parādus galvenokārt izsniedz centrālās valdības sektoram, kas pārvalda budžeta deficītu, tai pat laikā pārpalikumi pensiju sistēmā galvenokārt tiek ieguldīti aktīvos, kas nav valdības aktīvi, tādējādi palēninot parāda kopapjoma attiecības samazināšanos. Paredzams, ka parāda koeficents, no kura atskaitīti finanšu aktīvi, uzlabosies no -2% no IKP 2004. gadā līdz zem -4% 2007. gadā. Šis prognozes šķiet īstenojamas.-  Šī programma pārskata valdības plašāko strukturālo reformu programmu, kurā galvenā uzmanība ir pievērsta darba tirgus darbības uzlabošanai, nodarbinātības līmeņa celšanai, darba dienu zaudējumu samazināšanai, kas rodas slimības atvaļinājumu dēļ. Ir veikts plašs pasākumu klāsts, tomēr rezultāti līdz šim nav bijuši viennozīmīgi. Lai pabeigtu nodokļu reformu, ir sperts vēl viens solis tālākai nodokļu uzlikšanas darbiniekiem atvieglošanai attiecībā uz nodokļu nomaiņu uz ekoloģiskiem nodokļiem, lai gan to daļēji kompensē pašvaldību nodokļu likmju paaugstināšana 2003. un 2004. gadā. Jomas, kas uzskatāmas par prioritārām stabilu valsts finanšu ietvaros ir nodokļu reformas pabeigšana un centieni sasniegt politikas galvenos mērķus nodarbinātības līmeņa celšanā, sociālā pabalsta saņēmēju skaita samazināšana un slimības atvaļinājuma dienu skaita samazināšana.-  Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību, ko galvenokārt nosaka ar sabiedrības novecošanos saistītās budžeta izmaksas, Zviedrija ir relatīvi labvēlīgākā situācijā. Lai panāktu pilnīgu ilgtspējību, ir jāpārvar starpība apmēram 2% apmērā no iekšzemes kopprodukta. Tā balstās uz paredzēto demogrāfiskās slodzes koeficienta paaugstināšanu un pašreizējām izdevumu tendencēm saistībā ar veselības aprūpi, darbaspēka iesaistīšanos un nodarbinātību. Bez turpmākām reformām, kas mainīs šīs tendences, mērķis saglabāt budžeta pārpalikumu 2% apmērā no IKP turpmākajos 10 gados ir saskaņā ar valdības budžeta mērķi un kļūs par noteicošo faktoru stabilitātei ilgākā laika posmā.Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reālais IKP (izmaiņas %) | KP Nov 2004 | 3,5 | 3,0 | 2,5 | 2,3 |KOM | 3,7 | 3,1 | 2,9 | nav |KP Nov 2003 | 2,0 | 2,6 | 2,5 | nav |(%) | KP Nov 20042 | 1,3 | 1,5 | nav | nav |KOM | 1,1 | 1,5 | 1,9 | nav |KP Nov 20032 | 1,7 | nav | nav | nav |Valsts bilance (% no IKP) | KP Nov 2004 | 0,7 | 0,6 | 0,4 | 0,9 |KOM | 0,6 | 0,6 | 0,8 | nav |KP Nov 20033 | 0,6 | 1,4 | 1,9 | nav |Primārā bilance (% no IKP) | KP Nov 20041 | 2,8 | 2,8 | 2,7 | 3,3 |KOM | 2,7 | 2,8 | 3,0 | nav |KP Nov 2003 | 0,9 | 1,7 | 2,1 | nav |Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP Nov 20044 | 0,8 | 0,5 | 0,5 | 1,2 |KOM | 0,7 | 0,4 | 0,6 | nav |KP Nov 20034 | 1,3 | 1,8 | 2,0 | nav |Valdības bruto parāds (% no IKP) | KP Nov 2004 | 51,7 | 50,5 | 50,0 | 49,0 |KOM | 51,6 | 50,6 | 49,7 | nav |KP Nov 2003 | 51,5 | 50,0 | 48,3 | nav |1 Atjauninātajā variantā Zviedru varas iestādes sniedz sākotnējo budžetu, izņemot neto procentus un standarta bruto procentus. Lai gan tabulā sākotnējā bilance ir sniegta bez bruto procentiem, izmantojot atjauninātos datus. 2 % izmaiņas Dec-Dec 3 Salīdzinājumam, tīrais aizdevums, par ko ziņots 2002. un 2003. gada aktualizētajā ziņojumā, attiecas uz skaitļiem, ņemot vērā pilnu nodokļu ciklu (tādēļ ka šīs atskaišu izmaiņas netika oficiāli ieviestas līdz 2004. gadam). 4 Komisijas dienestu aprēķini balstoties uz šīs programmas informāciju. Avoti: Aktualizētā Zviedrijas Konverģences programma, 2003. gada novembris un 2004. gada novembris (KP); Komisijas dienestu ekonomikas prognozes, 2004 gada rudens (KOM) Komisijas dienestu aprēķini. |Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi šo klāt pievienoto ieteikumu Padomes atzinumam par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu un nosūta to tālāk Padomei.IeteikumsPADOMES ATZINUMSsaskaņā ar 9. panta trešo daļu Komisijas 1997. gada 7. jūlija Regulā(EK) Nr. 1466/1997 par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu 2004–2007 gadamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,apspriedusies ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.1.  Padome pārbaudīja Zviedrijas a tjaunināto konverģences programmu laika posmam no 2004. līdz 2007. gadam 2005. gada [18. janvārī]. Programma daļēji atbilst „rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu” datu prasībām. Konkrēti, daži dati nav gluži atbilstoši EKS95 standartiem. Tādēļ Zviedriju uzaicina panākt pilnīgu atbilstību šo datu prasībām.2.  Šīs programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālā IKP pieauguma tempi samazināsies no 3,5% 2004. gadā līdz 3,0% 2005. gadā, līdz vidēji 2,4% 2006.-2007. gadā. Balstoties uz pašlaik pieejamo informāciju, šķiet ka šajā scenārijā atspoguļotas reālas izaugsmes iespējas. programmā paredzētā inflācija šķiet ticama.3.  Budžeta plānā izvirzīts mērķis visa cikla laikā panākt valsts budžeta pārpalikumu vidēji 2% apmērā no IKP, attiecībā uz vairāku gadu periodu noteikti nomināli limiti centrālās valdības izdevumiem un pašvaldībām uzdots līdzsvarot savu budžetu. Ikgadējie precizējumi paredz valsts budžeta pārpalikumu 0,7% apmērā 2004. gadā, 0,6% apmērā 2005. gadā, un pēdējos programmas gados, 2006. un 2007. gadā, 0,9% apmērā. Gan izdevumu, gan ieņēmumu rādītāji programmas laikā pakāpeniski samazinās. Pēc kopējās metodikas vērtējuma par paredzamo ietekmi uz ciklu, cikliski koriģēta budžeta bilance visā periodā ir ar pārpalikumu. Tomēr programmas periodā cikliski koriģētas budžeta pozīcijas un vidējie pārpalikumi saglabājas zem iekšzemes nospraustā pārpalikuma mērķa - 2% no IKP. Laikā, kad pensiju sistēma un pašvaldību apakšnozares uzrāda stabilus pārpalikumus, centrālās valdības budžeta deficīts 2005. un 2006. gadā pieaug, tādējādi būtiski pasliktinot visu šo gadu budžeta situāciju kopumā. 2007. gadā ir paredzēti mazāki valsts izdevumi.4.  Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognozes riski ir pamatā līdzsvaroti. No vienas puses, budžeta prognozes liekas ticamas un Zviedrija ir uzrādījusi labus rezultātus noteikto izdevumu griestu nepārsniegšanā. Bez tam finansiālā situācija pašvaldību līmenī šķiet uzlabojusies. No otras puses, nodokļu ieņēmumi pēdējos gados ir diezgan nepastāvīgi. Turklāt budžeta starpība, salīdzinot ar centrālās valdības izdevumu griestiem ir ļoti maza ne tikai 2004. gadam, bet saskaņā ar 2005. gada budžetu, arī 2005. un 2006. gadam. Bez tam 2006. gadā paredzētās vēlēšanas var ietekmēt šī gada budžetu.5.  Ņemot vērā šo riska novērtējumu, šķiet, ka programmas budžeta nostāja ir pietiekama, lai saglabātu budžeta stāvokli vidējā termiņā „tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu”, kā to prasa Stabilitātes un izaugsmes pakts visam programmas periodam. Tā arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai nepārkāptu noteikto deficīta slieksni - 3% no IKP, normālu makroekonomisko svārstību gadījumos.6.  Pēc aprēķiniem parāda attiecība 2004. gadā ir sasniegusi 51,7% no IKP, kas ir daudz zemāka par nolīgumā noteikto atsauces lielumu 60% no IKP. Programma paredz, ka parāda attiecība līdz 2007. gadam kritīsies līdz 49,0% no IKP.7.  Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību, ko galvenokārt nosaka ar sabiedrības novecošanos saistītās budžeta izmaksas, Zviedrija ir relatīvi labvēlīgā pozīcijā. Lai panāktu pilnīgu ilgtspējību, ir jāpārvar starpība apmēram 2% apmērā no iekšzemes kopprodukta. Tā balstās uz paredzēto demogrāfiskās slodzes koeficienta paaugstināšanu un pašreizējām izdevumu tendencēm saistībā ar veselības aprūpi, darbaspēka iesaistīšanos un nodarbinātību. Bez turpmākām reformām, kas mainīs šīs tendences, mērķis saglabāt budžeta pārpalikumu 2% apmērā no IKP turpmākajos 10 gados ir saskaņā ar valdības budžeta mērķi un kļūs par noteicošo faktoru stabilitātei ilgākā laika posmā.Zviedrijas atjauninātā konverģences ziņojuma galvenās prognozes2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Reālais IKP SPCI inflācija Valsts bilance (% no IKP) Primārā bilance (% no IKP) Cikliski koriģētā bilance (% no IKP)1 Valdības bruto parāds (% no IKP) | 1,6 1,8 0,5 2,7 1,4 52,0 | 3,5 1,3 0,7 2,8 0,8 51,7 | 3,0 1,5 0,6 2,8 0,5 50,5 | 2,5 nav 0,4 2,7 0,5 50,0 | 2,3 nav 0,9 3,3 1,2 49,0 |1 Komisijas dienestu aprēķiniem izmantota kopīgi saskaņota programmas metodoloģija.[1] OV L 209, 2.8.1997. Visi šajā tekstā minēti dokumenti atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu,ko apstiprinājusi Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN Council) 10.7.2001.[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[4] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formu ko apstiprinājusi Ekonomikas un finanšu padome, EFC/ECFIN/404/01-REV 1 27.6.2001. (ECOFIN Padome) 10.7.2001.[5] OV L 209, 2.8.1997., 1.lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005SC0017

Ieteikums Padomes atzinums saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta trešo punktu par atjaunināto Čehijas konverģences programmu 2004. - 2007. gadam  /* SEC/2005/0017 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.1.2005SEC(2005) 17 galīgā redakcijaIeteikumsPADOMES ATZINUMSsaskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta trešo punktu par atjaunināto Čehijas konverģences programmu 2004. - 2007. gadam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] nosaka, ka neiesaistītajām dalībvalstīm, tas ir, tām dalībvalstīm, kas nav pieņēmušas vienoto valūtu, ir jāiesniedz Padomei un Komisijai konverģences programmas. Saskaņā ar šīs regulas 9. pantu katra konverģences programma jāpārbauda Padomei, balstoties uz novērtējumiem, ko sagatavojusi Komisija un ar Līguma 114. pantu izveidotā komiteja (Ekonomikas un finanšu komiteja). Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padomei pēc programmas pārbaudīšanas jāsniedz atzinums. Saskaņā ar šo regulu dalībvalstīm ik gadu jāiesniedz savu konverģences programmu atjauninājumi, ko Padome var izskatīt saskaņā ar tām pašām procedūrām.Desmit valstis, kas pievienojās ES 2004. gada 1. maijā, nav pieņēmušas vienoto valūtu, tomēr tām noteiktā laikā jāizpilda konverģences kritēriji, tostarp kritērijs par valsts finanšu stāvokļa noturību, lai tās būtu tiesīgas ieviest euro. Ņemot vērā, ka 2003. gadā reģistrēts kopējais valsts budžeta deficīts bija 12,6% apmērā no IKP (ieskaitot lielu vienreizēju darījumu aptuveni 7% apmērā no IKP), Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Čehijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts un ieteica pārmērīgo deficītu novērst ne vēlāk kā līdz 2008. gadam saskaņā ar 2004. gada maija konverģences programmu. Konkrēti Čehijai tika prasīts īstenot efektīvu rīcību saistībā ar pasākumiem, lai sasniegtu 2005. gada deficīta mērķi. Tāpat tika ieteikts enerģiski īstenot pasākumus, kas paredzēti 2004. gada maija konverģences programmā, konkrēti - samazināt centrālās valdības algu izdevumus un samazināt atsevišķu ministriju izdevumus. Turklāt Čehiju aicināja tos ieņēmumus, kas pārsniedz budžetā paredzētos, iedalīt deficīta samazināšanai, ieviest fiskālo mērķu noteikšanu, pamatojoties uz vidēja termiņa izdevumu griestiem, izstrādāt efektīvus noteikumus, lai samazinātu pieaugošās reģionu un pašvaldību parādsaistības, veikt pensiju un veselības aprūpes sistēmu reformu, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa noturību, un samazināt Čehijas Konsolidācijas aģentūras darbības negatīvo ietekmi uz budžetu. Savā 2004. gada 22. decembra paziņojumā Komisija secināja, ka Čehijas valdība ir veikusi efektīvas darbības saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada deficīta mērķi[2].Dalībvalstis, kas pievienojās ES 2004. gada 1. maijā, apņēmās iesniegt savas konverģences programmas līdz 2004. gada 15. maijam un to pirmo atjauninājumu – 2004. gada beigās. Savu pirmo konverģences programmu, kas attiecas uz 2004. - 2007. gadu, Čehija iesniedza 2004. gada 13. maijā, un Padome to novērtēja 2004. gada 5. jūlijā. Čehija tās konverģences programmas atjauninājumu iesniedza 2004. gada 1. decembrī. Komisijas dienesti ir veikuši šī atjauninājuma tehnisko analīzi, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomisko prognožu rezultātus un ņemot vērā rīcības kodeksu[3], kopīgi pieņemto metodoloģiju prognozējamā kopprodukta novērtēšanai, ieteikumus ekonomikas politikas vispārīgajās pamatnostādnēs 2003. - 2005. gadam un principus, kas paredzēti Komisijas 2002. gada 27. novembra Paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politiku koordinēšanas stiprināšanu[4]. Šī analīze pamato šādu novērtējumu.-  Čehijas konverģences programmas pirmais atjauninājums, kas attiecas uz periodu no 2004. līdz 2007. gadam, tika iesniegts 2004. gada 1. decembrī. Programmā daļēji ievērotas prasības, kas datiem izvirzītas pārstrādātajā „rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Konkrēti, par spīti datu pārskatīšanai, kas tika veikta pēc atjauninājuma iesniegšanas, izdevumu un ieņēmumu attiecība nav pilnībā konsolidēta atbilstoši EKS95 statistikas standartiem. Šai sakarā Čehiju aicina panākt, lai programmā būtu ievērotas datiem izvirzītās prasības. Turklāt programmā tikai daļēji ievērots struktūras paraugs „rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu” 2. pielikumā.-  Programmā sniegtajā pamata makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka faktiskā IKP pieaugums 2004. gadā būs 3,8%. Tiek prognozēts, ka 2005. gadā faktiskais IKP sasniegs 3,6% un vēlāk nedaudz paaugstināsies, sasniedzot 3,8% 2007. gadā. Tas ir mazāk, nekā paredzēts Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozēs 2004. - 2006. gadam, kurās lēsts, ka vidējais pieaugums 2004. un 2005. gadā būs 3,8% un 2006. gadā – 4%. Attiecībā uz 2007. gadu programmas aplēses par potenciālo kopprodukta pieaugumu nedaudz pārsniedz rudens prognozes aplēses. Tādējādi, pamatojoties uz patlaban pieejamo informāciju, pamata scenāriju programmā var uzskatīt par ticamu, tādēļ to uzskata par atsauces scenāriju budžeta aplēšu novērtēšanai. Divos alternatīvos scenārijos, kas sniegti programmā, paredzēta trīs būtisku ārējo mainīgo dažāda attīstība: ārvalstu pieprasījums, valūtas maiņas kurss un naftas cenas.-  Pēc deflācijas, kas ilga gandrīz visu 2003. gadu, cenu izmaiņas atkal kļuva pozitīvas un 2004. gadā inflācija atkal atbilda centrālās bankas mērķa robežām. Atjauninātajā programmā paredzēts, ka SPCI inflācija 2004. gadā vidēji sasniegs 2,7%. Laika posmā no 2002. gada jūlija līdz 2004. gada martam čehu kronas vērtība pret euro samazinājās par aptuveni 11%, daļēji kompensējot stipro vērtības palielināšanos iepriekšējā periodā. Kopš 2004. gada aprīļa kronas vērtība ir pieaugusi un, par spīti pagaidu stabilizācijai vasaras mēnešos, 2004. gada pirmajos vienpadsmit mēnešos tās vērtība pret euro pieauga par aptuveni 4,5%. Pēc perioda 2003. gada pirmajā pusē, kurā valsts obligāciju ienākumu līmenis bija zemāks nekā euro zonā, starpība sāka lēni pieaugt 2003. gada oktobrī, 2004. gada septembrī sasniedza virsotni pie aptuveni 100 punktiem, pirms gada ceturtajā ceturksnī samazinājās no jauna. Čehija ir nolēmusi pievienoties euro zonai aptuveni 2009. –2010. gadā un līdz tam turpināt inflācijas mērķu noteikšanu. No 2006. gada 1. janvāra mērķis būs stabils inflācijas līmenis 3% apmērā ar pielaidi ( 1 procentu punkts. Varas iestādes plāno ierobežot dalības periodu VKM II līdz diviem gadiem.-  Programmas mērķis ir samazināt deficītu no 5,2% no IKP 2004. gadā (ieskaitot vienreizējus izdevumus aptuveni 1,2% apmērā no IKP) līdz mazāk par 3% no IKP atsauces vērtības 2008. gadā atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Programmas mērķis ir samazināt kopējo valsts budžeta deficītu par 1,9 procentu punktiem laika posmā no 2004. līdz 2007. gadam, un šajā pašā laika posmā primāro deficītu samazināt par 2,3 procentu punktiem. Tomēr, izņemot divu vienreizēju darījumu ietekmi 2004. gadā, nominālais deficīts ir uzlabojies par aptuveni 0,7 procentu punktiem. Ir paredzēts, ka korekcija būs pakāpeniska, aptuveni 0,5% no IKP gadā, izņemot 2006. gadu, kad plānotais samazinājums ir gandrīz 1% no IKP. Tiek plānots, ka programmas periodā kritīsies gan ieņēmumi, gan izdevumi (procentos no IKP); valsts investīcijas ir vienīgā izdevumu pozīcija, kurā paredzams pieaugums - no 4,2% no IKP 2003. gadā līdz 4,6% no IKP 2007. gadā, krietni pārsniedzot ES vidējo rādītāju (2,4% no IKP 2004. gadā). Virzība uz deficīta samazināšanu konverģences programmā kopumā atbilst 2003. gada augusta pirmspievienošanās ekonomiskajai programmai. Salīdzinot ar 2004. gada maija programmu, deficīta mērķi procentos no IKP attiecībā uz 2005. - 2007. gadu nav mainījušies, kaut arī IKP pieaugums ir ievērojami palielināts un 2004. gada deficīta paredzamais rezultāts (izņemot vienreizējos pasākumus) ir labāks, nekā gaidīts.-  Ar programmas budžeta plāniem saistītie riski šķiet kopumā līdzsvaroti. No vienas puses, salīdzinoši piesardzīgais makroekonomikas scenārijs liecina, ka ieņēmumi varētu būt labāki, nekā gaidīts, un izdevumi varētu būt mazāki, nekā paredzēts budžetā. Turklāt citi riski, kas apdraud budžeta mērķus saistībā ar valsts garantijām un parādu pārņemšanu, šķiet ierobežoti. No otras puses, vēl jāpieņem būtiski izdevumu samazinājumi, jo īpaši attiecībā uz valdības patēriņu, lai 2006. un 2007. gadā sasniegtu tiesiski saistošos izdevumu griestus. Laikā pirms nākamajām parlamenta vēlēšanām, kas paredzētas 2006. gada jūnijā, izdevumu griestu īstenošana ir apdraudēta. Ņemot vērā risku novērtējumu, ar programmas nostādni attiecībā uz budžetu pietiek, lai līdz 2008. gadam samazinātu deficītu zem 3% no IKP, kā paredzēts programmā.-  Programmā prognozēts, ka parāda attiecība pieaugs no 37,8% no IKP 2003. gadā līdz 40% no IKP 2007. gadā, kas ir krietni zemāk par atsauces vērtību – 60% no IKP. Laikā no 2003. līdz 2006. gadam sagaidāms, ka parāda attiecība pieaugs par 1,4 procentu punktiem, mazāk, nekā paredzēts Komisijas dienestu prognozēs, kurās lēsts augstāks primārais deficīts 2006. gadā un mērenāka kapitāla plūsmas korekcijas ietekme. Konkrēti, Kopienas dienestu prognozē netika iekļauti privatizācijas procesi 2005. gadā, kas sekmē īslaicīgu un nelielu parāda attiecības kritumu 2005. gadā. Sagaidāms, ka parāda attiecība turpmāk pieaugs 2006. - 2007. gadā, tomēr daudz lēnāk, jo tiek plānots pakāpeniski izbeigt pārveides institūciju darbību. Pieaugošās parāda attiecības galvenais virzītājspēks vēl aizvien ir primārais deficīts, taču tā ietekme mazinās atbilstīgi fiskālajai konsolidācijai.-  Valsts budžeta deficīta samazināšanās programmas periodā būtu jāpanāk, samazinot izdevumu attiecību (par aptuveni 3,7% no IKP), kas vairāk nekā kompensē plānoto ieņēmumu attiecības samazināšanos (par 1,8% no IKP). Papildus tam, ka plānota valdības nozīmes samazināšanās tautsaimniecībā, fiskālās konsolidācijas stratēģijā plānots mainīt gan ieņēmumu, gan izdevumu struktūru. Kas attiecas uz izdevumiem, tiek lēsts, ka pārvedumu un subsīdiju samazināšana visvairāk sekmēs izdevumu samazināšanu, jo īpaši centrālās valdības līmenī. Kas attiecas uz ieņēmumiem, galvenā strukturālā pārmaiņa ir nodokļu sloga pārnešana no tiešas nodokļu uzlikšanas uz netiešu nodokļu uzlikšanu. Programmā arī paredzēts izbeigt pārveides institūciju darbību, konkrēti – Valsts īpašuma fonda (līdz 2005. gada beigām) un Čehijas Konsolidācijas aģentūras (līdz 2007. gada beigām) darbību.-  Šķiet, ka no valsts finanšu ilgtermiņa stabilitātes viedokļa Čehija ir nopietni apdraudēta, jo plānotas ļoti nozīmīgas budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanu. Jo īpaši programmā paredzētā fiskālās konsolidācijas stratēģija jāpapildina ar papildu reformām, lai samazinātu noturības riskus, kas saistīti ar pensiju un veselības aprūpes izdevumu pieaugumu.-  Kopumā atjauninājumā izklāstītā ekonomikas politika daļēji saskan ar katras valsts specifikai pieskaņotajām ekonomikas politikas vispārīgajām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. No vienas puses, programma atbilst Padomes ieteiktajai valsts budžeta deficīta samazināšanai, un samazināšana balstās uz tiesiski saistošiem vidēja termiņa izdevumu griestiem. No otras puses, ieteiktās centrālās valdības algu izdevumu samazināšanas īstenošana, kas paredzēta maija konverģences programmā, izrādās sarežģīta, un programmā nav paredzēti pietiekami pasākumi, lai kontrolētu reģionu pašvaldību un pašvaldību deficītu un parādu. Turklāt, programmā nav paredzēti konkrēti soļi, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, jo īpaši - īstenojot pensiju un veselības aprūpes reformas.-  Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu un ieteikumus, ko sniegusi Padome saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Čehijai iesaka tos ieņēmumus, kuri pārsniedz budžetā paredzētos, iedalīt deficīta samazināšanai un stingri ievērot vidējā termiņa centrālās valdības izdevumu griestus, kas kļūs tiesiski saistoši no 2006. gada. Turklāt Čehija tiek aicināta stiprināt pensiju reformu un veikt veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti.Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta aplēšu salīdzinājums2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Faktiskais IKP (izmaiņas % ) | KP decembris 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 |KOM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | n.p. |KP maijs 2004 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 |SPCI inflācija (%) | KP decembris 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 |KOM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | n.p. |KP maijs 2004 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 |Valsts bilance (% no IKP) | KP decembris 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |KOM | -4,81 | -4,7 | -4,3 | n.p. |KP maijs 2004 | -5,3 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |Primārā bilance (% no IKP) | KP decembris 2004 | -4,0 | -3,3 | -2,3 | -1,7 |KOM | -3,61 | -3,3 | -2,9 | n.p. |KP maijs 2004 | -4,1 | -3,4 | -2,4 | -1,7 |Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP decembris 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 |KOM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | n.p. |KP maijs 2004 | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 |1Komisijas dienestu prognoze 2004. gadam neietvēra aprēķināto valsts garantiju 0,8% apmērā no IKP. Avoti: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM). |Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi pievienoto ieteikumu Padomes atzinumam par atjaunināto Čehijas konverģences programmu un nosūta to Padomei.IeteikumsPADOMES ATZINUMSsaskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta trešo punktu par atjaunināto Čehijas konverģences programmu 2004. - 2007. gadamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.1.  Padome 2005. gada [18. janvārī] pārbaudīja atjaunināto Čehijas konverģences programmu laikam no 2004. līdz 2007. gadam. Programmā ir daļēji ievērotas prasības, kas datiem izvirzītas pārskatītajā „rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”. Konkrēti, par spīti datu pārskatīšanai, kas tika veikta pēc atjauninājuma iesniegšanas, izdevumu un ieņēmumu attiecība nav pilnībā konsolidēta atbilstoši EKS95 statistikas standartiem. Šai sakarā Čehiju aicina panākt, lai programmā būtu ievērotas datiem izvirzītās prasības.2.  Programmā ietverti dažādi scenāriji makroekonomikas un budžeta aplēsēm: „pamata” scenārijs, „optimistiskais” scenārijs un „pesimistiskais” scenārijs. Novērtējot budžeta aplēses, „pamata” scenāriju uzskata par atsauces scenāriju, jo, pamatojoties uz patlaban pieejamo informāciju, šķiet, ka tas atspoguļo ticamus pieņēmumus par izaugsmi. Šajā scenārijā paredzēts, ka faktiskā IKP pieaugums 2004. gadā būs 3,8%. Tiek prognozēts, ka 2005. gadā faktiskais IKP sasniegs 3,6% un vēlāk nedaudz paaugstināsies, sasniedzot 3,8% 2007. gadā. Programmas aplēses par inflāciju šķiet reālistiskas.3.  Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Čehijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica to novērst ne vēlāk kā līdz 2008. gadam.4.  Programmas mērķis ir samazināt deficītu no 5,2% no IKP 2004. gadā (ieskaitot vienreizējus izdevumus aptuveni 1,2% apmērā no IKP) līdz mazāk par 3% no IKP atsauces vērtības 2008. gadā atbilstīgi Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Programmas mērķis ir samazināt kopējo valsts budžeta deficītu par 1,8 procentu punktiem laika posmā no 2004. līdz 2007. gadam, un šajā pašā laika posmā primāro deficītu samazināt par 2,3 procentu punktiem. Ir paredzēts, ka korekcija būs pakāpeniska, aptuveni 0,5% no IKP gadā, izņemot 2006. gadu, kad plānotā deficīta uzlabošanās ir gandrīz 1% no IKP. Tiek plānots, ka programmas periodā kritīsies gan ieņēmumi, gan izdevumi (procentos no IKP); valstis investīcijas ir vienīgā izdevumu pozīcija, kur paredzams pieaugums - no 4,2 no IKP 2003. gadā līdz 4,6% no IKP 2007. gadā, krietni pārsniedzot ES vidējo rādītāju (2,4% no IKP 2004. gadā). Salīdzinot ar 2004. gada maija konverģences programmu, deficīta mērķi attiecībā uz 2005. - 2007. gadu nav mainījušies, kaut arī IKP pieaugums ir palielināts un 2004. gada budžeta rezultāti (izņemot vienreizējos pasākumus) ir labāki, nekā gaidīts.5.  Ar programmas budžeta plāniem saistītie riski šķiet kopumā līdzsvaroti. No vienas puses, salīdzinoši piesardzīgais makroekonomikas scenārijs liecina, ka ieņēmumi varētu būt labāki nekā gaidīts un izdevumi varētu būt mazāki, nekā paredzēts budžetā. Turklāt citi riski, kas apdraud budžeta mērķus saistībā ar valsts garantiju izdošanu un parādu pārņemšanu, šķiet ierobežoti. No otras puses, vēl jāpieņem būtiski izdevumu samazinājumi, jo īpaši attiecībā uz valdības patēriņu, lai 2006. un 2007. gadā sasniegtu izdevumu griestus. Tāpat laikā pirms nākamajām parlamenta vēlēšanām, kas paredzētas 2006. gada jūnijā, izdevumu griestu īstenošana ir apdraudēta. Ņemot vērā risku novērtējumu, programmas nostādne attiecībā uz budžetu šķiet pietiekama, lai līdz 2008. gadam samazinātu deficītu zem 3% no IKP, kā paredzēts programmā.6.  Pēc aplēsēm, parāda attiecība pret IKP 2004. gadā sasniedza 38,6%, kas ir krietni zemāk par Līgumā ierakstīto atsauces vērtību – 60% no IKP. Programmā lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā pieaugs par 1,4 procentu punktiem.7.  Šķiet, ka no valsts finanšu ilgtermiņa stabilitātes viedokļa Čehija ir nopietni apdraudēta, jo plānotas ļoti nozīmīgas budžeta izmaksas saistībā ar sabiedrības novecošanu. Jo īpaši programmā paredzētā fiskālās konsolidācijas stratēģija jāpapildina ar papildu reformām, lai samazinātu noturības riskus, kas saistīti ar pensiju un veselības aprūpes izdevumu pieaugumu.8.  Atjauninājumā izklāstītā ekonomikas politika daļēji saskan ar katras valsts specifikai pieskaņotajām ekonomikas politikas vispārīgajām pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. No vienas puses, programma atbilst Padomes ieteiktajai valsts budžeta deficīta samazināšanai, un samazināšanas pamatā ir tiesiski saistoši vidēja termiņa izdevumu griesti. No otras puses, ieteiktā centrālās valdības algu izdevumu samazināšana, kas paredzēta maija konverģences programmā, izrādās sarežģīta un programmā nav sniegti pietiekami pasākumi, lai kontrolētu reģionu pašvaldību un pašvaldību deficītu un parādu. Turklāt programmā nav paredzēti konkrēti soļi, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, jo īpaši, īstenojot pensiju un veselības aprūpes reformas.* * *Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu un ieteikumus, ko sniegusi Padome saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Čehijai iesaka tos ieņēmumus, kuri pārsniedz budžetā paredzētos, iedalīt deficīta samazināšanai un stingri ievērot vidējā termiņa centrālās valdības izdevumu griestus, kas kļūs tiesiski saistoši no 2006. gada. Turklāt Čehija tiek aicināta stiprināt pensiju reformu un veikt veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti.Nozīmīgākās aplēses no Čehijas atjauninātās konverģences programmas2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |Faktiskā IKP pieaugums (%) SPCI inflācija (%) Valsts bilance (% no IKP) Primārā bilance (% no IKP) Valsts bruto parāds (% no IKP) | 3,1 -0,1 -12,6 -11,3 37,8 | 3,8 2,7 -5,2 -4,0 38,6 | 3,6 3,2 -4,7 -3,3 38,3 | 3,7 2,6 -3,8 -2,3 39,2 | 3,8 2,2 -3,3 -1,7 40,0 |[1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, uz kuriem norādīts šajā tekstā, atrodami šajā tīmekļa vietnē:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.[2] SEK(2004) 1630, 22.12.2004.[3] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, apstiprinājusi Ekonomikas un finanšu padome 2001. gada 10. jūlijā.[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Visi dokumenti, uz kuriem norādīts šajā tekstā, atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.


title: Padomes Ieteikums (2005. gada 8. marts) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Septītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu

text:
               23.3.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 77/13

         PADOMES IETEIKUMS
   (2005. gada 8. marts)
   atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Septītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu
   (2005/255/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Ceturto ĀKK un EK konvenciju, kas parakstīta 1989. gada 15. decembrī Lomē un grozīta ar 1995. gada 4. novembrī Maurīcijā parakstīto nolīgumu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu 91/401/EEK par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Ceturto ĀKK un EEK konvenciju (1), ar kuru izveido, cita starpā, Septīto Eiropas Attīstības fondu (Septītais EAF), un jo īpaši tā 33. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Finanšu Regulu (1991. gada 29. jūlijs), kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EEK konvencijai (2), un jo īpaši tās 69. līdz 77. pantu,
   izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Septītā EAF darbībām līdz 2003. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2003. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (3),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 33. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Septītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma.

               (2)

               Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Septītā EAF darbības 2003. finanšu gadā,

         AR ŠO IESAKA,
   lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Septītā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu.

      Briselē, 2005. gada 8. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-C. JUNCKER

      (1)  OV L 229, 17.8.1991., 288. lpp.

      (2)  OV L 266, 21.9.1991., 1. lpp.

      (3)  OV C 293, 30.11.2004., 315. lpp.


title: Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2005. gada 7. aprīlis) — Eiropas Savienības Padomei par Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique ārējo revidentu (ECB/2005/8)

text:
               15.4.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 91/5

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

   (2005. gada 7. aprīlis)
   Eiropas Savienības Padomei par Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique ārējo revidentu
   (ECB/2005/8)
   (2005/C 91/05)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

               Pašreizējā Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique (tālāk tekstā – “NBB/BNB”) ārējā revidenta pilnvaru laiks ir beidzies, un tas netiks pagarināts. Tādēļ vajadzīgs iecelt ārējo revidentu laika posmam, kas sākas 2005. finanšu gadā.

               (3)

               NBB/BNB saskaņā ar tās valsts iepirkuma noteikumiem par jauno ārējo revidentu ir izvēlējusies Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises, un ECB uzskata, ka izvēlētais revidents atbilst apstiprināšanai vajadzīgajām prasībām.

               (4)

               Ārējā revidenta pilnvaru laiks būs trīs gadi, un tas var tikt pagarināts vienu reizi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   Tiek ieteikts Ernst & Young Bedrijfsrevisoren/Réviseurs d'Entreprises apstiprināt par NBB/BNB ārējo revidentu uz trīs gadus ilgu laika posmu, kas sākas 2005. finanšu gadā un kas var tikt pagarināts vienu reizi.

      Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 7. aprīlī.

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET


title: Komisijas Ieteikums ( 2008. gada 22. decembris ) par hlora–sārmu rūpniecībā turpmāk nevajadzīgā metāliskā dzīvsudraba drošu glabāšanu (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8422)

text:
               20.1.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 14/10

      KOMISIJAS IETEIKUMS

   (2008. gada 22. decembris)
   par hlora–sārmu rūpniecībā turpmāk nevajadzīgā metāliskā dzīvsudraba drošu glabāšanu
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 8422)
   (autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   (2009/39/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 211. panta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija ir pieņēmusi Kopienas stratēģiju attiecībā uz dzīvsudrabu (1).

               (2)

               Stratēģijas 9. darbībā paredzēts veikt pasākumus dzīvsudraba, kas radies hlora–sārmu rūpniecībā, pagaidu uzglabāšanai un Komisijai uzdot izpētīt iespējas noslēgt nolīgumu ar šo nozari.

               (3)

               Par šo stratēģiju Padome 2005. gada 24. jūnijā pieņēmusi labvēlīgu atzinumu, aicinot Komisiju risināt jautājumu par dzīvsudraba, inter alia no hlora–sārmu rūpniecības, drošu glabāšanu vai noglabāšanu termiņos, ko nosaka, ņemot vērā plānotās dzīvsudraba eksporta izbeigšanas grafiku.

               (4)

               Eiropas Parlaments 2006. gada 14. martā pieņēmis rezolūciju, kurā stratēģija atbalstīta un uzdots Komisijai veikt attiecīgus pasākumus, kas garantē drošu glabāšanu visam dzīvsudrabam no hlora–sārmu rūpniecības.

               (5)

               Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada 22. oktobrī pieņēmuši Regulu (EK) Nr. 1102/2008 par metāliskā dzīvsudraba un noteiktu dzīvsudraba savienojumu un maisījumu eksporta aizliegumu un drošu glabāšanu (2).

               (6)

               Eiropas hlora–sārmu rūpniecības nozares asociācija Euro Chlor ar tajā par biedriem iesaistījušos uzņēmumu atbalstu ir uzņēmusies saistības nodrošināt drošu glabāšanu visam dzīvsudrabam, kas vairs netiek izmantots hlora–sārmu ražošanas procesā (no ekspluatācijas izņemtais dzīvsudrabs). Visi hlora–sārmu nozares uzņēmumi, kas darbojas Kopienā, ar objektīviem un nediskriminējošiem noteikumiem var šīm saistībām pievienoties.

               (7)

               Komisija atzinīgi novērtē Euro Chlor apvienojušos uzņēmumu saistības, kas papildina minētās regulas noteikumus.

               (8)

               Šīs saistības atbilst kritērijiem, kas noteikti Komisijas paziņojumā “Vides nolīgumi Kopienas līmenī saistībā ar rīcības plānu vides tiesiskā regulējuma vienkāršošanai un uzlabošanai” (3),

         AR ŠO IESAKA.
   1.   Asociācijas Euro Chlor biedriem un citiem hlora–sārmu nozares uzņēmumiem, kuri darbojas Kopienā un ievēro Euro Chlor brīvprātīgo nolīgumu par tā dzīvsudraba drošu glabāšanu, kas izņemts no ekspluatācijas (t. i., ražošanai turpmāk vairs nevajadzīgs metālisks dzīvsudrabs uzņēmumos, kuros izmanto dzīvsudraba bateriju tehnoloģiju), šim nolūkam glabātavas jāizraugās ar vislielāko rūpību un jānoslēdz līgumi ar šādu glabātavu operatoriem, kuriem jābūt attiecīgi klasificētiem un licencētiem bīstamo atkritumu apsaimniekošanas uzņēmumiem. Šo līgumu noteikumiem jābūt objektīviem un nediskriminējošiem.
   2.   Asociācijas Euro Chlor biedriem jāapņemas ievērot visstingrākās tehniskās prasības attiecībā uz dzīvsudraba izolēšanu hermētiski noslēgtos konteineros, sagatavošanas un konteineru piepildīšanas operācijām, kā arī konteineru iekraušanu un izkraušanu.
   3.   Asociācijai Euro Chlor katru gadu jāsniedz ziņas par dzīvsudrabu, kas izņemts no ekspluatācijas.
   Šis ieteikums ir adresēts asociācijai Euro Chlor.

      Briselē, 2008. gada 22. decembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Stavros DIMAS

      (1)  COM(2005) 20, galīgā redakcija, 28.1.2005.

      (2)  OV L 304, 14.11.2008., 75. lpp.

      (3)  COM(2002) 412, galīgā redakcija, 17.7.2002.


				|

		52014PC0100

			Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai /* COM/2014/0100 final - 2014/ () */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Pievienotais priekšlikums ir juridisks
instruments ieteikumam Padomes Lēmumam, ar kuru apstiprina, ka Eiropas
Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz
Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido
partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no
vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu
vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas
Savienībai:
i)       ieteikums Padomes Lēmumam, ar kuru
apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas
vārdā noslēdz protokolu.
Šis priekšlikums tiek iesniegts kopā ar:
ii)      priekšlikumu Padomes Lēmumam par
protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu Eiropas
Savienības un tās dalībvalstu vārdā;
iii)     priekšlikumu Padomes Lēmumam par
protokola noslēgšanu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu
vārdā.
Saskaņā ar Aktu
par Horvātijas Republikas pievienošanos Horvātijas Republikai
jāpievienojas starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas
Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas,
pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.
Partnerības un sadarbības
nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to
dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras
puses, tika parakstīts 1994. gada 24. jūnijā. Nolīgums
stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī.
Ar Padomes 2012. gada
14. septembra lēmumu[1]
Komisija tika pilnvarota sākt sarunas ar attiecīgajām
trešām valstīm, lai noslēgtu konkrētos protokolus. Sarunas
ar Krievijas Federāciju tika sekmīgi pabeigtas. Krievijas
Federācija piekrita protokola tekstam ar savu 4. septembra
verbālnotu, EĀDD – ar savu 24. septembra verbālnotu.
Šī verbālnotu apmaiņa, ko pieprasīja Krievijas
Federācija, aizstāja protokola parafēšanu.
Ar
ierosināto protokolu Horvātijas Republiku līgumslēdzējas
puses statusā iekļauj nolīgumā un uzliek Eiropas
Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju
jaunajā ES oficiālajā valodā.
Protokolā ir
iekļauta klauzula, kurā noteikts, ka nolīgumu groza pēc
tam, kad ir stājies spēkā Līgums par Horvātijas
Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada
1. jūlijā.
Partnerības
un sadarbības nolīguma ar Krievijas Federāciju mērķis
jo īpaši ir veicināt tirdzniecību un ieguldījumus, tostarp
transporta pakalpojumu tirdzniecību, un ar to izveido satvaru dažādu
nozaru sadarbībai, kas aprobežojas ar vispārēju sadarbību
ekonomikas, finanšu un tehnikas jomā. Tāpēc papildus
piemērojamajam procesuālajam juridiskajam pamatam Eiropas
Savienībai būtu jāparaksta un jānoslēdz protokols,
balstoties uz Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta
2. punktu, no vienas puses, un LESD 91. pantu, 100. panta
2. punktu, 207. pantu un 212. pantu, no otras puses.
Komisija ir
atzinusi sarunu rezultātus par apmierinošiem un iesaka Padomei
–
pieņemt Padomes lēmumu, ar kuru
apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas
vārdā noslēdz protokolu Partnerības un sadarbības
nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to
dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras
puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos
Eiropas Savienībai.
Eiropas Parlamentu
aicinās dot piekrišanu šim protokolam.
Ieteikums
PADOMES LĒMUMS,
ar kuru apstiprina, ka Eiropas Komisija
Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu
Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido
partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no
vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu
vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas
Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši
tā 101. panta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ieteikumu,
tā kā:
(1)       Saskaņā ar
noteikumiem, kas izklāstīti Akta par Horvātijas Republikas
pievienošanos 6. panta 2. punktā, par Horvātijas Republikas
pievienošanos Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido
partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no
vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses[2] („Nolīgums”), ir
jāvienojas Nolīguma protokolā („protokols”).
(2)       Padome 2012. gada
14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar
attiecīgajām trešām valstīm[3].
Sarunas ar Krievijas Federāciju tika sekmīgi pabeigtas. Tas tika
apstiprināts ar vēstuļu apmaiņu 2013. gada
24. septembrī.
(3)       Attiecībā uz
Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē esošiem jautājumiem
būtu jāapstiprina, ka Komisija noslēdz Protokolu.
(4)       Par jautājumiem, kas ir
Savienības un tās dalībvalstu kompetencē, protokola
parakstīšanai un noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa
procedūra,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
Vienīgais
pants
Ar šo tiek apstiprināts, ka Eiropas
Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz
Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību
starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un
Krievijas Federāciju, no otras puses, lai ņemtu vērā
Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
Protokola
teksts ir pievienots lēmumam par tā parakstīšanu.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā
Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro
sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas
Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis
parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām
trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām
(Padomes dok. 13351/12 LIMITED).
[2]               OV L 327, 28.11.1997., 3. lpp.
[3]               Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā
Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro
sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas
Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis
parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām
trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām
(Padomes dok. 13351/12 LIMITED).


title: Eiropas Centrālās bankas ieteikums (2005. gada 7. aprīlis) — Eiropas Savienības Padomei par Bank of Greece ārējo revidentu (ECB/2005/7)

text:
               15.4.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 91/4

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS IETEIKUMS

   (2005. gada 7. aprīlis)
   Eiropas Savienības Padomei par Bank of Greece ārējo revidentu
   (ECB/2005/7)
   (2005/C 91/04)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 27.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

               Saskaņā ar Grieķijas tiesību aktiem viens un tas pats ārējais revidents nevar tikt apstiprināts uz laiku, kas ir garāks par četriem finanšu gadiem. Attiecīgi, Charalambos Stathakis, kas ir viens no diviem pašreizējiem ārējiem revidentiem, pilnvaru laiks nevar tikt pagarināts. Bank of Greece var paturēt Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA, kā savu ārējo revidentu, ar nosacījumu, ka rotācijas kārtībā tiek nomainīts tā vadošais partneris.

               (3)

                  Bank of Greece ir nolēmusi, ka Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA būs tās vienīgais ārējais revidents 2005. finanšu gadā, un ECB uzskata, ka šī sabiedrība atbilst apstiprināšanai vajadzīgajām prasībām.

               (4)

               Ārējā revidenta pašreizējās pilnvaras tiek saglabātas un ir pagarināmas uz vienu gadu ilgu laika posmu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
   Tiek ieteikts Ernst & Young (Hellas) Certified Auditors SA apstiprināt par Bank of Greece ārējo revidentu 2005. finanšu gadam, un šīs pilnvaras var pagarināt par vienu gadu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 7. aprīlī.

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET


title: Padomes Ieteikums ( 2011. gada 12. jūlijs ) par Apvienotās Karalistes 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2011.–2014. gadam

text:
               23.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 217/12

         PADOMES IETEIKUMS
   (2011. gada 12. jūlijs)
   par Apvienotās Karalistes 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2011.–2014. gadam
   2011/C 217/04
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,
   ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,
   pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

               (2)

               Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

               (3)

               Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

               (4)

               Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmā un valsts reformu programmās.

               (5)

               Apvienotā Karaliste 2011. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Apvienotās Karalistes konverģences programmā pirmo reizi bija ietvertas ekonomikas un fiskālās prognozes, kuras sniedza jaunais, neatkarīgais Budžeta atbildības birojs (BAB), kas ir vēlams uzlabojums Apvienotās Karalistes fiskālajai sistēmai.

               (6)

               Apvienoto Karalisti sevišķi smagi skāra starptautiskā finanšu krīze, jo tai ir liels, globāli integrēts finanšu sektors un augsts mājsaimniecību parādu līmenis. IKP samazinājās par 0,1 % 2008. gadā un par 4,9 % 2009. gadā. Apvienotās Karalistes valdība veica apjomīgu intervenci banku sektora atbalstam, un nodrošināja ārkārtas papildu likviditāti visam sektoram. Valdības budžeta deficīts divu gadu laikā pieauga par 8,5 procentu punktiem līdz 11,2 % no IKP 2009. gadā. Savukārt bezdarbs pieauga no 5,3 % 2007. gadā līdz 7,6 % 2009. gadā. 2009. gada pēdējā ceturksnī atsākās ceturkšņa izaugsme, lai gan ražošanas apjomi vēl aizvien ir zemāki nekā pirmskrīzes maksimums. Īstermiņa prognozes liecina par mērenu izaugsmi, kuras pamatā ir lielas uzņēmumu investīcijas un neto eksporta apjomu palielināšanās, kas skaidrojama ar valūtas maiņas kursu. Tomēr izaugsmi kopumā kavēs tas, ka patēriņš mājsaimniecību un valdības sektorā palielināsies pavisam nedaudz vai pat samazināsies. Paredzams, ka 2011. gadā inflācija krietni pārsniegs oficiālo mērķvērtību 2 %, un tas atspoguļo PVN palielināšanu, kā arī lielākas importa un enerģijas cenas, pirms inflācijas samazināšanās 2012. gadā. Iespējams, ka augstās inflācijas dēļ reālie ienākumi samazināsies, jo algu pieaugums ir neliels. Galvenie negatīvie riski, kas apdraud šo prognozi, ir tādi, ka uzņēmumu investīcijas vai neto eksports var neatjaunoties gaidītajā apjomā un ka pastāvīgi augstā inflācija var liegt izmantot monetāro politiku, lai kompensētu mazākus valdības tēriņus.

               (7)

               Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams, izņemot par 2012. gadu, kad tas šķiet mazliet par daudz labvēlīgs. Konverģences programmā nav iekļauts vidēja termiņa mērķis (VTM), kā tas paredzēts rīcības kodeksā, lai gan to var izsecināt no programmā minētajām mērķvērtībām. Budžeta stratēģijas mērķis ir samazināt deficītu no 9,9 % 2010.–2011. gadā līdz 1,7 % 2015.–2016. gadā, galvenokārt ierobežojot izdevumus, un šī stratēģija atbilst pierādījumiem par fiskālajām konsolidācijām, kas ir atbalstījušas izaugsmi. Konverģences programmā plānots deficītu zem atsauces vērtības – 3 % – samazināt līdz 2014.–2015. gadam, kas ir Padomes noteiktais termiņš. Budžeta prognozēs lēsts, ka 2010.–2011. gadā parāda attiecība būs 78,7 %, bet līdz 2013.–2014. gadam palielināsies līdz 87,2 %, un tikai pēc tam sāks lēni samazināties. Gada vidējie fiskālie pasākumi laikposmā no 2010.–2011. gadam līdz 2014.–2015. gadam ir 1,6 %. Tas ir nedaudz mazāk, nekā Padome ieteica 2009. gada decembrī (1,75 % no IKP), tomēr ir atbilstīgi, ņemot vērā, ka budžeta deficīts 2009.–2010. gadā bija ievērojami zemāks, nekā prognozēts, un tas atbilst iecerei līdz 2014.–2015. gadam nominālo deficītu samazināt zem atsauces vērtības. Saskaņā ar Komisijas jaunāko izvērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju ir lieli.
               Sabiedrības novecošanas ilgtermiņa izmaksas ir lielākas par ES vidējo rādītāju, un pašreizējais budžeta stāvoklis novecošanas izmaksas vēl palielinās. Spriežot pēc pašreizējās fiskālās pozīcijas, līdz 2020. gadam parāds pieaugtu līdz 128 % no IKP. Tomēr ar konverģences programmas pilnīgu īstenošanu pietiktu, lai sāktos parāda samazināšanās, tomēr 2020. gadā tas vēl aizvien pārsniegtu 80 %. Ārpus konsolidācijas plāniem Apvienotās Karalistes valdība ir paziņojusi pasākumus, kas atbalstīs ilgtermiņa ilgtspēju; tie ietver valsts pensionēšanās vecuma plānotā pieauguma no 65 uz 66 gadiem sākšanas datuma noteikšanu un izmaiņas konkrētu pabalstu un nodokļu noteikšanas metodē.

               (8)

               Īstenot ierosināto fiskālo konsolidāciju joprojām ir sarežģīts uzdevums. Lai atjaunotu ilgtspējīgu fiskālo stāvokli, jānodrošina, ka netiek pieļauta novirzīšanās no publiskotajiem izdevumu plāniem. Ievērojot iepriekš minēto, tas, ka investīcijas sabiedriskajā infrastruktūrā, īpaši transportā, ir mazākas nekā jebkad agrāk, nozīmē, ka par prioritāti būtu jāizvirza tādi izdevumi, kas veicina izaugsmi. Pietiekamu primāro pārpalikumu nodrosināšana vidējā termiņā, kā tas jau paredzēts konverģences programmā, uzlabos valsts finanšu ilgtspēju.

               (9)

               Tā kā Apvienotās Karalistes darba tirgus ir elastīgs, tai izdevās samērā sekmīgi izturēt lielo IKP sarukumu krīzes laikā. Tomēr vislielākais bezdarbs bija novērojams jauniešu vidū: jauniešu bezdarbs pieauga no 15 % 2008. gadā līdz gandrīz 20 % 2010. gadā. Tas, ka darba tirgus ir jauniešiem nelabvēlīgs, ir skaidrojams ar vispārējiem un strukturāliem trūkumiem apmācības sistēmā. Apvienotajā Karalistē 15,7 % iedzīvotāju 18–24 gadu vecumā pāragri pārtrauc izglītošanās un mācību procesu, un šis rādītājs ir lielāks par ES vidējo rādītāju (14,4 %). Lai gan to cilvēku procentuālais īpatsvars vecuma grupā no 25 līdz 64 gadiem, kas ieguvuši augstu prasmju līmeni, Apvienotajā Karalistē ir sevišķi liels, nepilnības novērojamas vidēja līmeņa prasmju apguvē – šajā sektorā rādītājs pašlaik ir zemāks par ES vidējo rādītāju. Vēl viena sarežģīta Apvienotās Karalistes darba tirgus problēma ir ievērojams to bērnu skaits, kas dzīvo mājsaimniecībās, kuru locekļiem nav darba: šis rādītājs ar 17,5 % ir lielākais ES, salīdzinot ar vidējo rādītāju 10,2 %. Šī problēma sevišķi sāpīga ir viena vecāka mājsaimniecībām, un tas liecina par nepietiekamiem finansiāliem stimuliem un bērnu aprūpes iespēju trūkumu: vairāk nekā 32 % no cilvēkiem, kam ir aprūpes pienākumi, nestrādā vai strādā daļēju laiku, jo nav pieejami aprūpes pakalpojumi (šis rādītājs ir par 4 procentu punktiem augstāks nekā ES vidējais rādītājs).

               (10)

               Pirmskrīzes desmitgadē Apvienotā Karaliste piedzīvoja lielu nekustamā īpašuma cenu kāpumu. Pēc krīzes cenas strauji kritās, bet nu jau ir daļēji atjaunojušās un vēl aizvien ir ārkārtēji augstā līmenī. Darījumu apjomi samazinājās un vēl aizvien ir zemi. Mājokļu cenu kāpums ir viens no faktoriem, kas noteica ievērojamu mājsaimniecību parādu pieaugumu un mājsaimniecību patēriņa neilgtspējīgu palielināšanos desmitgadē pirms krīzes. Tā kā apsīka darījumi mājokļu tirgū, attiecīgi kritās arī ieņēmumi no nodokļiem par darījumiem ar mājokļiem, un tas vēl vairāk pasliktināja Apvienotās Karalistes fiskālo stāvokli. Ar mājokļu tirgus nepilnībām arī skaidrojami Apvienotās Karalistes lielie izdevumi mājokļu pabalstiem un lielais to iedzīvotāju skaits, kas mīt valsts subsidētos mājokļos. Apvienotā Karaliste ir paziņojusi par plānošanas sistēmas un hipotekārās kreditēšanas regulējuma sākotnēju reformu. Tā kā šis sarežģītais uzdevums skar visus Apvienotās Karalistes ekonomikas sektorus, ir vērts balstīties uz šiem pasākumiem, lai izstrādātu plašāku reformu kopumu, tostarp attiecībā uz hipotekārās kreditēšanas tirgu un nodokļu uzlikšanu īpašumiem, lai risinātu šos jautājumus.

               (11)

               Bez privāto investīciju atjaunošanās neizdosies pārorientēt ekonomiku no iekšzemes patēriņa un uzlabot ražīgumu. Apsekojumi liecina, ka kredītu pieejamība un izmaksas ir būtisks šķērslis investīcijām un darbības izvēršanai privātajā sektorā, jo īpaši mazākiem uzņēmumiem, kam nepieciešams banku finansējums. Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) piešķirto aizdevumu ikgadējais pieaugums bijis negatīvs kopš 2009. gada beigām, un aizdevumu piešķiršana mazajiem uzņēmumiem samazinājusies vēl krasāk. Lai gan šķiet, ka kredīta uzcenojums vidējiem uzņēmumiem ir samazinājies, tas ir palielinājies mazajiem uzņēmumiem. Apvienotā Karaliste nesen ir ieviesusi vairākus pasākumus, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam, tostarp ir izveidoti valsts finansēti investīciju instrumenti un panākta vienošanās ar Apvienotās Karalistes bankām palielināt bruto aizdevumus MVU. Ir svarīgi arī atzīt pieprasījuma problēmas un to, ka uzņēmumiem arī vajadzēs veikt savu daļu, iesaistoties shēmās, kas tiem darītas pieejamas. Lai rastu risinājumu, kas varētu funkcionēt arī bez regulāras valdības iejaukšanās, ir ieteicamas turpmākas reformas ar mērķi uzlabot konkurenci banku sektorā un sekmēt tādu ārpusbanku finansējuma tirgu turpmāku attīstību, kam var piekļūt mazie un vidējie uzņēmumi.

               (12)

               Komisija ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Apvienotajā Karalistē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka programmās ir izklāstīti vērienīgi deficīta samazināšanas pasākumi, un aicina valdību rīkoties saskaņā ar plānu. Vajadzētu veikt arī turpmākus pasākumus, lai reformētu mājokļu tirgu, samazinātu jauniešu bezdarbu, pāragru izglītošanās pārtraukšanu un risinātu problēmu saistībā ar bērniem, kas dzīvo mājsaimniecībās, kurās nevienam loceklim nav darba, un lai uzlabotu kredītu pieejamību privātajam sektoram.

               (13)

               Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes Ieteikumu (2010. gada 2. jūnijs) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Apvienotās Karalistes konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Apvienotās Karalistes valsts reformu programmu,

         AR ŠO IESAKA Apvienotajai Karalistei laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi.

               1.

               Īstenot plānoto fiskālo konsolidāciju, tiecoties 2012.–2013. gadā samazināt deficītu līdz 6,2 % no IKP, atbilstīgi Padomes ieteikumiem par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, un ievirzot augsto valsts parāda attiecību lejupejošā līknē, kad programmas laikposma beigās būs novērsts pārmērīgais budžeta deficīts. Nepieļaut novirzes no vērienīgajiem izdevumu samazināšanas mērķiem, tādējādi sekmējot ilgtspēju ilgtermiņā; un, ievērojot iepriekš minēto, prioritāti piešķirt izdevumiem, kas veicina izaugsmi.

               2.

               Izstrādāt reformu programmu, lai mazinātu mājokļu cenu cikla destabilizējošo ietekmi uz valsts finansēm, finanšu sektoru un ekonomiku, lai tādējādi mazinātu problēmas, kas saistītas ar mājokļu dārdzību un nepieciešamību pēc valsts subsidētiem mājokļiem. Varētu tikt apsvērts plašs pasākumu un politikas instrumentu loks, tostarp hipotekāro kredītu tirgus reformas, finanšu noteikumi, īpašumu nodokļi un plānošanas sistēma, lai novērstu pārmērīgu svārstīgumu.

               3.

               Līdz 2012. gadam veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba tirgū ienāk vairāk jauniešu ar atbilstīgām prasmēm, un uzlabotu to 18 –24 gadus veco jauniešu nodarbinātību, kas pārtraukuši izglītošanos vai apmācības, neiegūstot kvalifikāciju. Risināt ar prasmju nepietiekamību saistītās problēmas, palielinot to cilvēku skaitu, kam ir vidēja līmeņa prasmes, atbilstīgi darba tirgus vajadzībām.

               4.

               Saskaņā ar tekošajiem budžeta plāniem veikt pasākumus, lai samazinātu to mājsaimniecību skaitu, kuru locekļiem nav darba, pievēršoties tiem, kas ir neaktīvi, jo jāaprūpē bērni, tostarp vientuļajiem vecākiem.

               5.

               Īstenot jau paziņotos pasākumus un turpināt strādāt, lai uzlabotu banku un ārpusbanku finansējuma pieejamību privātajam sektoram un īpaši MVU, vienlaikus atzīstot iespējamās pieprasījuma problēmas. Veicināt konkurenci banku sektorā un izvērtēt iespējas, kā uzlabot piekļuvi ārpusbanku finansējumam, piemēram, riska kapitālam un valsts aizņēmumiem.

      Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

      (2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

      (3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktā.